title: VERORDENING (EG) Nr. 2009/97 VAN DE COMMISSIE van 15 oktober 1997 tot vaststelling, voor de sector suiker, van de representatieve prijzen en de bedragen van de aanvullende invoerrechten voor melasse

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: WRITTEN QUESTION No. 3219/97 by Ursula SCHLEICHER to the Council. Article 43 versus Article 100a

eurovoc_concepts:
EU law
common agricultural policy
consumer protection
foodstuff
legal basis
pesticide residue
plant health legislation
public health
veterinary inspection

formats: html pdf print

text: 25. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 158/61 I detta sammanhang har kommissionen haft talrika kontakter med den grekiska regeringen och de bero¤rda parterna i syfte erh(cid:229)lla den information och de fo¤rtydliganden som kra¤vs fo¤r a¤rendets utredning. Kommissionen har ocks(cid:229) riktat en bega¤ran till de grekiska myndigheterna om att inte slutgiltigt tilldela det ifr(cid:229)gavarande kontraktet fo¤rra¤n den har slutfo¤rt sina underso¤kningar. (1) EGT L 199, 9. 8. 1993. (98/C 158/77) SKRIFTLIG FR¯GA E-3218/97 fr(cid:229)n Mark Watts (PSE) till kommissionen (16 oktober 1997) A¤mne: Ko¤p av motorfordon i EU:s medlemsstater Vilken a¤r r(cid:229)dande situation vad ga¤ller ko¤p av motorfordon i EU:s medlemsstater fo¤r att anva¤nda under den tid man bor i denna medlemsstat? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens va¤gnar (19 november 1997) Kommissionen ber parlamentsledamoten att precisera vad fr(cid:229)gan ga¤ller, s(cid:229) att den kan la¤mna ett relevant svar. Upplysningsvis ha¤nvisar kommissionen till sitt meddelande om fo¤rfaranden fo¤r typgodka¤nnande och registrering av motorfordon som tidigare har varit registrerade i en annan medlemsstat (1). (1) EGT C 143, 15. 5. 1996. (98/C 158/78) SKRIFTLIG FR¯GA E-3219/97 fr(cid:229)n Ursula Schleicher (PPE) till r(cid:229)det (15 oktober 1997) A¤mne: De ra¤ttsliga grunderna artikel 43 och artikel 100a Till fo¤ljd av BSE-problematiken har allvarliga missfo¤rh(cid:229)llanden uppdagats inom alla omr(cid:229)den, a¤ven inom Europeiska unionens lagstiftning och organisation. Utg(cid:229)ende fr(cid:229)n de krav som Europaparlamentets underso¤k- ningskommitte· sta¤llde har kommissionen inte bara vidtagit organisatoriska (cid:229)tga¤rder, utan a¤ven fo¤rsa¤krat att alla ra¤ttsakter som a¤r av betydelse fo¤r livsmedelslagstiftningen och ha¤lsopolitiken i framtiden kommer att sto¤djas p(cid:229) artikel 100a. Detta lo¤fte har Europeiska kommissionen uppfyllt och a¤ven a¤ndrat den ra¤ttsliga grunden fo¤r fo¤rslag som fo¤r na¤rvarande a¤r anha¤ngiga fr(cid:229)n artikel 43 till artikel 100a. R(cid:229)det motarbetar Europaparlamentets och Europeiska kommissionens stra¤vanden genom att uppha¤va denna (cid:229)tga¤rd, s(cid:229)som nu senast i samband med (cid:148)direktivet om faststa¤llande av gra¤nsva¤rden fo¤r beka¤mpningsmedels- rester i och p(cid:229) frukt och gro¤nsaker. (cid:148). Fo¤r tillfa¤llet bemo¤dar sig r(cid:229)det enligt uppgift om att i strid mot parlamentets och kommissionens o¤nskningar grunda det (cid:148)a¤ndrade fo¤rslaget till r(cid:229)dets direktiv om principerna fo¤r organisering av veterina¤rkontroller av produkter som fo¤rs in i gemenskapen fr(cid:229)n tredje land KOM(97)0321(cid:148) p(cid:229) artikel 43. Anser inte r(cid:229)det att Europeiska gemenskapen fo¤rlorar sin trova¤rdighet betra¤ffande uppriktigheten hos sina anstra¤ngningar fo¤r att avhja¤lpa de risker som BSE ger upphov till?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3309/97 von Cristiana MUSCARDINI an die Kommission. Binnenmarkt und Zulassung importierter Fahrzeuge

eurovoc_concepts:
administrative formalities
free movement of goods
import
single market
technical barrier
vehicle
vehicle registration

formats: html print


title: Règlement (CE) nº 2025/97 du Conseil du 15 octobre 1997 instituant un droit antidumping définitif sur les importations d'allumettes publicitaires originaires du Japon et portant perception définitive du droit provisoire

eurovoc_concepts:
Japan
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
import
manufactured goods
packaging

formats: html pdfa1b print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3355/97 του Fernando FERNANDEZ MARTIN προς την Επ τροπή. Παιδική δουλεία στην Αφρική

eurovoc_concepts:
Africa
child
child labour
child protection
children's rights
fourth Lomé Convention
human rights
prostitution
slavery
third country

text: 25. 5. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 158/91 Apa· nthsh thw kaw Bjerregaard ej ono·matow thw Epitroph· w (27 Noembri·oy 1997) Epi· syno·loy 188 ne·vn e·rgvn poy ua sygxrhmatodothuoy·n apo· to xrhmatodotiko· me·so thw Koino·thtaw gia to periba·llon, (LIFE II), 112 antistoixoy·n se dra·seiw efarmogh·w thw koinotikh·w politikh·w kai nomouesi·aw se ue·mata periba·llontow, kai 60 se dra·seiw ston tome·a thw diath·rhshw thw fy·sevw, env· ta ypo·loipa 16 e·rga aforoy·n tri·tew xv· rew. Stoyw dy·o prv· toyw tomei·w dra·sevw anh·koyn antistoi·xvw e·ji kai dy·o portogalika· e·rga, tvn opoi·vn ta stoixei·a diabiba·zontai apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kauv· w kai sth Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. O plh·rhw kata·logow tvn epilege·ntvn e·rgvn ua dhmosieyuei· to syntomv· tero dynato·n sthn Epi·shmh Efhmeri·da. (98/C 158/118) GRAPTH ERVTHSH E-3352/97 ypobolh·: Helena Torres Marques (PSE) prow thn Epitroph· (22 Oktvbri·oy 1997) Ue·ma: Pilotika· sxe·dia gia th dia·noijh ne·vn odv· n oikonomikh·w kai koinvnikh·w ana· ptyjhw H Eyrvpai¤kh· Epitroph· ene·krine 103 ekat. ECU gia 106 pilotika· sxe·dia poy stoxey·oyn sthn anazh·thsh ne·vn odv· n oikonomiko-koinvnikh·w ana·ptyjhw stiw po·leiw kai perife·reiew thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw, apoble·pontaw sthn ejey·resh ne·vn me·svn gia th dhmioyrgi·a ue·sevn ergasi·aw. Se ayta· ta pilotika· sxe·dia symperilamba·nontai ene·rgeiew poy proori·zontai gia ne·ew morfe·w apasxo·lhshw, diaperifereiakh· synergasi·a kai politistika· zhth·mata, prov· uhsh kai kainotomi·a, perifereiake·w prvtoboyli·ew poy sxeti·zontai me thn koinvni·a thw plhrofo·rhshw kai kainoto·moyw dra·seiw gia thn astikh· ana·ptyjh. Ua mporoy·se h Epitroph· na me plhroforh·sei kata· po·son metajy· tvn programma·tvn aytv· n ypa·rxoyn kai ka·poia poy proori·zontai gia thn Portogali·a kai, an nai·, poia· ei·nai ayta·; Apa· nthsh thw k. Wulf-Mathies ej ono·matow thw Epitroph· w (21 Noembri·oy 1997) (cid:211)son afora· to a·ruro 10 toy kanonismoy· sxetika· me to Eyrvpai¤ko· Tamei·o Perifereiakh·w Ana·ptyjhw (1) (kainoto·mew ene·rgeiew ston tome·a thw perifereiakh·w ana·ptyjhw), e·xoyn katateuei·, epi· toy paro·ntow, 28 pro·typa peiramatika· sxe·dia, sta opoi·a symmete·xei h Portogali·a, to synoliko· ko·stow tvn opoi·vn ane·rxetai se 19,2 ekat. ECU. Ta 26 apo· ayta· apoteloy·n sxe·dia diaperifereiakh·w synergasi·aw, me proy¤pologismo· y·coyw 15,9 ekat. ECU. H xrhmatodotikh· eni·sxysh sto plai·sio dy·o ek tvn anvte·rv pro·typvn peiramatikvn sxedi·vn proori·zetai apokleistika· gia perioxe·w thw Portogali·aw kai ane·rxetai se 3,3 ekat. ECU. O pi·nakaw, poy diabiba·suhke apeyuei·aw sto ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy kai sth Grammatei·a toy Koinoboyli·oy, perilamba·nei plh·rh kata·logo tvn sxedi·vn poy egkri·uhkan kauv· w kai ekei·nvn gia ta opoi·a diako·phke h xrhmatodotikh· eni·sxysh. Eja·lloy,uevrei·tai poly· piuano· na xrhmatodothuoy·n dia·fora progra·mmata poy aforoy·n thn Portogali·a, o·pvw to RECITE II, to ECOS-Ouverture, kauv· w kai a· llew pro·typew peiramatike·w ene·rgeiew sxetika· me to xvrotajiko· sxediasmo·. Sy·ntoma, ua dhmosieytoy·n peraite·rv plhrofori·ew sxetika· me ta anvte·rv progra·m- mata. (1) EE L thw 31. 07. 1993 (98/C 158/119) GRAPTH ERVTHSH P-3355/97 ypobolh· : Fernando Ferna·ndez Mart(cid:14)·n (PPE) prow thn Epitroph· (15 Oktvbri·oy 1997) Ue·ma: Paidikh· doylei·a sthn Afrikh· Organv· seiw gia ta anurv· pina dikaiv· mata toy To·gko kai thw Nighri·aw, h Dieunh·w Amnhstei·a kai h Dieunh·w Orga·nvsh kata· thw Doylei·aw dhmosi·eysan pro·sfata ekue·seiw o·poy katagge·lletai o·ti to faino·meno thw paidikh·w doylei·aw sthn Afrikh· bri·sketai se e·jarsh. Stiw ftvxo·terew perioxe·w, doyle·mporoi apa·goyn paidia· apo· ta xvria· toyw, h· ta agora·zoyn apo· toyw gonei·w toyw gia na ta poylh·soyn kato·pin vw skla·boyw• synh·uvw, ta paidia· ayta· xrhsimopoioy·ntai vw yphre·tew, boskoi· katsikiv· n, strativ· tew h· po·rnew. Oi synuh·kew diabi·vsh·w toyw ei·nai syxna· apa·nurvpew. Poia· ei·nai h a·poch thw Epitroph·w gia thn kata·stash ayth·; (cid:201)xei la·bei h Epitroph·, h· skopey·ei na la· bei, se synergasi·a me tiw kybernh·seiw tvn xvrv· n o·poy parathrei·tai to faino·meno ayto·, me·tra gia th belti·vsh thw kata·stashw;


title: REGLAMENTO (CE) N° 2012/97 DE LA COMISIÓN de 15 de octubre de 1997 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit


title: VERORDENING (EG) Nr. 2023/97 VAN DE COMMISSIE van 15 oktober 1997 tot vaststelling van de invoerrechten in de sector granen

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3219/97 van Ursula SCHLEICHER aan dee Raad. Rechtsgrondslag artikel 43 en 100 A

text: 25. 5. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 158/61 In dit kader heeft de Commissie vele contacten met de Griekse regering en de betrokken partijen gehad, teneinde de nodige inlichtingen en toelichtingen te verkrijgen voor het onderzoek van deze zaak. Zij heeft de Griekse autoriteiten gevraagd deze aanbesteding niet definitief toe te wijzen voordat dit onderzoek is voltooid. (1) PB L 199 van 9. 8. 1993 (98/C 158/77) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3218/97 van Mark Watts (PSE) aan de Commissie (16 oktober 1997) Betreft: Aankoop van een motorvoertuig in een lidstaat van de EU Wat zijn de regels voor de aankoop van een motorvoertuig in een lidstaat dat men ook in die lidstaat als land van verblijf wil gebruiken? Antwoord van de heer M. Monti namens de Commissie (19 november 1997) De Commissie verzoekt het geachte Parlementslid zijn vraag nader toe te lichten zodat zij op het inhoudelijke aspect ervan kan reageren. Ter informatie verzoekt de Commissie het geachte Parlementslid haar mededeling te raadplegen betreffende de goedkeurings- en inschrijvingsprocedures voor reeds eerder, in een andere lidstaat ingeschreven voertuigen (1). (1) PB C 143 van 15. 5. 1996 (98/C 158/78) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3219/97 van Ursula Schleicher (PPE) aan de Raad (15 oktober 1997) Betreft: Rechtsgrondslag artikel 43 en 100 A De hele BSE-problematiek heeft op alle niveaus ernstige misstanden aan het licht gebracht, met name op het stuk van de wetgeving en de organisatie in de Europese Unie. Op aandringen van de enque(cid:136)tecommissie van het EP heeft de Commissie niet alleen organisatorische maatregelen genomen maar er bovendien garanties voor gegeven dat alle communautaire rechtshandelingen betreffende levensmiddelen en volksgezondheidsbeleid in de toekomst zullen berusten op artikel 100 A. Deze toezegging is inmiddels nagekomen en bovendien heeft de Commissie voor alle voorstellen die zich in de (cid:132)wetgevingssluis(cid:148) bevinden de rechtsgrondslag veranderd van artikel 43 naar artikel 100 A. De Raad probeert Commissie en Parlement daarbij tussen de benen te lopen door deze maatregel ongedaan te maken, zoals onlangs met de richtlijn betreffende de vaststelling van het maximumgehalte aan reststoffen van bestrijdingsmiddelen op en in fruit en groente. Momenteel probeert de Raad, tegen de wens van het Parlement en de Commissie in, het (cid:132)gewijzigde voorstel voor een richtlijn van de Raad tot vaststelling van de beginselen voor de organisatie van de veterinaire controle voor producten die uit derde landen in de Gemeenschap worden binnengebracht(cid:148) (COM(97)0321) artikel 43 als rechtsgrond mee te geven. Denkt de Raad niet dat de Europese Gemeenschap alle geloofwaardigheid dreigt te verliezen wat haar inspanningen betreft om de gevaren van BSE in te dijken?


title: WRITTEN QUESTION No. 3327/97 by Jessica LARIVE to the Commission. Plutonium on board the US space probe Cassini - danger to public health

eurovoc_concepts:
United States
nuclear accident
peacekeeping
plutonium
public health
space vehicle

text: C 117/174 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 4. 98 (98/C 117/237) SKRIFTLIG FR¯GA P-3326/97 fr(cid:229)n Antonios Trakatellis (PPE) till kommissionen (15 oktober 1997) A¤mne: Den grekiska gemenskapssto¤dramen › Via Egnatia och tunnelbanan i Thessaloniki Inom ramen fo¤r den andra gemenskapssto¤dramen 1994-1999 fo¤r Grekland finns bland annat byggandet av Via Egnatia, ett projekt av stor strategisk betydelse fo¤r utvecklingen av transeuropeiska na¤t i Grekland och Europeiska unionen, och tunnelbanan i Thessaloniki, som a¤r ett betydelsefullt projekt fo¤r en miljonstad med stora trafikproblem, som i ho¤g grad a¤r en miljo¤belastning. Med tanke p(cid:229) att utnyttjandet av gemenskapssto¤det fr(cid:229)n Greklands sida har fo¤rsenats fo¤r m(cid:229)nga utvecklingslinjer och program inom ramen fo¤r den andra gemenskapssto¤dramen, har den grekiska regeringen lagt fram ett fo¤rslag om att o¤verfo¤ra anslag fr(cid:229)n vissa program till andra. Bland dessa fo¤rslag finns a¤ven ett fo¤rslag om att o¤verfo¤ra o¤ver 100 miljarder drachmer fr(cid:229)n Via Egnatia-projektet och 27 miljarder drachmer fr(cid:229)n tunnelbaneprojektet i Thessaloniki. Har kommissionen fo¤r avsikt att o¤verfo¤ra sto¤d fr(cid:229)n ovanna¤mnda betydelsefulla projekt, och vilket a¤r i s(cid:229) fall motivet till detta? Med tanke p(cid:229) tidigare d(cid:229)liga erfarenheter i Grekland som visar p(cid:229) att ett projekt som inte p(cid:229)bo¤rjas heller inte blir verklighet, vilken insta¤llning har kommissionen vad ga¤ller den grekiska regeringens avsikter att o¤verfo¤ra medel, n(cid:229)got som i praktiken leder till att tunnelbaneprojektet i Thessaloniki blir ett misslyckande? Med ha¤nsyn till att arbetena med byggandet av Via Egnatia redan har inletts och kommit en bit p(cid:229) va¤g, hur ser kommissionen p(cid:229) denna anso¤kan om att o¤verfo¤ra medel som kommer att skjuta slutfo¤randet av den p(cid:229) framtiden? Blir det inte s(cid:229) att man genom fo¤rslaget att o¤verfo¤ra medel i praktiken uppha¤ver den strategiska och ekonomiska nytta som skulle komma av slutfo¤randet av Via Egnatia under fem(cid:229)rsperioden 1994-1999 och dessutom go¤r slutfo¤randet osa¤kert? Svar fr(cid:229)n Monika Wulf-Mathies p(cid:229) kommissionens va¤gnar (7 november 1997) Kommissionen bekra¤ftar att den har mottagit fo¤rslag fr(cid:229)n de grekiska myndigheterna som bland annat syftar till att till andra projekt o¤verfo¤ra 100 miljarder drachmer (runt 330 miljoner ecu) som var planerade att anva¤ndas inom gemenskapens sto¤dramar II fo¤r projektet Via Egnatia och 27 miljarder drachmer (runt 90 miljoner ecu) som var planerade fo¤r tunnelbanan i Thessaloniki. Dessa fo¤rslag h(cid:229)ller fo¤r na¤rvarande p(cid:229) att granskas av kommissionen och kommer sedan att diskuteras vid na¤sta mo¤te i o¤vervakningskommitte·n fo¤r gemenskapens sto¤dramar. Kommissionens (cid:229)sikt om o¤verfo¤ring av anslag fr(cid:229)n projektet (cid:148)tunnelbana i Thessaloniki(cid:148) har kommissionen redan redovisat i sitt svar p(cid:229) den muntliga fr(cid:229)gan H-741/97 vid fr(cid:229)gestunden under parlamentets session i oktober 1997 (1). Na¤r det ga¤ller den minskning av anslag som fo¤reslagits fo¤r Egnatia har kommissionen redan meddelat de grekiska myndigheterna att man starkt motsa¤tter sig detta. Enligt den information som kommissionen fo¤rfogar o¤ver skulle detta projekt kunna fullfo¤ljas inom ramen fo¤r gemenskapens aktuella sto¤dramar med anva¤ndning av de anslag som tilldelats projektet. (1) Parlamentets debatter (oktober 1997). (98/C 117/238) SKRIFTLIG FR¯GA P-3327/97 fr(cid:229)n Jessica Larive (ELDR) till kommissionen (15 oktober 1997) A¤mne: Risker fo¤r folkha¤lsan genom plutonium ombord p(cid:229) den amerikanska rymdfarkosten Cassini Ur tidningen (cid:148)Algemeen Dagblad(cid:148) av den 27 september 1997 framgick att den amerikanska rymdfarkosten Cassini kommer att skjutas upp den 13 oktober med 34 kilo plutonium ombord. Organisationen (cid:148)Nederlandse vereniging voor gezondheidszorg en vredesvraagstukken(cid:148) har liksom ett antal amerikanska kollegor varnat fo¤r


title: Rådets forordning (EF) nr. 2025/97 af 15. oktober 1997 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af reklametændstikker med oprindelse i Japan og om endelig opkrævning af den midlertidige told


title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle -Matkaviestinnän ja langattoman viestinnän (UMTS) tulevan kehittämisen strategia ja toimintaperiaatteet -Julkisen kuulemisen tulokset ja ehdotukset suotuisan ympäristön luomiseksi

eurovoc_concepts:
EU policy
competitiveness
new technology
radio telecommunications
telecommunications industry

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 15. 10. 1997 KOM(97) 513 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE MATKAVIESTINNÄN JA LANGATTOMAN VIESTINNÄN (UMTS) TULEVAN KEHITTÄMISEN STRATEGIA JA TOIMINTAPERIAATTEET JULKISEN KUULEMISEN TULOKSET JA EHDOTUKSET SUOTUISAN YMPÄRISTÖN LUOMISEKSI TIIVISTELMÄ Telealan markkinat kehittyvät kovaa vauhtia osittain siksi, että alaa ollaan vapauttamassa suurimmassa osassa maailmaa ja osittain niiden tekniikoiden kehityksen ansiosta, joita käytetään tapahtuvassa multimediaviestinnässä. tietojenkäsittelyssä välityksellä Internetin ja Tulevia vuosia hallitsee kaksi pääkehityssuuntausta: Internet laajenee nopeasti ja siirrettävien ja langattomien päätelaitteiden määrä kasvaa huomattavasti. Kehitys ei luo perustan rajoitu ainoastaan Eurooppaan, vaan se on maailmanlaajuista ja maailmanlaajuiselle rajattomalle tietoa tallennetaan ja välitetään sähköisesti. tietoyhteiskunnalle, jossa Matkaviestinteollisuudella on suuret mahdollisuudet edistää tätä kehitystä, koska sen matkaviestintekniikat kaikkialla. Matkaviestinnän ansiosta kaikilla on mahdollisuus liikkeellä ollessaan soittaa puheluja, ottaa vastaan fakseja, lukea sähköpostia tai käyttää Internetiä. liittymämahdollisuuden tarjoavat helpon Matkaviestinmarkkinoiden huikeat laajenemismahdollisuudet selittävät sen, miksi alan yritysten kiinnostus seuraavan sukupolven matkaviestinnän standardointiin ITUissa (standardointityön nimenä on IMT-2000) on nopeasti kasvanut koko maailmassa. Euroopassa standardointikehitys tapahtuu UMTS-käsitteen puitteissa UMTS-foorumin ja ETSI:n ajamana. Myös muualla maailmassa on havahduttu GSM:n menestykseen1. Japanissa valmistaudutaan massatuotantoon, joiden alalla Japanin teollisuus on ollut perinteisesti vahvoilla, ja vauhti on teollisuudessa kasvamassa. USA:ssa kehitetään uusia satelliittiperustaisia järjestelmiä (esim. Teledesic), kun taas CDMA-teollisuus edistää laajasti CDMA:ta kilpailevana radioteknologiana ja maanpäällisen matkaviestinnän vaihtoehtona. Vuonna 2005 Euroopan markkinoiden vuosittaisen kokonaisliikevaihdon odotetaan olevan yli 100 miljardia ecua ja tilaajia odotetaan olevan noin 200 miljoonaa. Koko maailman ja erityisesti Aasian markkinoiden odotetaan kasvavan vielä nopeammin. Tämä tapahtuvassa kehityksessä on otettava huomioon merkitsee, että Euroopassa markkinoiden maailmanlaajuisuus. Tämän vuoksi vahvat kotimarkkinat näyttäisivät tarjoavan Euroopan teollisuudelle parhaat edellytykset kilpailla muualla maailmassa. Komissio toimintaperiaatteet matkaviestinnän alalla, joka on tärkeä ja samalla hyvin monimutkainen kasvuala. luodakseen strategian antoi ja tiedonannon2 1 GSM:n menestyksen katsotaan yleisesti johtuvan siitä, että standardi on avoin ja mahdollistaa täyden rajatylittävän sijainnin seurannan. GSM:stä on tullut matkaviestinnän maailmanlaajuinen standardi, jota hyödynnetään 250 nykyisessä tai rakenteilla olevassa verkossa. Suurin osa näistä verkoista sijaitsee Euroopan ulkopuolella. GSM-infrastruktuuriin tehtyjen sijoitusten kokonaismäärän arvioidaan ylittävän 100 miljardia USA:n dollaria vuosisadan vaihteeseen mennessä. GSM on ollut Euroopalle suuri vientimenestys ja luonut alalle paljon uusia työpaikkoja. 2- Komissio pyysi tiedonannossaan jäsenvaltioilta ja alalla toimivilta kilpailijoilta vastauksia avainkysymyksiin, jotka koskevat matkaviestinnän ja langattoman viestinnän tulevaa kehittämistä Euroopassa. Käsillä olevassa tiedonannossa esitetään yhteenveto komission saamasta palautteesta. Viranomaisten kiireellistä toimintaa pidettiin tärkeänä erityisesti UMTS-toimilupien myöntämiseen käytettävän järjestelmän selkeyttämiseksi ja sen varmistamiseksi, että taajuuksia saadaan ajoissa käyttöön. Jäsenvaltiot ja alan yritykset olivat lähes yksimielisiä siitä, että näin luotaisiin UMTS:n kehittämiselle suotuisa ympäristö ja pidettäisiin Euroopan ja turvata kuluttajien perusedut, kuten operaattorien mielestä olisi välttämätöntä Euroopan matkaviestintää laajuinen sijainninseuranta, kansainvälisesti ja kilpailukykyiseen radiorajapintastandardiin. Tarkoituksena on, että Euroopan kansalaiset voivat hyötyä rajattomasta "langattomasta tietoyhteiskunnasta" kuten he voivat nykyään hyötyä GSM-puhelinpalveluista. teollisuus kilpailukykyisenä. Lisäksi hyödyntävien joka multimediapalvelujen jäsenvaltioiden yhteiseen, avoimeen perustuisi Komissio laatii toimintalinjat saamansa palautteen perusteella luodakseen alan tulevalle kehitykselle suotuisan ympäristön. Toimintalinjat esitetään lyhyesti seuraavassa taulukossa. Yhteisön toimintasuunnitelma: Toimi Vuoden 1997 WRC-konferenssi: vuoden 1999 konferenssin esityslistan valmistelu (niin, että se sisältää UMTS-taajuusalueen varaamisen) Neuvoston päätöslauselma tästä tiedonannosta ja poliittisten painopistealueiden asettaminen Ehdotus päätökseksi UMTS :n taajuusalueesta ja lupien myöntämisedellytyksistä Tutkimuksen j a teknologisen kehittämisen viidennen puiteohjelman toteuttaminen UMTS:ää koskeva päätös Toimeksianto ERC:lle lisätaajuuksien varaamisesta Vastavuoroista tunnustamista koskevat sopimusneuvottelut WRC-99: lisätaajuuksien varaaminen UMTS:lle Televiestinnän sääntelyn tarkistaminen I Määräaika lokakuu 1997 joulukuu 1997 tammikuu 1998 1998 vuoden 1999 alku helmikuu 1999 jatkuvasti lokakuu 1999 vuoden 1999 loppu| alueiden tiedonannossa esitellään Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja Tässä sukupolven ja sosiaalikomitealle matkaviestinjärjestelmän toimintaperiaatteet. Tiedonanto on vastaus neuvoston ja Euroopan parlamentin erityiseen pyyntöön, jonka ne esittivät matkaviestintää ja henkilökohtaista viestintää koskevan vihreän kirjan3 johdosta. Pyynnössä lisätoimia kolmannen sukupolven matkaviestinjärjestelmän toivotaan kehityksen jatkuvaksi tukemiseksi. (UMTS:n) kehittämisen strategia ja kolmannen komitealle - 3- SISÄLLYSLUETTELO TIIVISTELMÄ : SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO 2. ALAN YRITYSTEN JA VIRANOMAISTEN NÄKEMYKSET MATKA- JA LANGATTOMAN VIESTINNÄN TULEVISTA KEHITYSNÄKYMISTÄ 2. 1 Kannanottojen päälinjat keskeisistä kysymyksistä 2. 2 Näkemyksiä sääntelyn ydinkysymyksistä 3. KOMISSION ARVIO 3. 1 Kysymykset, joista ollaan yhtä mieltä 3. 2 Lisäkäsittelyä vaativat kysymykset 4. VIRANOMAISPOLITIIKAN SUUNTAVIIVAT 4. 1 Politiikan tavoitteet 4. 2 Suositukset tuleviksi toimiksi 4. 3 Ehdotetut tavoitteet, toimintasuunnitelma ja aikataulu 5. LOPPUHUOMAUTUKSET LIITE I: KANNANOTTOJEN LÄHETTÄJÄT LUTE E: LYHENNELUETTELO ] 2 4 5 8 8 11 18 18 19 21 21 22 30 31 32 33 -4 1. JOHDANTO ja julkaistiin 29. 5. 1997. tiedonanto matkaviestinnän langattoman Tiedonannossa uusista Komission kehitysnäkymistä2 katsaus matkaviestinnän ja langattoman viestinnän kehitykseen Euroopan yhteisössä vuonna 1994 tapahtuneen matkaviestintää ja henkilökohtaista viestintää koskevan vihreän kirjan3 julkaisemisen jälkeen. Lisäksi tiedonannossa tarkastellaan matka- ja langattoman viestinnän tulevaisuudennäkymiä, ja erityisesti siinä pyydetään kannanottoja näiden viestintäjärjestelmien tulevan kehityksen ydinkysymyksistä. Ydinkysymyksiä ovat seuraavat: viestinnän esitetään • Onko nyt oikea hetki laatia UMTS:n käyttöönottostrategia vai olisivatko nyt toteutetut lainsäädäntötoimet ennenaikaisia? • Ollaanko Euroopassa käsitteellisellä tasolla samaa mieltä UMTS:stä tai kolmannen sukupolven matkaviestinnästä? Tuleeko kyseeseen uusi yksittäinen tekniikka vai joukko eri tekniikoihin perustuvia yhteentoimivia ratkaisuja? • Millainen asema yksityisellä sektorilla ja viranomaisilla pitäisi olla UMTS. ään siirtymisessä? • Miten UMTS voi vaikuttaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn? • Miten varmistamme, että "langatonta tietoyhteiskuntaa" kehitettäessä turvataan laaj emminkin sosiaaliset j a yhteiskunnalliset edut? Lisäksi tiedonannossa pyydettiin mielipiteitä siitä, tarvitaanko hallitusten, Euroopan yhteisön toimielinten tai muiden alueellisten tai maailmanlaajuisten toimielinten toimia. Kannanotot oli lähetettävä 15. 7. 1997 mennessä. Määräpäivä siirrettiin kuitenkin syyskuuhun televiestintäneuvoston pyydettyä sitä 27. 6. pitämässään kokouksessa. Teleoperaattoreilta, laitevalmistajilta ja jäsenvaltioilta saatiin yli 50 kirjallista kannanottoa (ks. liitteessä I oleva luettelo kannanottojen lähettäjistä)4. Liikeyritysten ja käyttäjien näkemyksiä edustivat ainoastaan yhden kansallisen käyttäjäjärjestön sekä UNICE:n kannanotot. Tiedonannon julkaisemisen jälkeen UMTS:ää koskeva keskustelu on edennyt nopeasti, ja komission toukokuussa antaman tiedonannon käynnistämä julkinen kuuleminen on osoittautunut oikein ajoitetuksi. 2 Tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle matkaviestinnän ja langattoman viestinnän uusista kehitysnäkymistä - Euroopan unionin haasteita ja valintoja, KOM(97) 217 lopullinen, 29. 5. 1997 3 Vihreä kirja Euroopan unionin yhteisestä lähestymistavasta matka- ja henkilökohtaisen viestinnän alalla, KOM(94) 145 lopullinen, 27. 4. 1994 4 Lausuntoja voi pyytää sähköpostilla osoitteesta umts@dgl3. cec. be tai faksilla osoitteesta DG XIII/A ID, secretariat, +32-2-296 83 95. - 5- • Vuoden 1997 heinäkuussa UMTS-foorumi5 antoi ensimmäisen raportin UMTS:ää tarkastellaan UMTS:n onnistuneelle toimille koskevasta kehittymiselle olennaisia poliittisia ja sääntelytoimia sekä seuraavaa ehdotettua aikataulua. lainsäädännöstä6. Raportissa 1. 10. 1997 31. 12. 1997 1998 ensimmäinen neljännes ERC:n päätös UMTS:n päätaajuusalueesta tulee voimaan. Jäsenvaltioiden odotetaan ilmoittavan osallistumisestaan päätöksen toteuttamiseen. UMTS:ää koskevien lupien myöntämisuunnitelmien ja riittävän taajuusalueen tarjonnan on oltava selvillä alan yritysten riskien ja epävarmuustekijöiden vähentämiseksi. Operaattorit määritetään ja lupien myöntäminen alkaa. 31. 12. 1999 ETSI vahvistaa UMTS:n 1-vaiheen standardin. 2002 alku Kaupallisten UMTS-palvelujen tarjonta alkaa. • Yhdistyneet kuningaskunnat on ensimmäinen jäsenvaltio, joka on ilmoittanut neuvoa- antavassa asiakirjassa7 aikataulusta useiden UMTS-lupien myöntämiseksi niin, että palvelujen tarjonta voidaan aloittaa 2002. • ETSLssa käydään kiihkeää keskustelua yhteisen näkemyksen saavuttamiseksi joista Euroopan matkaviestmteollisuuden UMTS:n suurimmat laitevalmistajat ovat hiljattain julkaisseet selkeitä kannanottojaan. teknisistä peruspiirteistä, 5 UMTS-foorumissa on nyt noin 100 jäsentä, joihin kuuluvat kaikki tärkeimmät eurooppalaiset laitevalmistajat ja matkaviestinoperaattorit sekä Ranskan, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset. 6 A Regulatory Framework for UMTS, Report No. J from the UMTS Forum, 25. 7. 1997. Raporttia saa foorumin sihteeristöstä, jonka osoite on Russell Square House, 1-12 Russell Square, London WC IB 5EE, UK, faksi +44-171 331 2040, sähköposti: umtsforum@fei. org. uk. 7 Multimedia communications on the move, Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeriön laatima neuvoa-antava asiakirja, 31. 7. 1997 6- • Kansainvälisellä tasolla, esimerkiksi USA:ssa, Japanissa ja Koreassa, teollisuus ja hallitukset ovat sukupolven järjestelmistä. ITU:n IMT-2000 -hankkeessa8 on paljon osallistujia eri puolilta maailmaa, ja kansallisten standardointielinten yhteistyö on kasvamassa erityisesti yhteisen radiorajapinnan kehittämiseen liittyvillä alueilla. selkeitä kannanottoja kolmannen julkistaneet Komissio on tätä tiedonantoa valmistellessaan tehnyt johtopäätöksiä toukokuussa annettuun tiedonantoon saadusta palautteesta, UMTS-foorumin raportista ja muusta meneillään olevasta kehityksestä. Tämän tiedonannon tarkoituksena on luoda UMTSrää koskevat toimintaperiaatteet, selkeyttää sitä, miten nykyisen sääntely-ympäristön tietyt piirteet vaikuttavat UMTS:n kehitykseen sekä niiden toteutusaikataulua. avainalueilla toteutettavia lisätoimia ehdottaa ja Tiedonannossa lujitetaan yhteisön sitoumusta huolehtia sellaisen ympäristön luomisesta, jossa UMTS:n valmisteluja toteuttaminen onnistuvat hyvin. IMT-2000 (International Mobile Telecommunications 2000) on ITU-T:n (Kansainvälisen teleliiton matkaviestintäjärjestelmän kolmannen televiestintäjaoston) standardointityölle. ITU-R (radiojaosto) käyttää yhä lyhennettä FPLMTS (Future Public Land Mobile Telecommunications System) kolmannen varatusta taajuusalueesta. sukupolven matkaviestintäjärjestelmälle sukupolven antama nimi - 7- 2. ALAN YRITYSTEN JA VIRANOMAISTEN NÄKEMYKSET MATKA- JA LANGATTOMAN VIESTINNÄN TULEVISTA KEHITYSNÄKYMISTÄ UMTS:n tulevaisuuden strategiaa koskevan keskustelun käynnistämistä Euroopan Unionissa pidettiin erittäin hyvänä asiana, vaikka olikin selvää, että alan yritysten ja jäsenvaltioiden odotukset olivatkin erilaiset. Jakson 2. 1 rakenne noudattaa niiden mielipiteiden päälinjoja, jotka saatiin toukokuisen tiedonannon jaksossa 3. 3 mainittuihin keskeisiin kysymyksiin. Jakso 2. 2 sisältää lisäkommentteja toukokuisen tiedonannon jaksossa 3. 4 esitettyihin sääntelyn ydinkysymyksiin. 12. 1 Kannanottojen päälinjat keskeisistä kysymyksistä 2. 1,1 UMTS:n sääntelyn ennustettavuuden takia tarvitaan pikaisesti yleistä strategiaa Alan yritykset odottavat selkeän sääntelyjärjestelmän pikaista kehittämistä avainalueilla: miten kilpailusäännöt vaikuttavat UMTS:ään, miten ja millaisin ehdoin lupia myönnetään ja mitä taajuuksia 2 GHz:n taajuusalueella UMTS:lle varataan tulevaisuudessa. Jos näistä asioista ei päätetä ajoissa, alan toimijat luopuvat välttämättömistä investoinneista, joita ilman UMTS:n kehitys vaarantuu tulevaisuudessa vakavasti. kilpailijoiden mahdollisuuksien maksimoimiseksi toimintatapa on olennainen Alan yritykset uskovat, että Euroopan yhteinen eurooppalaisten kolmannen sukupolven matkaviestinjärjestelmän maailmanmarkkinoilla9. Muita tekniikoita on odotettavissa (esimerkiksi Japanin ja Pohjois-Amerikan matkaviestmteollisuuden kehittämät uudet radiorajapinnat), joten Euroopan mahdollisuuksien ajateltiin olevan vähäiset selkeän ja menestyksekkään strategian kehittämiseksi. Joissakin kannanotoissa todettiin, että päätöksenteko on vaikeaa vaiheessa, jossa UMTS:ää ei ole vielä selkeästi määritelty järjestelmänä, eivätkä käyttäjät ole vielä osoittaneet, millaista kysyntää seuraavan sukupolven palveluilla on. 9 Kolmannen sukupolven matkaviestinjärjestelmän Euroopan markkinat ovat pieni osa mahdollisista maailmanmarkkinoista. Alla olevassa taulukossa on UMTS-foorumin maailmanlaajuinen matkaviestinnän kasvuennuste. Taulukosta näkyy, että Pohjois-Amerikan ja Euroopan markkinoiden odotetaan saavuttavan kyllästymispisteen ensin. Aasian, Afrikan ja Etelä-Amerikan markkinoiden odotetaan olevan vielä vuonna 2015 kaukana kyllästymispisteestä, vaikka väestönkasvua ei edes otettaisi huomioon. Miljoonaa asiakasta vuoden lopussa EU 15 Pohjois Amerikka Aasia, Tyynenmeren alue Muu maailma Yhteensä 1995 2000 2005 22 36 22 7 87 113 127 149 37 426 200 190 400 150 940 2010 260 220 850 400 1730 2015 300 230 1400 800 2730 - 8- Julkiseen kuulemiseen osallistuneiden jäsenvaltioiden (ks. liite I) tärkein viesti oli se, että , UMTS:ää on kehitettävä markkinalähtöisesi, ja alan yrityksillä on oltava siinä hallitseva asema. Sääntelyllä ei pitäisi korvata markkinavoimia. Tämän seurauksena jotkut että jäsenvaltiot kilpailulainsäädäntö tarvittavana perussäantelyjärjestelmänä, jonka mukaan UMTS voitaisiin ottaa käyttöön. Muuten jäsenvaltiot yleisesti odottivat alan yritysten tavoin sen selventämistä, miten kilpailusäännöt vaikuttavat ja miten toimilupadirektiiviä sovellettaisiin UMTS:ään. (Yhdistynyt kuningaskunta, Suomi toimisivat yhdessä toimilupadirektiivi ja Saksa) ehdottivat, ja ns. kuningaskunta piti UMTS:n Yhdistynyt lisäämistä ymmärrettävänä, mutta sen mielestä sääntöjä ei tarvitse välttämättä kehittää yhteisön sääntelyjärjestelmässä. Ranska korosti tehtävää televiestinnän sääntelyn tarkistamista, jolla mukautettaisiin tarvittaessa televiestinnän sääntelyjärjestelmää kahden vuoden kilpailusta saatujen kokemusten perusteella. tässä yhteydessä vuonna 1999 sääntelyn mahdollista 2. 1. 2 Selvyys tarvittavista taajuuksista keskustelun ytimenä Jäsenvaltiot pitivät tärkeänä ERC:ssä nykyisin tehtävää työtä, jonka seurauksena tehtiin päätös UMTS:lle varatuista taajuusalueista10. Suomi ja Ranska olivat sitä mieltä, että jos ERC:n päätös ei tuota oikein ajoitettuja sitovia tuloksia, Euroopan yhteisön olisi harkittava taajuuksia koskevan direktiivin antamista. Myös alan yritykset ja UMTS-foorumi pitivät ERC:n työtä tärkeänä UMTS/IMT-2000:n taajuuksien hallinnan perustana. Jotkut alan yritysten edustajat pitivät kuitenkin parempana sitä, että taajuuksien varaaminen perustuu sitoviin yhteisön sääntöihin ja että poliittisella tasolla määritellään selkeästi UMTS:ää koskevat yhteisön painopistealueet ja tavoitteet. Monet julkiseen kuulemiseen osallistuneet pohtivat, millaisia maksuja yritysten olisi maksettava jaettava huutokaupalla. Joissakin taajuudet kannanotoissa suurien maksujen väitettiin olevan markkinaeste. taajuuksista ja olisiko 2. 1. 3 Kolmannen sukupolven matkaviestinjärjestelmän käsite Monissa kannanotoissa käsiteltiin mahdollista siirtymästrategiaa nykyisten toisen sukupolven järjestelmien ja uuden järjestelmän välillä tietynasteisen yhteensopivuuden takaamiseksi edellisten järjestelmien kanssa. Siksi monissa kannanotoissa korostettiin GSM-standardin nykyistä kehitystä ja erityisesti GPRS:n kehittämistä tärkeänä tulevaisuuden kehityksen koevaiheena (General Packet Radio System, yleinen pakettivälitteinen radiopalvelu kehitettiin osana GSM:n 2-vaihetta tukemaan joitakin 10 ERC:n päätös taajuusalueista yleismaailmallisen matkaviestinjärjestelmän (UMTS) käyttöön ottamiseksi, ERT/DEC/(97)07, 30. 6. 1997. CEPT-. iin kuuluvien viranomaisten oli ilmoitettava päätökseen sitoutumisestaan 1. 10. 1997 mennessä. Määräpäivään mennessä seuraavien EU:n jäsenvaltioiden viranomaiset olivat sitoutuneet päätöksen täytäntöönpanoon: Itävalta, Suomi, Saksa, Alankomaat, Portugali, Espanja ja Yhdistynyt kuningaskunta. Päätöksen täytäntöönpanoon sitoutuivat lisäksi EU:n ulkopuolisista maista Liettua, Norja ja Turkki. matkaviestinnän multimediapalveluja. ) Monien mielestä UMTS:n pitäisi olla GSM:stä kehitetty multimediasovellus. Useat alan yritysten edustajat ja kaikki jäsenvaltiot tähdensivät, että ETSI on paras perusta, jolla UMTS:n käsite voidaan muuntaa tärkeimmiksi avoimiksi standardeiksi, ja että alan yritysten olisi tehtävä teknologiavalintansa ETSI:n standardointityön kautta. Kilpailua koskevia kysymyksiä herätti se, olisiko nykyisten kiinteiden verkkojen tai matkaviestinverkkojen operaattoreiden annettava osallistua kolmannen sukupolven järjestelmiin. UMTS-foorumi ehdotti, että nykyiset operaattorit olisi otettava huomioon UMTS:n toimilupia koskevassa tarjousmenettelyssä UMTS:n vaatimien valtavien sijoitusten vuoksi. Jotkut GSM-operaattorit puolestaan vaativat UMTS-toimilupien myöntämistä itselleen automaattisesti, jotta käyttäjät voisivat hyötyä niiden taidosta ja kokemuksesta. Jäsenvaltioiden mielestä toimilupia ei pidä myöntää automaattisesti, mutta GSM/DCS-operaattoreita pidä myöskään jättää toimilupamenettelyssä huomiotta. 2. 1. 4 UMTS:n laajempi vaikutus eurooppalaiseen yhteiskuntaan ja Euroopan kilpailukykyyn maailmanmarkkinoilla yritykset pitivät UMTS:ää kokeena Euroopan tulevan vuosisadan haasteisiin vastata Telealan viestintämarkkinoiden "langaton tietoyhteiskunta". Alan yritysten mielestä UMTS:llä on oltava maanlaajuinen peitto jäsenvaltioissa ja se (palvelut ja päätelaitteet) on hinnoiteltava kuten massamarkkmatuote eikä kuten yritysasiakkaille tarjottava erikoistuote. Tässä yhteydessä väitettiin, että jos taajuusalueen hinta muodostuu korkeaksi, operaattorit keskittyvät paljon voittoa tuottaviin yritysasiakkaisiin, ja näin käyttäjät ja alan eurooppalaiset yritykset joutuisivat todella epäedulliseen asemaan muihin maailmanmarkkinoilla kilpaileviin verrattuna. ja kehittää kyvylle UMTS:n nähtiin myös vaikuttavan suoraan Euroopan kilpailukykyyn, koska se on osa kehittynyttä viestintää, jolla yritysten kustannuksia voidaan pienentää. UMTS:llä voisi olla myös tärkeä asema Euroopan matkaviestinteollisuuden menestyksen jatkajana, ja se voi tarjota laitevalmistajille ja operaattoreille vahvat kotimarkkinat, joista on hyvä laajentaa. Tästä asiasta jäsenvaltiot olivat suurimmaksi osaksi yhtä mieltä. Kannanotoissa painotettiin, että kehittämällä markkinakysyntää vastaavia ja muiden tekniikoiden kanssa menestyksekkäästi kilpailevia tuotteita syntyy järjestelmiä, jotka pystyvät kilpailemaan myös maailmanmarkkinoilla. korosti UMTS-foorumi näiden maailmanlaajuisten markkinamahdollisuuksien merkitsevän lähinnä kahta asiaa. Ensinnäkin on entistä tärkeämpää vahvistaa sellainen sääntelyjärjestelmä ja tekninen perusta, joka parhaiten edistää UMTS:ää Euroopassa. Lisäksi UMTS:n kehittämisessä on otettava huomioon suuntaukset muualla maailmassa. Yksi tällaisista suuntauksista on langattoman viestinnän lisääntyvä käyttö kaikissa telepalveluissa ja erityisesti vasta kehittyvillä markkinoilla. 2. 1. 5 Muut UMTS:n käyttöönottoon vaikuttavat tekijät Julkiseen kuulemiseen osallistuneet kannattivat voimakkaasti yhteisön koordinoimaa tutkimusohjelmaa matkapuhelinten mahdollisten terveyshaittojen selvittämiseksi. 10 Nykyisen yleispalvelun käsitteen laajentamista UMTS:ään sen laajemman käytön turvaamiseksi ei vaadittu. Kannanotoissa mainittiin myös muita UMTS-palvelujen käyttöönotolle tärkeitä seikkoja: tietoturva- ja salauskysymykset, suojautuminen epärehelliseltä käytöltä, yksityisyyden ja henkilötietojen riittävä suoja, henkisen omaisuuden suoja, UMTS:n yhdistäminen etätyötä ja etäopetusta koskeviin aloitteisiin ja sisältöteollisuuden osallistuminen. Näitä alueita koskevia aloitteita laaditaan yhteisössä parhaillaan, joten niitä ei käsitellä tässä tiedonannossa enempää. j 2. 2 Näkemyksiä sääntelyn ydinkysymyksistä 2. 2. 1 UMTS:n sääntelyjärjestelmä UMTS. ää on kehitettävä markkinalähtöisesti Yksityisen sektorin olisi otettava johtava asema ja suunniteltava, toteutettava ja tarjottava matkaviestinnän ja langattoman viestinnän multimediapalveluita. Tästä asiasta ollaan laajalti yhtä mieltä. Lisäksi toiminnan olisi perustuttava markkinoiden kysyntään. Kannanottojen mukaan viranomaisten on toimittava "poliittisina johtajina" ja luotava sopiva sääntely-ympäristö innovaatiota ja joustavuutta edistävillä säännöillä. Vaikka monissa mielipiteissä korostettiin ennustettavan sääntely-ympäristön tarvetta, niissä vaadittiin kuitenkin vain UMTS:n toimilupien myöntämisen sääntelyä ja varhaisia taajuuksienvarauspäätöksiä, jotta vältettäisiin liiallista sääntelyä. Yhden laitevalmistajan mielestä jäsenvaltioiden on oltava maailmanlaajuisena esimerkkinä päättämällä taajuusalueen varaamisesta aikaisessa vaiheessa. Lisäksi pidettiin tärkeänä kehittää nopeasti tärkeimmät standardit eli standardoida vain ratkaisevat rajapinnat. Joissakin kannanotoissa painotettiin päätöksentekoa varhaisessa vaiheessa, ettei Eurooppa jää jälkeen muualla maailmassa tapahtuvasta kehityksestä ja ettei nykyinen GSM:ään perustuva teknologinen johtoasema valu hukkaan. Yksi ainoa tekniikka vai kilpailevien tekniikoiden yhteentoimivuus ja yhteenliittäminen? todettiin, että useiden multimediapalvelujen käytön Joissakin kannanotoissa mahdollistavien laajakaistaisten radiorajapintojen tarjonnassa on vaaroja, koska se vaikeuttaisi Euroopan laajuista sijainninseurantaa ja yhteenliitettävyyttä. Kannanottojen mukaan toimenpiteet olisi keskitettävä ETSI:in ja UMTS-foorumiin yhteisen teknisen ratkaisun löytämiseksi. Näin minimoitaisiin vaara, että Euroopassa vahvistetaan tai noudatetaan useita standardeja. Euroopassa toteutettavan standardointityön merkitystä pidettiin tärkeänä keinona vaikuttaa maailmanlaajuiseen kehitykseen. ja haluttiin keskittää Toisaalta korostettiin kilpailua tekniikoiden yhteentoimivuuteen ja yhteenliitettävyyteen eikä yhden ainoan tekniikan kehittämiseen. Lisäksi tähdennettiin, että UMTS:n kehittämisessä on annettava operaattoreille mahdollisuus luoda uutta ja käyttää haluamaansa tekniikkaa, koska liian tarkkaan määritellyillä standardeilla on taipumus vähentää yritysten joustavuutta ja estää erilaisiin tuotteisiin ja palveluihin perustuva kilpailu. Näiden kannanottojen mukaan nykyinen työ eri - il - tarpeellisten sopimus kolmannen sukupolven investointipäätösten perustaksi. Yrityksiä yhteisymmärryksen saavuttamiseksi UMTS:n yksityiskohtaisemmasta määrittelystä pidettiin epärealistisina, varsinkin jos pyritään kehittämään yhtä yksityiskohtainen standardi kuin GSM. Erityisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska olivat tätä mieltä. järjestelmien peruspiirteistä tarvittavan sääntelyn vähäisen riittää ja raportissa Kysymyksestä, pitäisikö UMTS:n perustua palveluihin vai tekniikkaan, Yhdistynyt kuningaskunta oli sitä mieltä, että perustana on pidettävä teknisiä näkökohtia. UMTS- foorumin taajuusalue olisi varattava ETSLn vahvistamissa standardeissa määriteltyä UMTS:ää hyödyntäville järjestelmille. ETSLn vahvistaman UMTS-standardin joustavuudesta olisi hyötyä. Monien jäsenvaltioiden ja operaattoreiden mielestä avoimet standardit ovat tarpeen, jotta monet laitevalmistajat voisivat toimittaa laitteita ja jotta ne olisivat yhteensopivia. todetaan, että UMTS:n Sijainninseuranta on UMTS. n sääntelyn ydinkysymys Useimmat jäsenvaltiot ja operaattorit pitävät sijainninseurantaa UMTS:n onnistuneen käyttöönoton ydinkysymyksenä erityisesti siksi, että UMTS pyrkii kilpailemaan nykyisten GSM-verkkojen kanssa. Joitakin julkiseen kuulemiseen osallistuneita askarrutti nykyinen epävarma sääntelytilanne ja se, onko kaikki sijainnmseurannan näkökohdat otettu huomioon yhteisön ns. yhteenliittämisdirektiivissä. jäsenvaltiot ovat sitä mieltä, että kolmannen sukupolven Jotkut järjestelmien operaattoreita olisi kannustettava tekemään sijainninseurantasopimuksia toistensa kanssa. Jotkut taas menivät pidemmälle ja ehdottivat lainsäädäntötoimia, joiden avulla UMTS- operaattorit velvoitettaisiin tarvittaessa neuvottelemaan tällaisista sopimuksista, jos asiasta ei säädetä yhteenliittämisdirektiivissä. ITU:n IMT-2000 -työn yhteydessä korostettiin myös maailmanlaajuista ja alueellista sijainninseurantaa. Sääntelytoimia on koordinoitava Euroopan tasolla tätä näkemystä, koska niiden mielestä hajanainen Useimpien kannanottojen mukaan Euroopan tasolla toteutettava sääntely edellyttää selkeämpää käsitystä UMTS:stä. Useimmat jäsenvaltiot vaativat koordinoitua UMTS:n käyttöönottoa yhteisössä ja/tai CEPT:issä käydyn keskustelun perusteella. Monet alan yritykset kannattavat lupien myöntäminen taajuuksien varaamista olisi koordinoitava. Lisäksi painotettiin IMT-2000:n kanssa yhdenmukaista ratkaisua maailmanlaajuisen sijainninseurannan varmistamiseksi. Koska käytettävissä olevia taajuusalueita on niukasti, joidenkin jäsenvaltioiden mielestä UMTS:ssä olisi käytettävä vain yhtä sijainninseurantaa tukevaa tekniikkaa. Sijainninseurantaa koskevia juridisia vaatimuksia voitaisiin asettaa mahdollisesti yhteisön tasolla. toimilupien myöntämistä ja luo epävakautta, ja siksi Viranomaisten asema UMTS. n laajan kilpailuperustan turvaajina Jäsenvaltioiden mielestä viranomaisten selkeänä tehtävänä on turvata yleinen etu huolehtimalla siitä, ettei sääntely-ympäristö jarruta laajan palveluvalikoiman tarjoavan kilpailuympäristön kehittymistä. 12- 2. 2. 2 UMTS:n taajuuksia koskevat kysymykset Taajuuksien hinnoittelu Monien alan yritysten mukaan taajuuksien korkea hinnoittelu vääristäisi markkinoita ja haittaisi UMTS-palvelujen käyttöönottoa. Markkinamekanismien erityisesti huutokaupan käyttö sai vain vähän kannatusta, koska niillä on taipumus ylihinnoitella taajuudet, luoda epävarmuutta ja vaikeuttaa terveen teollisuuden kehittymistä. Joidenkin mielestä huutokaupassa olisi lisäksi vaarana se, että suosittaisiin Euroopan ulkopuolisten kilpailijoiden tuloa Euroopan markkinoille. Toisaalta jäsenvaltiot olivat sitä mieltä, että taajuuksien hinnoittelun olisi vastattava niiden taloudellista arvoa. ja Arviot tarvittavista taajuuksista Alan yritysten mukaan ERC:n nykyään varaamat kaksi 40 MHz:n taajuuskaistaa11 osoittautuvat riittämättömiksi markkinoiden kilpailun syntymiseksi. UMTS-foorumin määritelmien perusteella kaksi 40 MHz:n kaistaa on vapautettava nyt, ja yksi 20 MHz:n lisäkaista tarvitaan suljetun käyttäjäryhmän paikalliseen käyttöön, jossa liikkuvuus on rajoitettu. Pidempää aikaväliä ajatellen foorumi on nykyisten markkinaennusteiden perusteella sitä mieltä, että vuoteen 2005 mennessä olisi saatava käyttöön vuoden 1992 WARC-konferenssissa maanpäälliseen matkaviestintään varattu koko 155 MHz:n kaista. Lisäksi vuoteen 2010 mennessä tarvitaan vielä 185 MHz:n kaista maanpäällisiä palveluja varten. Siksi ehdotettiin, että CEPT ryhtyisi toimiin lisätäkseen vuoden 1999 WRC- konferenssin esityslistalle lisätaajuuksien varaamisen IMT-2000:ta varten. Lisäksi ITU on varannut 60 MHz IMT-2000:n satelliittiosalle, ja ennusteiden mukaan taajuuksia tarvitaan vielä 30 MHz vuoteen 2010 mennessä. Alan yritykset hylkäsivät ajatuksen yhteisen taajuusalueen käyttämisestä, koska se olisi operaattoreille huomattava este. Toiset epäilivät sen toteuttamisen olevan teknisesti mahdotonta ja arvelivat sen luovan monopolirakenteita. Monissa kannanotoissa korostettiin, että UMTS-markkinoiden kehittäminen edellyttää riittävää käytettävissä olevaa taajuusaluetta kaikkien toimilupaa hakevien operaattoreiden tarpeisiin. Tämä vaikuttaisi myös UMTS-standardin tai kehittymiseen. tulevaan kehittämiseen Milloin ja miten taajuuksienvarauspäätökset olisi tehtävä? UMTS-foorumi vaati kaikilta asiaankuuluvilta eurooppalaisilta viranomaisilta UMTS- taajuusalueen määrittämisen, vapauttamisen ja varaamisen koordinointia. Jotkut ovat kuitenkin sitä mieltä, että taajuusalueen käyttöä voidaan suunnitella yksityiskohtaisesti vasta sitten, kun UMTS. stä on saatu selvempi käsitys. 11 ERC:n päätös taajuuskaistoista UMTS:n käyttöönottamiseksi, ERC/DEC (97) 07, 30. 6. 1997 -13 2. 2. 3 Standardointia koskevat kysymykset UMTS:n yleiset piirteet Yleisesti UMTS:n palvelujen joistakin pääpiirteistä oltiin yhtä mieltä. Järjestelmänä sen pitäisi olla parempi kuin nykyiset matkaviestinjärjestelmät tarjoamalla esimerkiksi laajempaa (mieluiten maailmanlaajuista) kattavuutta, suurempaa tiedonsiirtokapasiteettia (multimedian tukemiseksi), tehokkaampaa taajuusalueen käyttöä ja asiakkaan kannalta joustavampaa palveluvalikoimaa ja hinnoittelua. Joidenkin laitevalmistajien mielestä UMTS on itse asiassa liikkuva Internet. Muut perinteisempiä kantoja edustavat operaattorit pitivät UMTS:ää keinona saada ISDN- tyyppiset palvelut matkaviestinkäyttöön ja matkaviestinjärjestelmiä. Lisäksi joissakin kannanotoissa nähtiin yhteyksiä UMTS:n ja DAB:n sekä UMTS:n ja TETRAm välillä. lähentää kiinteitä järjestelmiä ja UMTS merkitsee todennäköisesti sekä GSM. n että uuden radiorajapinnan kehittämistä Useissa kannanotoissa todettiin UMTS:ään johtavan kehityksen merkitsevän GSM:n puhelunohjausta ja tilaajien liikkuvuuden hallintaa koskevan perusrakenteen kehittämistä sekä 2 Mbit/s:n tukevan uuden radiorajapinnan kehittämistä12. ja multimediapalveluja tiedonsiirtonopeutta tukevia Alan yritykset ovat nähtävästi valmiita hyväksymään, että maailmalla aiotaan kehittää eri radiorajapintoja nykyisiin matkaviestinverkkoihin on investoitu huomattavasti ja kehitys on tarpeen. Tämän seurauksena tarvittaisiin monijärjestelmäpäätelaitteita. tällaiset monimutkaisemmat monijärjestelmäpäätelaitteet hidastaisivat markkinoiden kehitystä. Joidenkin mielestä maailmanlaajuiseen sijainninseurantaan järjestelmiä, alueellisia erilaisia koska optimoidaan Koska GSM-järjestelmät tarjoavat täyden valikoiman kapeakaistapalveluja, UMTS täydentäisi niitä matkaviestinoperaattoreiden mukaan tarjoamalla kehittyneitä laajakaistapalveluja. Nykyiset matkaviestinoperaattorit totesivat, että jos UMTS nykyisten kapeakaistaisten järjestelmien tarjoajina helpompi hakea toimilupia UMTS-taajuusalueen käyttöön. Jotkut operaattorit epäilivät, riittääkö markkinoilla kysyntää kolmannen sukupolven järjestelmille, jos se perustuu irralliseen tekniikkaan. Nämä operaattorit pitivät tärkeänä varovaista siirtymistä GSM:stä uuteen järjestelmään niin, että GSM:ään lisätään modulaarisia rakenneosia. laajakaistapalvelujen luonnostaan tarjontaan, niiden on ETNO totesi, että keskittämällä monien operaattoreiden, laitevalmistajien ja palvelujen tarjoajien tarjota korkealaatuisia ja edullisia tuotteita ja pystytään todistetusti vastaamaan markkinoiden tarpeisiin. ETNO piti palvelujen tarjonnan ydinkysymyksenä sijainninseurantaa, jolla on resurssit yhteen ainoaan standardiin (eli GSM:ään) voidaan 12 UMTS-foorumi kehittää järjestelmää laajemmin käsitteellisellä tasolla ja markkinoiden näkökulmasta, kun taas ETSI työstää sen yksityiskohtaisempaa teknistä toteutusta. ETSLltä odotetaan päätöstä UMTS:n radiorajapintastandardista vuoden 1998 alkupuolella. 14- ollut keskeinen aseina markkinoiden kehittymisessä kaikkialla Euroopassa ja monissa muun maailman maissa. Euroopan laajuinen sijainninseuranta vastaa merkittävään markkinakysyntään, huomattavasti GSM:n maailmanlaajuiseen menestykseen. Tällaisen sijainninseurannan ehkäisevät tai sitä rajoittavat tekniikat tai standardit (tai niiden yhdistelmät) eivät ehkä kiinnosta maailman teleoperaattoreita niin kuin tekniikat, jotka yhteistä standardia noudattamalla helpottavat sij ainninseurantaa. on vaikuttanut lisäksi se ja ETST. llä keskeinen tehtävä Standardointi on laadukkaiden ja kohtuuhintaisten palvelujen tarjonnan avaintekijä, ja sen avulla järjestelmien välinen sijainninseuranta on mahdollista nyt ja myös tulevaisuudessa. UMTS:n menestys riippuu rajapintojen joustavuudesta ja järjestelmän kyvystä kehittyä samaa vauhtia kuin tekniikka. UMTS:n standardoinnissa on ratkaisevaa jatkaa kiinteää operaattoreiden, laitevalmistajien ja sääntelyviranomaisten kiinteää yhteistyötä, jotta UMTS:stä tulisi yhtä menestyksekäs kuin GSM:stä. ETSLä kannatettiin yleisesti avoimen UMTS-standardoinnin kehittäjäksi ja toteuttajaksi niin, että varmistettaisiin määriteltyjen UMTS-taajuusalueiden tehokas käyttö. Monien jäsenvaltioiden ja alan yritysten mielestä yritysten olisi valittava käyttämänsä tekniikat ETSLn standardointityön kautta, ja vain ETSLn hyväksymiä UMTS-standardeja olisi käytettävä kyseisillä taajuusalueilla. ITU:n, ETSLn ja alueellisten standardointielinten läheinen yhteistyö on olennaista maailmanlaajuisen yhteensopivuuden toteuttamiseksi. UMTS-foorumi pitää erittäin tärkeänä sitä, että UMTS määritellään osaksi IMT-2000:ta. Monissa jäsenvaltioiden ja alan yritysten näkemyksissä todettiin, että standardoinnissa on standardointiin. siirryttävä pelkän Kannanotoissa toivottiin tietotekniikkateollisuuden osallistuvan standardointityöhön paljon enemmän. standardoinnista televiestinnän tietotekniikan Monien jäsenvaltioiden oli vaikea ymmärtää, miten UMTS-taajuusaluetta käyttävien standardien välinen kilpailu voisi toimia horjuttamatta markkinoita. Tässä yhteydessä muistutettiin, että GSM:n menestyksen yhtenä ratkaisevana tekijänä oli standardin vakaus ja se, että suuri määrä laitevalmistajia kannatti suurimmaksi osaksi avointa standardia. Standardien välisen kilpailun väitettiin poikkeuksetta merkitsevän valmistajakohtaisia standardeja, joiden suurin haitta (operaattorin ja sen rahoittajien kannalta) on se, että operaattorin on vuosiksi sitouduttava käyttämään tiettyä laitevalmistajaa. 2. 2. 4 Tutkimus ja kehitys Useimmissa tutkimusta ja kehitystä koskevissa kannanotoissa pidettiin tavoitteena tulevaisuudessa käytettävien UMTS-verkkojen parempaa suorituskykyä, kapasiteettia, palvelun laatua (QoS), käyttökelpoisuutta ja hinnoittelua. Tulevaa tutkimus- ja kehitystyötä ja varsinkin viidettä puiteohjelmaa koskevissa ehdotuksissa on pidetty tarpeellisena tutkia ns. mahdollistavia tekniikoita, joihin kuuluu 15 viime vuosina syntyneitä uusia teknisiä käsitteitä. Näiden tekniikoiden sisällyttäminen nykyisiin ja tulevaisuuden matkaviestinverkkoihin lupaa huomattavasti parempaa suorituskykyä. Tällaisia tekniikoita ovat esim. hermoverkot, HTS ja SDMA. Kaikissa kannanotoissa korostettiin, että ohjelmistoon perustuvia päätelaitetekniikoita (Software Radio Technologies, SRT) on tutkittava enemmän, koska muun muassa sen avulla voidaan monipuolistaa palveluja ja sisältöä sekä vähentää usean käytössä olevan standardin aiheuttamia ongelmia. Tällaisia ohjelmistoja pidetään perusteknologiana, jonka avulla matkaviestinverkko voi muunnella radiorajapintansa konfiguraatiota ja kohdentaa resurssejaan sekä vastata erityyppisten päätelaitteiden asettamiin vaatimuksiin. Joissakin mielipiteissä ehdotettiin, että olisi tutkittava tarkemmin mahdollisuuksia sisällyttää DAB-järjestelmät matkaviestinjärjestelmien tuleviin sukupolviin. Ehdotukset perustuvat siihen, että DAB tarjoaa suuren kapasiteetin langattoman tiedonsiirtokanavan, ladata päätelaitteille eri jonka välityksellä voidaan matkaviestinjärjestelmässä järjestelmien edellyttämä ohjelmistokoodi. UMTS:n käyttötiheysennusteiden perusteella joissakin kannanotoissa kaivattiin tietoa matkapuhelinten ja tukiasemien aiheuttamista terveysvaaroista. Lisäksi matkapuhelinten helppokäyttöisyyttä pidetään olennaisena. Niinpä esimerkiksi käyttöliittymiä, äänentunnistusta ja erilaisia kaiutintoimintoja on tutkittava edelleen. Tulevaisuuden verkot ovat nykyisiä monimutkaisempia, joten ensisijaisesti on tutkittava työkaluja, jotka liittyvät resurssien suunnitteluun ja jakamiseen, verkonhallintaan ja esim. langattomien lähiverkkojen yhteenliittämiseen UMTS-verkkojen ja laajakaistaisten (taajuuksien tehokasta käyttöä ajatellen), verkon suorituskykyyn ja palvelun laatuun (QoS). Lisäksi kokeiluluonteisten järjestelmäperustojen kehittämistä pidetään tärkeänä, koska niiden pohjalta voidaan toteuttaa ja esitellä uusia sovelluksia ja palveluja UMTS:n joustavuuden ja etujen osoittamiseksi kuluttajille. Koska UMTS käyttää 2 Ghz:n taajuusaluetta, myös korkeampien taajuusalueiden käyttöä on toivottu tutkittavan. Korkeammat taajuusalueet antaisivat lisää mahdollisuuksia vastata laajakaistaviestinnän tarpeisiin. Kannanotoissa esitettiin, että matkaviestintäkanavilla välitettävän tiedon luonteeseen (yksityis- tai työpuhelut) mukautettavia tietoturva- ja salaustekniikoita on tutkittava lisää. 2. 2. 5 Kansainväliset näkökohdat korostettiin UMTS:n Euroopan markkinoiden Kannanotoissa olevan osa tavalla. UMTS:n maailmanmarkkinoita, mikä vaikuttaa UMTS:ään monella kehittämisessä on esimerkiksi otettava huomioon muun maailman kehityssuuntaukset. Lisäksi maailmanmarkkinoille pääsyä pidettiin tärkeänä UMTS:n menestykseen vaikuttavana tekijänä. Jäsenvaltioiden, UMTS-foorumin ja alan yritysten mielestä maailmanlaajuinen vapaa liikkuvuus ja sijainninseuranta ovat tärkeimpiä tavoitteita, joihin Euroopan yhteisön - 16- toimet olisi kohdistettava. Taajuuksien varaamista ja standardointia on edistettävä sopivissa kansainvälisissä elimissä ja erityisesti ITU:ssa. Tämän vuoksi Euroopan osallistumista IMT-2000:n standardointityöhön olisi lisättävä. UMTS-foorumin raportissa suositeltiin erityisesti, että Euroopan unioni toteuttaisi toimia UMTS:n käytön esteiden poistamiseksi Euroopan ulkopuolella. Tämä edellyttää arvioita siitä, missä määrin GATS/WTO:n perusteleviestinnän neuvotteluryhmässä tehdyt sitoumukset koskevat UMTS:ää. Lisäksi suositeltiin toimia sen varmistamiseksi, että UMTS:ää käyttävät tuotteet kuuluvat nimenomaan tietotekniikkasopimuksen (ITA) soveltamisalaan. -17 3. KOMISSION ARVIO 13. 1 Kysymykset, joista ollaan yhtä mieltä Komission mukaan edellä selostettujen näkemysten perusteella voidaan yksilöidä seuraavat kysymykset, joista julkiseen kuulemiseen osallistuneet ovat yksimielisiä tai joita ne kannattavat suurimmaksi osaksi. Sääntelyjärjestelmä 1. 2. 3. 4. Suurin osa julkiseen kuulemiseen osallistuneista on sitä mieltä, että nyt on oikea aika luoda UMTS:n käyttöönottostrategia. Kannanotoissa vahvistetaan käsitys, jonka mukaan UMTS on saatava etusijalle Euroopan unionin poliittisessa keskustelussa. UMTS:ää on kehitettävä markkinalähtöisesti yksityisen sektorin johdolla. Hallitusten tehtävänä on huolehtia siitä, että sääntely-ympäristö ei hidasta innovaatioita eikä sijoituksia. Yleisesti ottaen nykyistä sääntelyjärjestelmää pidetään suurin piirtein riittävänä UMTS:n kehittämistä varten. Investointipäätösten mahdollistamiseksi toivottiin kuitenkin vahvistusta siitä, että tärkeimpiä sääntöjä (esim. lupien myöntämisen sääntelyä ja yhteenliittämissääntöjä) sovellettaisiin UMTS:ään. Lisäksi haluttiin selvennettävän sitä, miten tai lupien myöntämistä, standardointia koskevat päätökset voitaisiin sovittaa voimassa oleviin sääntöihin. taajuuksien varaamista Kaikkien kannanottojen mukaan nykyisten GSM-kilpailijöiden olisi annettava siirtyä UMTS:än käyttöön. Samalla on kuitenkin turvattava avoimet ja kilpaillut markkinat uusille tulokkaille. Taajuudet 5. ERC päätti varata vuoteen 2002 mennessä UMTS:lle kaksi 40 MHz:n taajuuskaistaa vuoden 1992 WARC-konferenssissa FPLMTS:lle varatusta alueesta. Suurin osa julkiseen kuulemiseen osallistuneista pitää ERC:n päätöksessä varattuja taajuuksia riittämättöminä laajan kilpailukykyisen UMTS- palvelutarjonnan toteuttamiseksi. Kaikki olivat yhtä mieltä siitä, että taajuuksia on saatava lisää. Standardointi 6. ja yksityisen Jäsenvaltioiden teollisuuden tärkeää yhteisten avoimien standardien osallistuminen ETSLn kehittämiseksi keskeisiä rajapintoja, esimerkiksi radiorajapintaa, varten. Kun standardointi rajoitetaan vain tärkeimpiin rajapintoihin, markkinoilla voi olla edustajien mielestä työhön on sektorin - 1 8- laitteistojen monia yhteensopivien laitteistomarkkinoilla on mahdollista. toimittajia ja kilpailun kehittyminen 7. tulevaisuuden on Sijainninseurantamahdollisuus multimediajärjestelmien käytössä. Sen varmistaminen olisi helpompaa, jos yhteisestä kansainvälisesti käytettävästä kilpailukykyisestä radiorajapintastandardista päästäisiin yksimielisyyteen. Euroopassa ratkaisevaa avoimesta ja ja jossa yhteentoimivuus avulla monenlaisia sijainninseuranta mahdollistetaan Ratkaisu, monijärjestelmäpuhelinten sisältävässä ympäristössä ei ole Euroopassa paras mahdollinen ratkaisu, vaikka se olisikin seurauksena voi olla markkinoiden teknisesti pirstoutuminen ja/tai kustannusten nousu. Maailmanlaajuisesti tullaan ehkä korostamaan useiden alueellisten radiorajapintojen yhteentoimivuutta. Yhteisen avoimen radiorajapinnan puute Euroopassa vaikuttaisi asiakkaisiin ja mahdollisen UMTS-standardin kilpailukykyyn. toteutettavissa, koska radiorajapintoja 8. kilpailukyvylle UMTS:ää pidetään merkittävänä haasteena Euroopan matkaviestinteollisuuden näkökulmasta ja siksi, että matkaviestintä on yleensä tärkeää taloudellisille toimijoille. Vahvat kotimarkkinat näyttäisivät tarjoavan Euroopan teollisuudelle parhaat edellytykset kilpailla muualla maailmassa. Muut kysymykset 9. Julkisen kuulemisen tuloksena saaduissa kannanotoissa esitettiin monia erilaisia lisäkysymyksiä, jotka on otettava huomioon suuren yleisön etujen vuoksi. Esitetyt näkemykset olivat lähinnä täydentäviä ja niissä mainittiin mm. mahdollisten terveysvaikutusten tutkimus ja toimenpiteet yksityisyyden ja henkilötietojen suojaamiseksi sekä epärehellisen käytön estämiseksi. |3. 2 Lisäkäsittelyä vaativat kysymykset Kannanotoista kävi selvästi ilmi, että joistakin kysymyksistä ei syntynyt selvää yksimielisyyttä tai niitä on edelleen käsiteltävä. 1. 2. 3. tulevaisuudessa UMTS:n Ei ole selvää, missä määrin toisaalta Euroopan yhteisön ja toisaalta CEPT:n olisi päätettävä taajuuksien varaamisesta. Monissa mielipiteissä kannatettiin CEPT:n ja ERC:n menettelyjä, mutta samalla oltiin huolissaan siitä, että niiden tuloksena syntyneitä päätöksiä ei toteuteta. Jos näin tapahtuisi, yhteisön antama sitova lainsäädäntö olisi joidenkin jäsenvaltioiden ja alan yritysten mielestä selkeä ratkaisu. Taajuuksien hinnoittelussa alan yritysten ja jäsenvaltioiden kannat jakautuivat, sillä yritykset eivät halua maksaa taajuuksista maksuja, joiden ne väittävät nostavan kustannuksiaan. Jäsenvaltiot olivat kuitenkin valmiita antamaan markkina-arvon niukalle luonnonvaralle varmistaakseen sen tehokkaan käytön. UMTS:n käsitteestä yleensä ollaan yksimielisiä, mutta kannanotoista päätellen sen kuvaaminen järjestelmänä tai teknologiana ei ole vielä mahdollista. - 1 9- ja sen Jäsenvaltiot radiorajapintastandardin määrittelyä sääntelyn antamiseksi. UMTS:n määrittely näyttää itse asiassa olevan sen koordinoidun käyttöönoton edellytys. kaipaavat UMTS:n operaattorit erityisesti ja -20 4. VlRANOMAISPOLITHKAN SUUNTAVIIVAT Saaduissa kannanotoissa käsiteltiin monia erilaisia kysymyksiä, jotka kuitenkin voidaan ryhmitellä muutamiin pääaiheisiin ja joiden perusteella voidaan määritellä yleiset periaatteet ja painopistealueiden pohjalta esitetään suosituksia viranomaisten toimiksi, jotta ne voivat luoda sopivan sääntely-ympäristön ja käsitellä tiettyjä asiaa sivuavia kysymyksiä (kohta 4. 2). (kohta 4. 1). Näiden periaatteiden ja politiikan painopistealueet 4. 1 Politiikan tavoitteet Saatujen kannanottojen ja saavutetun yksimielisyyden perusteella voidaan määritellä kolme tärkeää yhteisön ja alan yritysten tulevia toimia tukevaa tavoitetta, jotka selostetaan tässä jaksossa. Kohdassa 4. 2 esitetään alueet, joilla yhteisö voi edistää näiden tavoitteiden saavuttamista. • Kehitetään sellaiset markkinat, jotka tarjoavat kilpailun avulla laajan kilpailukykyisen valikoiman matkaviestintää hyödyntäviä multimediapalveluja Tämä tavoite edellyttää UMTS-palvelujen ja -verkkojen kilpailun sallivaa oikeudellista ja teknistä ympäristöä sekä avointa lupien myöntämismenettelyä ja päätöksentekoa UMTS- lupien lukumäärästä aikaisessa vaiheessa. Lisäksi se edellyttää riittävää taajuusaluetta kilpailun mahdollistamiseksi ja standardeja, joilla varmistetaan käyttäjien mahdollisuus viestiä toistensa kanssa. Standardit eivät kuitenkaan saa olla niin laaja-alaisia, että ne estävät palvelujen tarjoajia tarjoamasta erilaisia palveluelementtejä tai toiminteita. • Luodaan alan yrityksille mahdollisuus täyttää käyttäjien ja yhteiskunnan tarpeet ja Internet-palveluja UMTS:n menestyminen ympäristössä, jossa toisen sukupolven matkaviestintekniikat ovat jo löytäneet paikkansa, on kiinteästi yhteydessä siihen, että se varmasti vastaa tarpeita. Käyttäjät haluavat esimerkiksi matkaviestintää hyödyntäviä käyttäjien multimedia- ja maailmanlaajuista tai niiden Euroopan sijainninseurantaa. UMTS-palvelujen ja -laitteiden hinnoittelu on ratkaiseva siinä, pidetäänkö niitä massamarkkinatuotteina vai vain tietyille käyttäjille tarkoitettuina erikoistuotteina. Sääntelyn näkökulmasta on olennaista poistaa kaikki jäljellä olevat keinotekoiset markkinaesteet televiestinnän ja audiovisuaalisen alan lähentymistä. Lisäksi on tärkeää käsitellä laajempia sosiaalisia ja yhteiskunnallisia etuja ja varmistaa, että "langaton tietoyhteiskunta" on kaikkien kansalaisten ulottuvilla. ja edistää • Luodaan sijoituksia ja UMTS:n käyttöä suosiva ympäristö ja edistetään Euroopan kilpailukykyä Sijoitusten ja liiketoiminnan suunnittelu edellyttää varhaisia päätöksiä UMTS:n sääntelyjärjestelmästä, taajuusalueen saatavuudesta ja standardeista sekä pitkän aikavälin näkemystä mahdollisesti tarvittavista lisätaajuuksista. Nykyisen sääntelyn soveltaminen UMTS:ään olisi vahvistettava, ja tätä sääntelyä olisi tarvittaessa mukautettava tai selkeytettävä. Lisäksi alan yritysten olisi pidettävä huolta eduistaan laajemminkin ja - 2 1- pyrittävä tarvittaessa jäsenvaltioiden ja komission tukemana edistämään UMTS:ää maailmanlaajuisilla markkinoilla. Tämä toteutetaan huolehtimalla vahvoista asemista sisämarkkinoilla ja edistämällä matkaviestinnän multimediasovellusten nopeaa kehittämistä. 4. 2 Suositukset tuleviksi toimiksi j Jaksossa 4. 1 selostettujen tavoitteiden saavuttamisessa tärkein asema on alan yrityksillä ja jäsenvaltioiden hallituksilla. Komissio kuitenkin uskoo, että kaikki tarpeelliset toimet on toteutettava kiinnittämällä erityistä huomiota Euroopan tasolla viiteen ydinalueeseen: sääntelyjärjestelmään, taajuuskysymyksiin, standardointiin ja järjestelmän määrittelyyn, tutkimukseen ja kehitykseen sekä kansainväliseen toimintaan. 4. 2. 1 Sääntelyjärjestelmä Komissio harkitsee ehdotuksen antamista Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi (ns. UMTS-päätökseksi), joka koskee sijainninseurantaa, taajuuksia ja standardeja. Lupien myöntäminen ja Keskeisiä kysymyksiä ovat, miten ja milloin UMTS-palvelujen operaattoreille myönnetään lupien myöntämisjärjestelmä on täysin sovellettavissa UMTS:ään. Tämän vuoksi UMTS ei edellytä uutta lupien myöntämistapaa näiden kysymysten ratkaisemiseksi. Kuitenkin on korostettava nykyisen j ärj estelmän kolmea erityistä piirrettä: ja kuka ne myöntää. Nykyinen tarjoajille luvat • Voimassa olevan yhteisön lainsäädännön mukaisesti UMTS:n lupien lukumäärää olisi rajoitettava vain taajuuksien riittävyyden perusteella sen taajuusalueen mukaan13, joka taas riippuu markkinoiden vaatimuksia koskevasta ennusteesta (ks. kohta 4. 2. 2 Taajuuskysymyksei). Koska UMTS. n on kuitenkin oltava markkinalähtöinen, komission mielestä taajuuksia olisi varattava oletetun kysynnän perusteella14. Lisäksi UMTS-palvelujen tarjoajien markkinoille pääsyä ei pitäisi tarpeettomasti rajoittaa, jotta aktiiviset markkinat ja laaja kilpailukykyinen palvelujen tarjonta pääsisivät kehittymään. Jos tarpeellisina, olisi pääsääntöisesti käytettävä yleisiä valtuutuksia tai ilmoitusmenettelyjä. Yksittäisiä toimilupia olisi vaadittava vain UMTS-verkkojen hallintaan. lupamenettelyjä pidetään 13 Ns. toimilupadirektiivissä säädetään rajoituksista "siksi ajaksi, joka on tarpeen riittävän numeromäärän tarjoamisen varmistamiseksi yhteisön oikeuden mukaisesti", mutta numeroiden vähäisyys on vain väliaikainen syy rajoittaa toimilupien määrää siihen mennessä, kun kilpailua tukevat kansalliset liittyvät numerointisuunnitelmat televiestintämarkkinoiden vapauttamiseen, eikä niitä voi hyväksyä UMTS:n toimilupien määrän rajoittamisen syyksi, kun otetaan huomioon UMTS-palvelujen tarjonnan todennäköinen alkaminen vuonna 2002. Numerointisuunnitelmat käyttöön. otettu on 14 Yleensä taajuuksienvarauspäätöksissä pyritään varaamaan taajuuksia mahdollisimman paljon lisäarvoa tuoviin käyttötarkoituksiin eikä tuottamattomampiin tarkoituksiin. - 2 2- • UMTS:n lupien myöntämisessä olisi pyrittävä kehittämään yleiseurooppalaisia palveluja koordinoimalla niiden käyttöönottoa. Tämä merkitsee sitä, että luvan saaneiden järjestelmien olisi tuettava sijainninseurantaa ja oltava ETSLn kehittämien UMTS-standardien mukaisia, jos ETSI kehittää tällaisia standardeja (ks. kohta 4. 2. 3 Standardointi). • Mitään organisaatiota ei pitäisi automaattisesti jättää huomiotta UMTS:n lupia koskevassa menettelyssä, eikä lupamenettelyissä pitäisi varata automaattisesti UMTS- lupia markkinoilla tai DCS-operaattoreille). Lupahakemusten arvioinnissa olisi otettava huomioon synergiaedut ja kaupallisen kokemuksen tuomat hyödyt, jos nykyisten GSM/DCS-operaattoreiden annetaan osallistua UMTS-markkinoille. jo kilpaileville (esim. GSM- Yhteenliittäminen Kiinteiden verkkojen, matkaviestinverkkojen sekä kiinteiden ja matkaviestinverkkojen välisen yhteenliittämisen yksityiskohtainen yhdenmukaistettu järjestelmä on otettu käyttöön antamalla yhteenliittämisdirektiivi15. Tätä yhteenliittämistä koskevaa järjestelmää voi kaikilta osin soveltaa UMTS-palveluihin. Sijainninseuranta erityistä huomiota yleiseurooppalaisten UMTS-palvelujen Komissio kiinnittää kehittämiseen, koska ne ovat ja matkaviestintää hyödyntävien televiestinnän multimediapalvelujen sisämarkkinoiden tärkein osatekijä16. Tämän vuoksi ja siksi, että maailman operaattorit pitäisivät eurooppalaista teknologiaa kiinnostavana ja uskottavana, todistettavasti toimivalla, yhteiseen, avoimeen ja kansainvälisesti kilpailukykyiseen radiorajapintastandardiin perustuvalla Euroopan laajuisella sijainninseurannalla on UMTS:lle erityistä merkitystä. Annettavassa UMTS-päätösehdotuksessa säädetään oikeuksista ja velvollisuuksista, jotka koskevat neuvotteluja kaupallisista sijainninseurantasopimuksista muiden tai UMTS:n verkko-operaattoreiden kanssa. UMTS-palvelujen Sopimukset perustuisivat yhteiseen, avoimeen ja kansainvälisesti kilpailukykyiseen radiorajapintastandardiin. tarjoajien 4. 2. 2 Taajuuskysymykset Taajuusalueen oikein ajoitettu vapauttaminen ja varaaminen on UMTS:n käynnistämisen perusta. Se, kuinka paljon taajuuksia varataari, vaikuttaa suoraan markkinakilpailun 15 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/33/EY, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1997, (ONP) periaatteita televiestinnän yhteenliittämisestä soveltaen avoimen verkon yleispalvelun ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi, EYVL N:o L 199, 26. 7. 1997. s. 32 tarjoamisen 16 Neuvoston direktiivissä 91/263/ETY säädetään muun muassa päätelaitteiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta ja vapaasta liikkuvuudesta. Parhaillaan on käsiteltävänä ehdotus Euroopan parlamentin ja niiden telelaitteista ja neuvoston direktiiviksi vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta (KOM(97) 257, 30. 5. 1997). liitettävistä 23- määrään. Komissio on tyytyväinen UMTS-taajuusalueen varaamista koskevasta ERC:n hiljattain tekemään päätökseen, mutta ottaa kuitenkin huomioon alan yritysten huolen siitä, että varattu taajuusalue on alimitoitettu, jos nykyiset kysyntäennusteet pitävät paikkansa. Komission mielestä lisätaajuuksien varaamista on tutkittava. Komissio uskoo käytössä olevien tietojen perusteella, että muihin tarkoituksiin varattujen taajuuksien tuottama hyöty on arvioitava sen selvittämiseksi, onko UMTS-palvelut jätetty epätaloudellisesti huomiotta, kun taajuuksia on varattu muihin, vähemmän lisäarvoa tuoviin käyttötarkoituksiin. Taajuusalue on varattava hyvissä ajoin ennen UMTS- palvelujen (vuonna 2002 tapahtuvaa) kaupallista käyttöönottoa, ja on kehitettävä selkeä strategia taajuusalueen vapauttamiseksi sitä mukaa kun UMTS-palvelujen kysyntä tulevaisuudessa kasvaa. Taajuuksia voitaisiin saada käyttämällä vuoden 1992 WARC- konferenssin määrittämää FPLMTS-kaistaa tai järjestelemällä uudelleen 900:n, 1800:n ja 1900:n MHz:n kaistat17. Tämän lisäksi tarvittavia taajuuksia voitaisiin tulevaisuudessa varata WRC:ssä tehtävillä päätöksillä (ks. kohta 4. 2. 5 UMTS. n kansainvälinen merkitys). Komissio arvostaa CEPT:n nykyistä toimintaa taajuuksien varaamista koskevissa keskusteluissa ja alan yritysten erityisen tärkeää panosta niihin UMTS-foorumin välityksellä. Komission mielestä taajuuksien varaaminen olisi pyrittävä hoitamaan CEPT:ssä. Komissio kuitenkin uskoo, että yhteisön päätösten oikein ajoitettua täytäntöönpanoa tukevat toimet voivat vaikuttaa merkittävästi UMTS:n onnistuneeseen valmisteluun ja toteuttamiseen ja että tällaisiin toimiin on ryhdyttävä tarvittaessa. Taajuuksien arvosta komissio on sitä mieltä, että taajuuksista mahdollisesti perittävillä maksuilla on pyrittävä varmistamaan arvokkaan luonnonvaran tehokas käyttö. Jos jäsenvaltiot päättävät varata taajuuksia huutokaupalla, on tärkeää, ettei käyttöönotetuilla mekanismeilla ole yleistä etua haittaavia vaikutuksia erityisesti markkinoilla käytävään kilpailuun. Jos viranomaiset hoitavat taajuuksien jakamisen, hallinnolliset kustannukset ylittävät maksut merkitsevät jo resurssien subjektiivista arvottamista, koska markkina- arvo määräytyy ainoastaan markkinamekanismien perusteella18. Tehtävässä UMTS-päätösehdotuksessa säädetään menetelmästä, jota sovelletaan UMTS-taajuuksien varaamista koskevan CEPT/ERC:n tekemän työn tulosten oikein ajoitettuun toteuttamiseen yhteisössä. Menetelmä on samanlainen, jonka 17 Tässä yhteydessä on otettava huomioon direktiivin 96/2/EY 2 artiklan 3 kohta ja 4 artikla. 18 Jaettaessa taajuuksia oikein toteutetussa huutokaupassa taloudellinen teoria on se, että kaikki maksetut maksut heijastavat sen ylimääräisen voiton alennettua nykyarvoa, jonka toiseksi korkeimman tarjouksen tekijä odottaa saavansa. Tarjoaminen päättyy, kun toiseksi korkeimman tarjouksen tekijä luopuu, eikä silloin saada selville, mitä korkeimman tarjouksen tekijä olisi ollut valmis maksamaan. Kuitenkin oikein toteutetussa huutokaupassa tarjouksien tekijöiden hallussa olevat tiedot tulevat suurimmalta osaltaan julkisiksi, mikä vähentää toiseksi korkeimman ja korkeimman tarjouksen erotusta. 24- säädetään soveltamisesta valtuutu s menettelyjä koskevassa päätöksessä19. satelliittivälitteisten henkilöviestintäpalvelujen Langaton tilaajaliittymä Langaton tilaajaliittymä ei ole tämän tiedonannon aihe, mutta komission mielestä on tärkeää esittää kantansa langattomaan tilaajaliittymään liittyvästä UMTS-taajuusalueen käytöstä. Komissio ymmärtää langattoman tilaajaliittymän olevan lupaava mahdollisuus kiinteän verkon viestinnän ja solukkoverkkoisen matkaviestinnän välisen kuilun ylittämiseksi, johon nykyisin toimivat kiinteiden ja matkaviestinverkkojen operaattorit ovat osoittaneet kiinnostusta ja josta mahdolliset uudet markkinatulokkaat lienevät myös kiinnostuneita. Langaton tilaajaliittymä voisi olla kiinteän tilaajaliittymän ja myös matkaviestinnän taloudellisesti houkutteleva vaihtoehto. Komission mielestä langattomille tilaajaliittymille voidaan kehittää erilaisia tekniikoita kansallisesti, suurkaupunkialueilla tai paikallisilla markkinoilla. Vaikka yhteentoimivuus onkin jossakin määrin toivottavaa, yhdenmukaistamisen ei tarvitse olla yhtä kattavaa kuin matkaviestinjärjestelmissä, edellyttää maailmanlaajuisia tai alueellisia standardeja. sijainninseuranta täydellinen joissa Komissio on huomannut, että jotkut langattoman tilaajaliittymän palveluille eri taajuuskaistoja. Se tukee työtä, jota ERO tekee tutkiakseen yhdenmukaistamismahdollisuuksia. jäsenvaltiot ovat jakaneet Komission mielestä UMTS/FPLMTS-taajuusalueen niukkuus ja sen Euroopan (ja maailman) laajuisesta saatavuudesta johtuva erityinen arvo ovat riittäviä perusteita taajuuskaistan käytön rajoittamiseksi. Tämän vuoksi komissio katsoo, että langattomien tilaajaliittymäjärjestelmien pitäisi antaa käyttää kyseistä taajuuskaistaa vain, jos voidaan sopia niiden yhdenmukaisesta Euroopan laajuisesta käyttöönotosta. 4. 2. 3 Standardointi Komissio kannattaa UMTS-standardointityötä, jota ETSI on tähän mennessä tehnyt, ja kehottaa kaikkia asiasta kiinnostuneita osapuolia osallistumaan tähän työhön. Lisäksi se on tyytyväinen siitä, että yksityinen sektori johtaa standardien kehittämistä ja että yksimielisyys runkoverkosta näyttää olevan syntymässä. Komission mielestä ETSLn työn tuloksista, jotka ETST. n on toimitettava ajoissa UMTS:n suunniteltua käyttöönottoa varten, olisi tultava tulevan UMTS-ympäristön avoin tekninen perusta. Komission mielestä UMTS-standardoinnissa olisi rajoituttava siihen, mikä on välttämätöntä järjestelmien kehittämiseksi. Palvelujen tarjonta puolestaan olisi voitava pitää tästä erillään, jotta palveluista käytäisiin tehokasta kilpailua ja innovaatio olisi 19 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 710/97/EY, tehty 24 päivänä maaliskuuta 1997, yhteensovitetusta valtuutusmenettelystä satelliittivälitteisten henkilökohtaisten viestintäpalvelujen alalla yhteisössä, EYVL N:o L 105, 23. 4. 1997, s. 4 -25 mahdollista. Tällainen lähestymistapa sopii hyvin nykyisille televiestintämarkkinoille, jotka ovat kilpailtuja toisin kuin GSM-standardin alkuaikoina, jolloin monopolit olivat yleisiä. Komissio uskoo, että standardoinnissa olisi pyrittävä erityisesti varmistamaan yhteyksien päästä päähän ulottuva yhteentoimivuus, joka on edellytys todella yleiseurooppalaiselle UMTS-järjestelmälle. Sen ansiosta käyttäjät hyväksyisivät UMTS:n entistä helpommin (varsinkin päättäessään siirtymisestä maailmanlaajuista sijainninseurantaa tukevista nykyisistä -palvelujen yleistymiseen tarvittava käyttöaste saavutettaisiin Euroopassa ja sen ulkopuolella kehittyisi nopeammin. järjestelmistä UMTS:ään). Lisäksi UMTS-laitteiden ja Edellä mainituista syistä komissio on sitä mieltä, että olisi vahvistettava yhteinen, avoin ja kansainvälisesti kilpailukykyinen UMTS-radiorajapintastandardi. Se tämän laitevalmistajia osallistumaan ETSIrn standardointityöhön kehottaa päämäärän saavuttamiseksi. Tehtävässä UMTS-päätösehdotuksessa määritetään edellytykset, joiden perusteella lupia voidaan myöntää niin, että varmistetaan mahdollisiin ETSLn vahvistamiin standardeihin perustuvat yleiseurooppalaiset palvelut. 4. 2. 4 Tutkimus ja kehitys ja kilpailevien tekniikoiden etujen Yhteisön RACE- ja ACTS-erityisohjelmissa on jo tehty merkittävää työtä UMTS:n teknologisen perustan valmistelemiseksi ja haittapuolien vertailemiseksi. Tästä huolimatta komission mielestä UMTS:ään liittyvää tutkimusta on edelleen jatkettava. Tutkimusta aiotaan jatkaa tulevassa viidennessä puiteohjelmassa, ja siinä olisi keskityttävä erityisesti työhön, joka koskee verkkojen suunnittelua ja hallintaa, älyverkkojen toteuttamista (verkkoagenttitekniikoita), verkkojen yhdistämistä, palvelun laatua (QoS), käytettävyyttä, kustannusten ja suorituskyvyn tekniikoita, ohjelmistoon perustuvia suhdetta, taajuuksia päätelaitetekniikoita ja verkkoresurssien (Software Radio Technologies, SRT) kohdentamismenetelmiä. Lisäksi aiotaan tarkastella käyttöliittymiä, päätelaitteiden helppokäyttöisyyttä sekä turvallista ja varmaa matkaviestimien ja langattomien laitteiden käyttöä20. tehokkaasti käyttäviä Yhteisön tutkimusohjelmissa ja kansallisessa tutkimustyössä olisi edelleen tuettava UMTS:ää ja sen tulevaa kehitystä koskevaa kilpailukykytutkimusta. Tämän tutkimuksen ansiosta kolmannen sukupolven järjestelmiä koskeva tietopohja laajenee ja alan teollisuus saa tarvitsemiaan asiantuntijoita. 20 Matkapuhelinten käytön mahdollisia terveysvaikutuksia tarkastelevaa tutkimusohjelmaa valmistellaan parhaillaan. Työ perustuu asiantuntijaryhmän suosituksiin. Ryhmä antoi komissiolle viime vuonna asiaa koskevan kertomuksen. Lisäksi komissio harkitsee antavansa perustamissopimuksen 129 artiklan (joka koskee kansanterveyttä) nojalla ehdotuksen altistumisen terveysvaikutuksia. riippumattoman poikkitieteellisen radiotaajuuksille suositukseksi, käsitellään neuvoston erityisesti jossa -26 lisäksi on pohdittava perusteellisesti Tekniikkaan kohdistuvan "langattomaan tietoyhteiskuntaan" siirtymisen laajempia sosiaalisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia. tutkimuksen 4. 2. 5 UMTS:n kansainvälinen merkitys Komission mielestä UMTS:n tulevassa kehittämisessä olisi pyrittävä vahvistamaan maailmanlaajuinen standardi paljolti samaan tapaan kuin GSM:n kehittämisessä tehtiin. Komissio kehottaa jäsenvaltioita ja koko alan yrityksiä yhdistämään voimansa ja toteuttamaan seuraavat toimet: • Ehdotukset UMTS-standardiksi (jota ETSI on kehittämässä) ja sen edistäminen ITU:ssa parhaillaan valmisteltavan IMT-2000 -suosituksen keskeisenä tekijänä. • UMTS:n taajuusalueen saatavuuden turvaaminen pitkän aikavälin tarpeisiin niin, että WRC-konferensseissa pyritään varaamaan riittävät taajuudet. Komissio kannattaa erityisesti CEPT. n ja UMTS-foorumin näkemystä, jonka mukaan asiaa on ehdotettava vuoden 1997 WRC-konferenssissa vuoden 1999 WRC-konferenssin esityslistalle. Komissio kannattaa täysin myös UMTS-foorumin yhteiselle työlle, jolla pyritään turvaamaan taajuusalueet tulevaisuudessa maanpäällisen matkaviestinnän maailmanmarkkinoilla. • Asiasta kiinnostuneiden alan organisaatioiden, standardointielinten, eurooppalaisten ja Euroopan kauppakumppaneiden viranomaisten välisten yhteyksien edistäminen. Näin edistetään tavoitetta maailmanlaajuisesti yhteentoimivasta UMTS-järjestelmästä ja autetaan luomaan yhteistyötä ja yhteenliittymiä yksityisellä sektorilla UMTS:n kehityksen alkuvaiheessa. ja • UMTS-järjestelmien vapaasta liikkuvuudesta aloitetaan varhaisessa vaiheessa keskustelu niiden kokemusten perusteella, satelliittivälitteisten matkaviestinpalvelujen (GMPCS) yhteistyösopimuksesta. -päätelaitteiden markkinoillepääsystä saatu maailmanlaajuisten jotka on ja -27 YLEISKATSAUS TOIMINTASUOSITUKSISTA Huom: Taulukon sääntelyjärjestelmää koskevalla tässä tiedonannossa annettuun vahvistukseen siitä, että UMTS:ää koskeviin toimiin sovelletaan nykyisiä lupien myöntämis- ja yhteenliittämissääntöjä erityisesti seuraavia toimia ajatellen: i) lupien lukumäärän rajoittaminen, ii) mahdollisten ETSI:n standardien käyttöönoton tukeminen ja iii) sen varmistaminen, ettei nykyisille operaattoreille myönnetä automaattisesti UMTS-lupia tai ettei niitä jätetä huomiotta lupamenettelyssä. toimet ovat luetellut rivillä lisä Alue Toimintasuositukset Sääntelyjärjestelmä Komission ehdotus UMTS-päätökseksi, jossa: • määritellään oikeudet ja velvollisuudet neuvotella sij ai nninseurantajärj estelyistä sikäli kun ne eivät kuulu yhteenliittämisdirektiivin soveltamisalaan • määritetään lupien myöntämisedellytykset, joilla varmistetaan mahdollisiin ETSI:n vahvistamiin standardeihin perustuvat yleiseurooppalaiset palvelut, • varmistetaan koordinoitu ja oikein ajoitettu UMTS- taajuuksien varaaminen yhteisössä Yhteisössä on huolehdittava koordinoidusta ja oikein ajoitetusta taajuuksien varaamisesta CEPT:n menetelmän mukaisesti tai tarvittaessa yhteisön toimenpiteiden avulla ja varsinkin: • valmisteltava vuoteen 2002 mennessä (UMTS-palvelujen tarjonta alkaa) käyttöön saatavan taajuusalueen varaamista • harkittava 900, 1800 ja 1900 MHz:n kaistojen • vapauttamista UMTS:n käyttöön keskipitkällä aikavälillä (vuonna 2005) laaj ennettävä käytettäviä taajuusalueita vuoden 1992 WARC-konferenssin määrittämän FPLMTS-kaistan ulkopuolelle UMTS:n käyttöön keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä (2005-2010) • edistettävä UMTS-taajuusalueen tehokasta käyttöä hinnoittelulla ETSI määrittää ratkaisevat rajapinnat UMTS-ympäristössä, joka tukee samanaikaisesti tuotteiden ja palvelujen tarjonnan kilpailua sekä yhteentoimivuutta ja sijainninseurantaa Standardoinnissa olisi keskityttävä yhteisen, avoimen ja kansainvälisesti kilpailukykyisen radiorajapintastandardin kehittämiseen Tuki UMTS:n vaatimien teknisten ratkaisujen tutkimukselle ja kehitykselle (viides puiteohjelma) UMTS-tekniikoita käsittelevän tiedon levittäminen ja niitä koskeva koulutus (jotta UMTS:n toteuttamiseen on riittävät perustaidot) Sähkömagneettisen säteilyn mahdollisia terveyshaittoja koskevan tutkimus- j a kehitystyön tukeminen ETSI:n kehittämä UMTS-standardi ITU:n IMT-2000 -standardin vaihtoehdoksi 28 Taajuuskysymykset Standardointi Tutkimus ja kehitys UMTS. n kansainvälinen merkitys • WRC:ssä on tutkittava kolmannen sukupolven matkaviestinsovelluksille varatun FPLMTS-taajuusalueen laajentamista • Alan yritysten, standardointielinten ja viranomaisten välisen maailmanlaajuisen keskustelun tukeminen UMTS:n yhteentoimivuuden edistämiseksi maailmanlaajuisesti • UMTS-päätelaitteiden maailmanlaajuisen vapaan liikkuvuuden turvaaminen (vastavuoroista tunnustamista koskevat sopimukset, yhteistyösopimukset monenvälisistä säännöistä) - 2 9- 4. 3 Ehdotetut tavoitteet, toimintasuunnitelma ja aikataulu Seuraavassa kahdessa taulukossa annetaan yleiseksi perustaksi yleiskatsaus tavoitteista, toimijoista ja aikataulusta sekä tiivistetty toimintasuunnitelma, jossa määritellään edellisessä luvussa ehdotettujen toimien toteuttamiseksi tarvittavat konkreettiset toimet. Ehdotetut tavoitteet: Tavoite UMTS:n ensimmäinen standardointiaihe ensimmäinen lupien myöntämiskierros IMT-2000-standardointi kaupallistaminen alkaa lisätaajuuksien varaaminen Toimija ETSI jäsenvaltiot ITU yksityinen sektori taajuuksista vastaavat viranomaiset Määräaika 1999 loppu 1998 loppu 1999 2002 2004-2005 Yhteisön toimintasuunnitelma: Toimi Vuoden 1997 WRC-konferenssi: vuoden 1999 konferenssin esityslistan valmistelu (niin, että se sisältää UMTS-taajuusalueen varaamisen) Neuvoston päätöslauselma tästä tiedonannosta ja poliittisten painopistealueiden asettaminen Ehdotus päätökseksi UMTS:n taajuusalueesta ja lupien myöntämisedellytyksistä Viidennen puiteohjelman toteuttaminen UMTS:ää koskeva päätös Toimeksianto ERC:lle lisätaajuuksien varaamisesta Vastavuoroista tunnustamista koskevat sopimusneuvottelut WRC-99: lisätaajuuksien varaaminen UMTS:lle Televiestinnän sääntelyn tarkistaminen Määräaika lokakuu 1997 joulukuu 1997 tammikuu 1998 1998 1999 alku ~~ helmikuu 1999 jatkuvasti lokakuu 1999 1999 loppu 30- 5. LOPPUHUOMAUTUKSET Julkinen kuuleminen on vahvistanut, että tässä ratkaisevassa vaiheessa on aktiivisesti käytävä keskustelua tulevaisuuden UMTS:n ympäristön valmistelun ja toteuttamisen edellytyksistä. UMTS:n kehityksen on oltava markkinalähtöistä ja sen on tapahduttava yksityisen sektorin johdolla. Hallitusten tehtävänä on kuitenkin luoda sellainen luottamusta lisäävä sääntely-ympäristö, joka kannustaa innovaatioihin ja sijoituksiin ja jossa otetaan huomioon myös kuluttajien edut. UMTS on Euroopan vastaus tulevaisuuden matkaviestinnän ja langattoman viestinnän maailmanmarkkinoilla tapahtuneeseen kehitykseen. Sen ominaisuuksiin kuuluu Euroopan (ja maailman) laajuinen palvelujen sijainninseuranta, johon kuuluu useita sitä, että UMTS :11a on avainasema multimediasovelluksia. Tämä merkitsee tietoyhteiskunnan ulottuvuutta laajennettaessa. Jotta UMTS menestyisi hyvin, alan teollisuuden mukaan on selkeytettävä joitakin nykyisen sääntelyjärjestelmän piirteitä ja päätettävä tärkeimmistä resurssikysymyksistä niin, että lopulliset liiketoimintasuunnitelmat voidaan tehdä. Vahvat kotimarkkinat auttavat Euroopan yrityksiä kilpailemaan muualla maailmassa ja antavat niille mahdollisuuden vakiinnuttaa nykyinen johtoasemansa GSM:n maailmanmarkkinoilla. UMTS:n nopeasta ja laajasta käytöstä on hyötyä Euroopan yrityksille ja kaikille käyttäjille. Siitä on myös apua tiettyjen maaseutualueiden kehittämisessä, koska sen avulla voidaan luoda uusia yleiseurooppalaisia palveluja ja kiihdyttää tavaroiden ja palvelujen rajatylittävän tarjonnan kasvua. Se auttaa tuomaan sähköisen talouden uuden käyttömahdollisuuden kaikenkokoisten ja Euroopan kansalaisten ulottuville. eurooppalaisten yritysten Poliittisilla päätöksentekijöillä on nyt poikkeuksellinen mahdollisuus olla muovaamassa saumatonta, matkaviestintää hyödyntävää multimediaympäristöä Eurooppaan päättämällä laajoista toimintaperiaatteista, jotka luovat UMTS:n kehittämisen ja käyttöönoton yhteisen kasvualustan. Tästä on hyötyä kaikille Euroopan kansalaisille ja yrityksille. Tällä komission tiedonannolla on tarkoitus tukea poliittista keskustelua Euroopan parlamentissa, Euroopan unionin neuvostossa, talous- ja sosiaalikomiteassa ja alueiden komiteassa. -31 LIITE I: KANNANOTTOJEN LÄHETTÄJÄT Tilanne 19. 9. 1997 mennessä Jäsenvaltiot tai niitä edustavat viranomaiset ETO Tanska, tutkimusministeriö Suomi, liikenneministeriö Ranska, DPT Saksa, Bundesregierung Alan yritykset, järjestöt ja muut Airtel Movil Airtouch Alcatel Autel Bayerische Rundfunk/Mueller-Roemer Belgacom BT Cable & Wireless Cegetel Cellnet CNPF Deutsche Telekom Diehl GmbH e plus ECTEL Enertel Ericsson ETNO Finmeccanica SPA Finnet Group France Telecom INMARSAT Italia, liikenneministeriö Portugali, Instituto das Comunicacoes Ruotsi, liikenneministeriö Yhdistynyt kuningaskunta Yhdistynyt kuningaskunta, Home Office Mannesmann Mobilfunk MATAV Nokia Olivetti One-2-One ONP-CCP/Joint industry group Orange Philips Pidenne Italia Post and Telekom Austria Proximus Siemens T-Mobil Telecel Telefonica Telenor Tescher Team TIM UMTS Forum Manufacturers Group UNICE Vodaphone WDR - 3 2- LIITE II: L Y H E N N E L U E T T E LO ACTS Kehittyneitä tutkimusohjelma Services) viestintätekniikoita ja palveluja (Advanced Communications Technologies koskeva yhteisön and CEPT Euroopan posti- ja telehallintojen neuvottelukunta (Conference of DAB ERC ETNO ETSI FPLMTS European Post and Telephone Administrations) Digitaalinen radiolähetysjärjestelmä (Digital Audio Broadcast) radioviestintäkomitea Euroopan Committee) Euroopan tele verkkoyritysten järjestö (European Telecommunication Network Operators Association) (European Radiocommunications Euroopan telealan standardointilaitos (European Telecommunications Standardisation Institute) Suunnitteilla matkaviestinjärjestelmä Telecommunications System) oleva tulevaisuuden (Future Public yleismaailmallinen Mobile Land GM-PCS Maailmanlaajuiset Mobile Personal Communications by Satellite) satelliittivälitteiset matkaviestinpalvelut (Global GSM HTS kehitetty Euroopassa matkaviestinjärjestelmästandardi Communications) laajalti (Global levinnyt System digitaalinen for Mobile Suprajohtavuus Superconductivity) korkeissa lämpötiloissa (High Temperature IMT-2000 FPLMTS:n uusi työnimi ITU:ssa (International Mobile ISDN ITA ITU MBS MRA RACE QoS SDMA Telecommunications 2000) Digitaalinen monipalveluverkko (Integrated Services Digital Network) Maailman kauppajärjestössä WTO:ssa tehty tietotekniikkaa koskeva sopimus (Information Technology Agreement) Kansainvälinen teleliitto (International Telecommunications Union) Laajakaistainen matkaviestinverkko (Mobile Broadband Systems) Vastavuoroista tunnustamista koskeva sopimus (Mutual Recognition Agreement) Kehittyneen teletekniikan tutkimusta ja kehitystä Euroopassa koskeva yhteisön ohjelma (Research and technology development in Advanced Communications in Europe) Palvelun laatu (Quality of Service) Tilajakoon perustuva tiedonsiirtotekniikka (Space Division Multiple Access) - 3 3- SMG TETRA UMTS Digitaalisia matkaviestinjärjestelmiä, kuten GSM:ää ja UMTS:ää standardoiva ETSLn komitea (Special Mobile Group) LTSLssä standardoitu digitaalinen yhteiskäyttöinen radioverkko (Trans- European Trunked RAdio) Yleismaailmallinen matkaviestinjärjestelmä Telecommunications System) (Universal Mobile UNICE EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto WARC/WRC Maailman radiohall intojen konferenssi (World (Administrative) Radio Conference) W-LAN WLL Langaton lähiverkko (Wireless Local Area Network) Langaton tilaajaliittymä (Wireless Local Loop) -34 ISSN 1024-4492 KOM(97) 513 lopullinen ASIAKIRJAT FI 15 16 Luettelonumero : CB-CO-97-543-FI-C ISBN 92-78-26015-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg iS" 2fi


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3311/97 dell'on. Antoni GUTIÉRREZ DÍAZ alla Commissione. Malattie mentali

eurovoc_concepts:
EU programme
disease of the nervous system
disease prevention
equal treatment
health policy
mental illness
quality of life
reintegration into working life
social rehabilitation
suicide


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3311/97 del Antoni GUTIÉRREZ DÍAZ a la Comisión. Enfermedades mentales


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3312/97 van Helena TORRES MARQUES aan de Commissie. Steun voor slachtoffers van folteringen

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
East Timor
civilian victim
democracy
human rights
social rehabilitation
torture
war victim

text: 16. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 117/173 4. 5. Is er al een aanbeveling gedaan om deze groepen geesteszieken parttime arbeidscontracten aan te bieden? Dit zou de geesteszieken in staat stellen hun capaciteiten te ontwikkelen waardoor hun gevoelens van angst afnemen. Is het de Commissie bekend dat ondertekening van een arbeidscontract vaak met zich meebrengt dat non-contributieve pensioenen verloren gaan, waardoor geesteszieken, als hun geen vast arbeidscontract wordt aangeboden, niet worden aangemoedigd weer aan het werk te gaan uit vrees dit pensioen te verliezen? Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (6 november 1997) In 1996 werd een budget van 5 Mecu toegekend voor transnationale activiteiten die gericht zijn op de verbetering van de levenskwaliteit van mensen die lijden aan neurodegenratieve ziekten, meer in het bijzonder van het Alzheimertype (DAT) en verwante aandoeningen, en van hun verzorgers. Na een oproep tot het indienen van voorstellen zijn 26 projecten in verband met de ziekte van Alzheimer, die een verscheidenheid aan onderwerpen bestrijken, geselecteerd voor financiering. Er bestaat geen communautair volksgezondheidsprogramma ter preventie van geestesziekten. In het commu- nautair actieprogramma inzake gezondheidsbevordering, -voorlichting, -onderwijs en -opleiding in het actiekader van de volksgezondheid (1) wordt echter prioriteit gegeven aan de bevordering van de geestelijke gezondheid. Dit is een van de acht gezondheidsonderwerpen waarop dit programma speciaal is gericht. In de mededeling van de Commissie (2) waarin een communautair actieprogramma inzake letselpreventie in het actiekader van de volksgezondheid wordt voorgesteld, is zelfmoord als een van de vijf voornaamste onderwerpen opgenomen. Er zijn geen communautaire bepalingen of aanbevelingen betreffende de beroepsrevalidatie van psychologisch gehandicapten. In een toekomstige mededeling over de tewerkstelling van mensen met een handicap zal echter het onderwerp van de overgang naar werk, met inbegrip van de kwestie van de invloed van het ontvangen van een premievrij pensioen en vast werk op de open arbeidsmarkt, worden geanalyseerd. In 1997 is een budget van 11,8 Mecu uitgetrokken voor voorbereidende maatregelen voor samenwerking ter aanmoediging van gelijke kansen voor mensen met een handicap, in het bijzonder ter ondersteuning van activiteiten van door mensen met een handicap opgerichte non-gouvernementele organisaties en verenigingen. In april 1997 is een oproep tot het indienen van voorstellen gelanceerd. Momenteel zijn 128 voorstellen voor financiering geselecteerd, met inbegrip van 13 projecten die gewijd zijn aan psychologisch gehandicapten. (1) Besluit nr. 645/96/EG, PB L 95, 16. 4. 1996 (2) COM(97) 178 def. (98/C 117/236) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-3312/97 van Helena Torres Marques (PSE) aan de Commissie (15 oktober 1997) Betreft: Steun voor slachtoffers van folteringen De Commissie keurde in het kader van een communautaire strategie ter bevordering van de mensenrechten en de democratie de financiering van 27 projecten en programma(cid:146)s goed ten behoeve van de rehabilitatie van slachtoffers van foltering in de gehele wereld. Kan de Commissie mededelen of een van deze programma(cid:146)s is bestemd voor de slachtoffers van foltering op Oost-Timor? Antwoord van de heer Van den Broek namens de Commissie (31 oktober 1997) De Commissie deelt het geachte Parlementslid mee dat er in het kader van de steun ten behoeve van rehabilitatiecentra voor de slachtoffers van folteringen geen projecten voor Oost-Timor zijn onder de 27 projecten die op 11 juni 1997 door de Commissie goedgekeurd werden


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3326/97 von Antonios TRAKATELLIS an die Kommission. Gemeinschaftliches Förderkonzept Griechenland: Vorhaben Egnatia und Untergrundbahn Thessaloniki

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
carry-over of appropriations
road building
road network
road transport
trans-European network
transport policy
underground railway
urban construction

text: C 117/174 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 16. 4. 98 (98/C 117/237) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3326/97 von Antonios Trakatellis (PPE) an die Kommission (15. Oktober 1997) Betrifft: Gemeinschaftliches Fo¤rderkonzept Griechenland: Vorhaben Egnatia und Untergrundbahn Thessaloniki Im Rahmen des Zweiten Gemeinschaftlichen Fo¤rderkonzepts (GFK) 1994-1999 fu¤r Griechenland sind unter anderem der Bau der Fernstra(cid:223)e Egnatia, ein Vorhaben von gro(cid:223)er strategischer Bedeutung fu¤r die Entwicklung der transeuropa¤ischen Netze in Griechenland und in der Europa¤ischen Union sowie die Untergrundbahn Thessaloniki enthalten, ein Vorhaben von Bedeutung fu¤r eine Millionen-Stadt mit gro(cid:223)en, die Umwelt erheblich belastenden Verkehrsproblemen. Da Griechenland mit der Inanspruchnahme von Gemeinschaftsmitteln aus dem GFK fu¤r viele Entwicklungsachsen und Programme noch im Verzug ist, hat die griechische Regierung Vorschla¤ge fu¤r Mittelu¤bertragungen aus bestimmten Programmen auf andere vorgelegt. Unter diesen Vorschla¤- gen befindet sich auch ein Vorschlag zur U¤ bertragung von u¤ber 100 Milliarden Drachmen aus dem Vorhaben Egnatia und von 27 Milliarden Drachmen aus dem Vorhaben Untergrundbahn Thessaloniki. Erwa¤gt die Kommission eine U¤ bertragung der fu¤r die genannten wichtigen Vorhaben vorgesehenen Mittel und falls ja, mit welcher Begru¤ndung? Angesichts der schlechten Erfahrungen mit Griechenland, die gelehrt haben, da(cid:223) ein nicht in Angriff genommenes Vorhaben auch nicht durchgefu¤hrt wird, wird die Kommission gebeten mitzuteilen, wie sie zu den Absichten der griechischen Regierung steht, Mittel auch dann zu u¤bertragen, wenn dadurch der Bau der Untergrundbahn in Thessaloniki weitgehend vereitelt wird. Wie scha¤tzt die Kommission den Antrag auf Mittelu¤bertragung aus dem Vorhaben der Egnatia, der die Fertigstellung verzo¤gern wu¤rde mit Ru¤cksicht darauf ein, da(cid:223) die Arbeiten an der Egnatia bereits aufgenommen wurden und voranschreiten? Geht durch diesen Vorschlag einer Mittelu¤bertragung nicht wesentlich der wirtschaftliche Nutzen wieder verloren, der sich aus der Fertigstellung der Egnatia in dem Fu¤nfjahreszeitraum 1994-1999 erga¤be, und wu¤rde das Jahr der Fertigstellung damit nicht auf unbestimmte Zeit hinausgeschoben? Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (7. November 1997) Die Kommission besta¤tigt, da(cid:223) sie Vorschla¤ge von den griechischen Beho¤rden erhalten hat, wonach unter anderem 100 Mrd. DRA (rund 330 Mio. Ecu), die im Rahmen des Gemeinschaftlichen Fo¤rderkonzepts (GFK) II fu¤r die Fernstra(cid:223)e Egnatia vorgesehen sind, und 27 Mrd. DRA (rund 90 Mio. Ecu), die fu¤r die Untergrundbahn von Saloniki vorgesehen sind, auf andere Vorhaben u¤bertragen werden sollen. Diese Vorschla¤ge werden derzeit von der Kommission gepru¤ft und danach in der na¤chsten Sitzung des GFK-Begleitausschusses ero¤rtert. Die Kommission hat ihre Haltung zu der Mittelu¤bertragung zu Lasten des Projekts (cid:132)Untergrundbahn von Saloniki(cid:147) bereits in ihrer Antwort auf die mu¤ndliche Anfrage H-741/97 anla¤(cid:223)lich der Fragestunde des Parlaments wa¤hrend der Oktober-Tagung 1997 (1) dargelegt. Zur vorgeschlagenen Ku¤rzung der Mittel fu¤r Egnatia hat die Kommission den griechischen Beho¤rden bereits ihre ernsten Vorbehalte mitgeteilt. Soweit der Kommission bekannt ist, ko¤nnte dieses Vorhaben na¤mlich mit der Inanspruchnahme der dafu¤r bereitgestellten Mittel im Rahmen des derzeitigen GFK fertiggestellt werden. (1) Verhandlungen des Parlaments (Oktober 1997). (98/C 117/238) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3327/97 von Jessica Larive (ELDR) an die Kommission (15. Oktober 1997) Betrifft: Gefa¤hrdung der Gesundheit der Bevo¤lkerung durch Plutonium an Bord der amerikanischen Raumsonde Cassini Dem (cid:132)Algemeen Dagblad(cid:147) vom 27. 9. 1997 war zu entnehmen, da(cid:223) die amerikanische Raumsonde Cassini am 13. Oktober mit 34 Kilo Plutonium an Bord ins All geschossen werden soll. Die (cid:132)Nederlandse Vereniging voor Gezondheidszorg en Vredesvraagstukken(cid:147) hat ebenso wie eine Reihe amerikanischer Kollegen erkla¤rt, da(cid:223) die Risiken dieses Unternehmens unannehmbar hoch seien. Sollte es zu einem Unfall kommen, wie