title: Kahdeksas vuosikertomus rakennerahastoista - 1996 - (EAKR, - ESR, - EMOTR, - KOR)

eurovoc_concepts:
Structural Funds
activity report
economic and social cohesion
implementation of the budget
regional development

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 10. 1997 KOM(97) 526 lopull. * * > »• (KOMISSION ESITTÄMÄ) 4 Tämä vuosikertomus on laadittu Euroopan komission aluepolitiikasta ja koheesiosta vastaavassa pääosastossa (PO XVI) yhteistoiminnassa työllisyydestä, työmarkkinasuhteista ja sosiaaliasioista (PO V) sekä maataloudesta (PO VI) ja kalastuksesta (PO XIV) vastaavien pääosastojen * kanssa. Toimitustyössä ovat lisäksi avustaneet seuraavat pääosastot: kilpailu (PO IV), liikenne (PO VH), ympäristö, ydinturvallisuus ja pelastuspalvelu (PO XI), tiede, tutkimus ja kehitystyö (PO XII), televistintä, tietotekniikan markkinat ja tutkimuksen hyödyntäminen (PO XIII), sisämarkkinat ja rahoituspalvelut (PO XV), energia (PO XVII), talousarviot (PO XDC), varainhoidon valvonta (PO XX) sekä yrityspolitiikka, kauppa, matkailu ja sosiaalitalous (PO XXIII). / - Rakennerahastot 1996 • kahdeksas vuosikertomus SISÄIXVSTJTFTTFTO JOHDANTO A. VUOSI 1996 1. Ensimmäinen kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta 2. Työllisyyden tukeminen 3. Tukitoimenpiteiden toteutus vuonna 1996: kertomuksen pääkohdat B. TUTKIMUS JA TEKNOLOGINEN INNOVAATIO VUODEN TEEMANA 1. Taustaa 2. Rakennerahastot ja alueiden teknologisten mahdollisuuksien kehittäminen OSA A RAKENNEHASTOT VUONNA 1996 LUKUJ TOIMINTASUUNNITELMAN TOTEUTUMINEN A. TUKITOIMENPITEET TAVOITTEITTAIN 1. Yleiskatsaus 1. 1. Tavoitteiden toteutus vuonna 1996 1. 2. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 2. Tavoitteet 1 ja 6 2. 1. Tavoitteiden 1 ja 6 toteutus vuonna 1996 2. 2. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 3. Tavoite 2 3. 1. Tavoitteen 2 toteutus vuonna 1996 3. 2. Vuosi 1996 kaudella 1994-1996 3. 3. Kauden 1997-1999 valmistelu 4. Tavoitteet 3 ja 4 4. 1. Tavoitteiden 3 ja 4 toteutus vuonna 1996 4. 2. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994/95-96/99 5. Tavoite 5a 5. 1. Tavoite 5a maatalous 5. 2. Tavoite 5a kalastus 6. Tavoite 5b 6. 1. Tavoitteen 5b toteutus vuonna 1996 6. 2. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-99 B. MUUT TOIMENPITEET 1. Yhteisöaloitteet 1. 1. Yleiskatsaus 1. 2. Aloitteet ja niiden täytäntöönpano 2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu 2. 1. EAKR:sta annetun asetuksen 7 ja 10 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu 2. 2. ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu 2. 3. EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu 2. 4. KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu 1 \ 14 15 18. R 21 25 27 29 29 29 30 32 32 36 33 38 39 41 42 42 44 46 46 50 53 53 54 56 56 56 61 81 81 89 90 91 Rakennerahastot 1996 - kahdeksas vuosikertomus LUKU II TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN, TARKASTUKSET JA VARAINHOITO, ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN, TÄYDENTÄVYYS YHTEISÖN MUUHUN POLITIIKKAAN NÄHDEN A. RAKENNERAHASTOJEN TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN 1. Talousarvion toteuttaminen vuonna 1996 1. 1. Kaikki rahastot vuonna 1996 1. 2. Kunkin rahaston kauden 1994-1996 määrärahojen toteutuminen vuonna 1996 2. Kauden 1994-1999 rahoitussuunnitelmien toteutuminen 2. 1. Kaikki rahastot kaudella 1994-1996 2. 2. Kunkin rahaston kauden 1994-1999 määrärahojentoteutuminen vuonna 1994-1996 B. TARKASTUKSET JA VARAINHOITO 1. Tarkastukset 1. 1. Rakennerahastojen vastaavien yksiköiden suorittamat tarkastukset 1. 2. Varainhoidon valvonnan suorittamat tarkastukset 1. 3. UCLAF: n suorittamat tutkimukset 1. 4. Jäsenvaltioiden ilmoitukset sääntöjenvastaisuuksista 2. Varainhoidon parantaminen C. ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN 1. Koheesiorahasto 2. EIP 3. EHTY 4. Euroopan investointirahasto 5. Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmä D. TÄYDENTÄVYYS MUUHUN YHTEISÖN POLITIIKKAAN NÄHDEN 1. Rakennerahastot ja työllisyys 2. Rakennerahastot ja yhtäläiset mahdollisuudet 3. Rakennerahastot ja ympäristö 4. Rakennerahastot, yhteinen maatalouspolitiikka ja maaseudun kehittäminen 5. Rakennerahastot ja yhteinen kalastuspolitiikka 6. Rakennerahastot ja pk-yritykset 7. Rakennerahastot ja matkailu 8. Rakennerahastot ja energia 9. Rakennerahastot ja Euroopan laajuiset verkot 10. Rakennerahastot ja julkisten hankintojen avoimuus 11. Rakennerahastot ja kilpailupolitiikka 12. Rakennerahastot ja koulutus sekä ammatillinen koulutus 13. Rakennerahastot ja kulttuuri 14. Rakkennerahastot ja vammaiset LUKU III TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU, ALUEELLINEN YHTEISTYÖ, KESKUSTELU TALOUSELÄMÄN JA TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN KANSSA, TIEDOTUS JA VIESTINTÄ A. TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU 1. Euroopan parlamentin kanssa käyty vuoropuhelu 2. Talous-ja sosiaalikomitean kanssa käyty vuoropuhelu 3. Suhteet alueiden komiteaan 4. Aluepolitiikasta ja aluesuunnittelusta vastaavien ministerien epäviralliset kokoukset 5. Komiteoiden lausunnot 93 95 95 95 102 109 109 111 116 116 117 118 119 119 120 120 120 121 122 122 123 124 124 125 126 127 129 129 132 132 133 136 137 138 139 140 141 143 143 145 145 146 147 Rakennerahastot 1996 - kahdeksas vuosikertomus B. ALUEELLINEN YHTEISTYÖKUMPPANUUS 1. Uusien yhteistyömuotojen pohtiminen ja edistäminen 2. Yhteistyökumppaneiden toimintakyvyn parantaminen 3. Muiden toimielinten antamat lausunnot kumppanuusperiaatteen soveltamisesta C. VUOROPUHELU TALOUSELÄMÄN JA TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN KANSSA 1. Sosiaalistaloudellinen yhteistyö rakenteellisten tukitoimien täytääntöönpanossa ja seurannassa 2. Talouselämä ja työmarkkinaosapuolet yhteisön tasolla D. TIEDOTUS JA VIESTINTÄ SEKÄ HYVIEN KÄYTÄNTÖJEN LEVITTÄMINEN 1. Tiedotus ja viestintä 2. Hyvien tapojen levittäminen ja kokemusten vaihto LUKU IV ARVIOINTI JOHDANTO A. TAVOITTEEN 2 ENNAKKOARVIOINTI (1997-1999) B. VÄLIARVIOINTI C. JÄLKIARVIOINTI 1. Tavoite 2 ohjelmakaudella 1989-1993 2. Muut jälkiarvioinnit D. SUURHANKKEIDEN ARVIOINTI 1. Johdanto 2. Arviointeja koskeva analyysi E. TEEMAKOHTAISET ARVIOINNIT JA MUU ARVIOINTI 148 149 151 151 151 151 153 156 156 158 161 163 163 166 169 169 172 172 172 174 175 B OSA RAKENNERAHASTOJEN SEIKKAPERÄINEN ESITTELY 177 LUKUV YHTEENVETO JÄSENVALTIOTTAIN 1. BELGIA 1. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 1. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 2. TANSKA 2. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 2. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 3. SAKSA 3. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 3. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 4. KREIKKA 4. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 4. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 5. ESPANJA 5. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 5. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 179 1 81 181 187 1 91 191 195 1 97 197 208 1Y\ 21 J 216 219 *i* 2 29 Rakennerahastot 1996 - kahdeksas vuosikertomus 6. RANSKA 6. 1 Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 6. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 7. IRLANTI 7. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 7. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 8. ITALIA 8. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 8. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 9. LUXEMBURG 9. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 9. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 10. ALANKOMAAT 10. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 10. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 11. ITÄVALTA 11. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 11. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 12. PORTUGALI 12. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 12. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 13. SUOMI 13. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 13. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 14. RUOTSI 14. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 14. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 15. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 15. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 15. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 LUKU VI RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1996 TAULUKKO 1: RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN TAVOITTEITTAIN VUONNA 1996 TAULUKKO 2: YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1996 TAULUKKO 3: SIIRTYMÄTOIMENPITEIDEN JA UUTTA LUOVIEN TOIMIEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN VUONNA 1996 2 31 231 241 2 45 245 247 2 50 250 259 263 263 266 268 268 275 278 278 283 287 287 291 294 294 300 303 303 309 312 312 321 325 327 335 336 Rakennerahastot 1996 - kahdeksas vuosikertomus LUKU VII RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAVOITTEITTAIN TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-96 TAULUKKO 3: SIIRTYMÄTOIMENPITEIDEN JA UUTTA LUOVIEN TOIMIEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 LUKU VIII RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 1996 339 341 349 358 361 363 TAULUKKO 2 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 1994-1996 369 LUKU IX SUURHANKKEET SUURHANKKEET LUKUX EAKR:N JA ESR:N PILOTTIHANKKEET LYHENTEET 375 377 379 387 Rakennerahastot 1996-Kahdeksasvuosikertomus f •'. ): - 11 Tämä vuosikertomus perustuu muutetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 16 artiklaan, jota täsmennetään muutetun asetuksen (ETY) N:o 4253/88 31 artiklassa. Tarkoituksena on esittää yhteenveto rakennerahastoja koskevan säännöstön soveltamisesta vuoden 1996 aikana ja erityisesti siitä, miten rakennerahastojen tavoitteita (tavoitteet 1-6) on toteutettu. Kertomuksen rakenne on säännöstön vaatimusten mukainen, mutta sitä on myös osin uudistettu. Vuoden 1995 toimintaa käsitelleessä seitsemännessä vuosikertomuksessa ensi kertaa kokeiltu ratkaisu jonkin tietyn kysymyksen tarkastelemisesta kertomuksen läpi kulkevana teemana on nyt vakiinnutettu. Tässä vuosikertomuksessa tällaisena erityisteemana on teknologisen kehittämisen tukeminen. Niin ikään edellisvuosien tavoin rahoitusta koskevat tiedot ja vuoden 1996 osuus ohjelmakauden 1994-1999 toiminnasta on käsitelty perinpohjaisesti. Kertomuksen rakenne sen sijaan jatkaa uusiutumistaan. Nyt uutta on se, että eri rakennerahastojen kussakin jäsenvaltiossa toteuttamat tukitoimenpiteet on koottu samaan toteutetuista rakenneohjelmista. Myös arviointitoiminta kokonaisuudessaan on keskitetty samaan lukuun. antamiseksi kussakin maassa täsmennetyn kokonaiskuvan lukuun tarkastellaan vuoden 1996 saavutuksia yleisesti yhteisön Vuosikertomus jakautuu tällä tavoin kahteen pääosaan. Ensimmäisessä, neljän ensimmäisen luvun muodostamassa osassa tasolla. Ensimmäisessä luvussa esitellään vuonna 1996 toteutetut rakenteelliset tukitoimenpiteet (yhteisön tukikehykset, yhtenäiset ohjelma-asiakirjat, yhteisöaloitteet ja uutta luovat toimet) täsmentäen erityisesti sitä, millä tavoin ne jäsentyvät osaksi monivuotista toimintasuunnitelmaa. Tämä esittely on luonteeltaan yleinen ja koko yhteisön kattava. Toisessa luvussa käsitellään vuoden 1996 talousarvion toteuttamista, jälleen monivuotisessa kehyksessään, sekä muita rahoitukseen liittyviä kysymyksiä, kuten varainhoitoa ja rahastojen varainkäytön valvontaa. Aiempien vuosikertomusten tavoin pyrkimyksenä on valottaa erityisesti sitä, miten rakennerahastojen toiminta ja muu yhteisön politiikka täydentävät toisiaan. Kolmannessa luvussa tarkastellaan erilaisia rakennerahastojen yhteydessä esille tulevia toimielinten välisistä suhteista talouselämän ja työmarkkinaosapuolten kanssa tehtävään yhteistyöhön, alueelliseen yhteistyöhön sekä luvussa pyritään antamaan kokonaiskuva rahastojen arviointitoiminnasta, mukaan lukien rakennerahastojen ohjelmien eri toteuttamisvaiheissa suoritetut arvioinnit tiettyihin aiheisiin kohdennetut jälkiarviointi) samoin kuin arviointitoimet (suurhankkeet, teemakohtaiset arvioinnit, arviointimenetelmät). institutionaalisia kysymyksiä, jotka ulottuvat yhteisön tiedottamiseen. Neljännessä (ennakko-, väli- ja toiminnasta toisessa, V-X luvusta koostuvassa osassa Vuosikertomuksen toimintaa tarkastellaan yksityiskohtaisemmin eri näkökulmista. Viidennessä luvussa esitellään ohjelmat ja niiden toteutus jäsenvaltioittain. Sitä seuraavissa luvuissa, jotka muodostuvat yksinomaan rahoitusta kuvaavista taulukoista, esitetään yksityiskohtaisesti rahoituksen toteutuminen vuonna 1996 (VI luku), sen toteutuminen vuosina 1994-1996 (VII luku), rahoituksen toteutuminen alueittain (VIII luku), suurhankkeet (IX luku) sekä EAKRin ja ESR:n pilottihankkeet (X luku). rakennerahastojen A. VUOSI 1996 1. Ensimmäinen kertomus taloudellisesta ia sosiaalisesta koheesiosta1 Marraskuussa 1996 komissio antoi ensimmäisen taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevän kertomuksen perustamissopimuksen 130 b artiklan mukaisesti. Kyseisessä artiklassa määrätään kertomuksen antamisesta "siitä, miten taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteuttamisessa on edistytty, sekä siitä, miten tässä artiklassa määrätyt eri keinot ovat myötävaikuttaneet siihen". Kertomuksessa eritellään yhteenkuuluvuuden kehityksessä havaittuja suuntauksia jäsenvaltioiden, alueiden ja sosiaaliryhmien tasolla sekä jäsenvaltioiden ja unionin toteuttamaa koheesiopolitiikkaa. Jäsenvaltioiden tasolla voidaan todeta viimeisten kymmenen vuoden aikana tapahtuneen jatkuvaa lähentymiskehitystä. Neljän köyhimmän jäsenvaltion henkeä kohden lasketut tulot ovat kohonneet 66 prosentista 74 prosenttiin yhteisön keskiarvosta. Työttömyys on tällä hetkellä tärkein jäsenvaltioiden KOM(96)542 lopullinen, 6. 11. 1996. 12 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus tasolla ratkaistava haaste. Vaikka työpaikkojen määrää on viimeisten kymmenen vuoden aikana onnistuttu lisäämään seitsemällä miljoonalla, tämä ei ole riittänyt kompensoimaan työvoimaan kuuluvan väestön määrässä tapahtunutta kasvua, minkä vuoksi työttömiä oli vuonna 1995 unionissa 18 miljoonaa työttömyysasteen jäädessä vain hiukan alle 11 prosentin. Työttömyys on erityisen laajaa Espanjassa, jossa työttömänä on nykyisin neljännes työvoimaan kuuluvasta väestöstä, ja Suomessa, jossa työttömien määrä on tuntuvasti lisääntynyt käsittäen nyt kuudenneksen aktiiviväestöstä. Unionin keskiosien alueet ovat merkittävästi vauraampia kuin sen reuna-alueet, sijaitsivatpa nämä Kreikassa, Etelä-Italiassa, eteläisessä Espanjassa, Portugalissa, Irlannissa, Pohjois-Suomessa, Saksan uusissa osavaltioissa (Länder) tai Ranskan merentakaisissa departementeissa. Tulot henkeä kohden ovat unionin 25 vauraimmalla alueella keskimäärin kaksi ja puoli kertaa suuremmat kuin sen köyhimmillä alueilla eikä tilanne ole tältä osin juurikaan kohentunut ajan myötä. Työttömyyden pahimmin koettelemien 25 alueen työttömyysaste oli vuonna 1995 peräti 22,4 prosenttia eli miltei viisinkertainen työttömyydestä vähiten kärsineisiin 25 alueeseen verrattuna (4,6%). Alueiden sisällä voidaan lisäksi havaita työttömyyden voimakasta keskittymistä etenkin taajamiin, joissa työttömänä voi olla jopa kolmannes tai puolet työvoimaan kuuluvasta väestöstä. tekijöistä. Tuloerot eivät johdu ainoastaan maantieteellisistä syistä vaan myös sosiaalisista Kertomuksessa tarkastellaan sen väestönosan suhteellista osuutta, jonka elintaso jää alle köyhyysrajan (määrittelyn perustana on tulotaso, jolla tulot ovat enintään 50% väestön keskituloista koko maassa). Tämä väestönosa oli 1980-luvun lopussa suhteellisesti suurin Portugalissa (27%), Italiassa (22%), Kreikassa (20%), Espanjassa (17%) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (17%). Köyhyys näyttäisi olevan hienoisesti lisääntymässä siitä huolimatta, että se on lieventynyt joissakin köyhimmistä jäsenvaltioista kuten ja Portugalissa. Köyhyys on usein sidoksissa työttömyyteen, jonka sosiaaliset vaikutukset ovat jo sinänsä tuntuvat: alle 25-vuotiaiden nuorten työttömyysaste oli vuoden 1996 ensimmäisellä puoliskolla 21 prosenttia eli kaksinkertainen kaikkien ikäluokkien keskiarvoon nähden ja naisten työttömyys oli 12,5 prosenttia, kun se miehillä oli 9,5 prosenttia. Huolestuttavin ilmiö on pitkäaikaistyöttömyyden muodostama "sitkeä ydin": vuonna 1995 peräti 49 prosenttia työttömistä oli ollut ilman työtä vähintään vuoden. Irlannissa, Espanjassa Kertomuksessa tarkastellaan myös kansallisen koheesiopolitiikan vaikutuksia. Makrotaloudellisissa tavoitteissaan kuten inflaation ja korkotason hallinnassa ja julkisen velan ja julkistalouden alijäämien supistamisessa jäsenvaltiot ovat yleensä edistyneet merkittävästi. Nämä ovat tärkeitä tuloksia, koska ja koheesiopolitiikan onnistumiselle. Myös ne ovat perustana aluepolitiikallaan jäsenvaltiot voivat osaltaan edistää näitä tavoitteita, mutta aluepoliittiset menot ovat huomattavia lähinnä vain vauraimmissa maissa. Vuosina 1989-1993 kaksi kolmannesta alueelliseen kehittämiseen käytetyistä kokonaismenoista oli Saksan ja Italian osuutta. Aiheellista on myös todeta, että talousarvion supistusten seurauksena yleensä myös kansalliset aluepoliittiset menot ovat pienenneet. investointien lisäämiselle Tärkein väline köyhyyden torjunnassa on kansallinen veroja ja maksuja sekä julkisia menoja koskeva politiikka. Niillä alueilla, jotka maksavat enemmän kuin saavat, näiden nettotulonsiirtojen osuus bruttokansantuotteesta (BKT) on neljän prosentin luokkaa kun taas alueilla, jotka saavat tukea enemmän kuin maksavat, osuus on arviolta kahdeksan prosenttia. Näiden tulonsiirtojen vaikutus alueelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen on ollut merkittävä ja nykyisin niiden voidaan arvioida pienentävän jäsenvaltioiden sisäisiä tuloeroja keskimäärin 23 prosentilla. Kansallisiin ponnistuksiin nivellettynä unionin toteuttama koheesiopolitiikka on ollut avuksi sellaisen uuden eurooppalaisen kehyksen luomisessa, joka antaa epäsuotuisille alueille ja vähäosaisille sosiaaliryhmille mahdollisuuksia. Rakennerahastojen tuella on ollut merkittävä vaikutus henkeä kohden laskettuihin tuloihin, joiden kasvua se on esimerkiksi neljässä köyhimmässä maassa lisännyt puolella prosentilla vuodessa. Lisäksi arvioidaan, että tällä tuella aikaansaatu työpaikkojen määrän nettolisäys on ollut näissä samoissa maissa yli 600 000 työpaikkaa ja tavoitteen 2 mukaiseen tukeen oikeutetuilla vanhoilla teollisuusalueilla 530 000 työpaikkaa, mikä vastaa molemmissa tapauksissa arviolta 2,5 prosentin pienennystä työttömyysasteeseen. Tavoitteen 5b mukaiseen tukeen oikeutettujen maaseutualueiden osalta 20 aluetta kattava perusteellinen tutkimus osoittaa, että väestön määrä on Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 13 vakiintunut arviolta puolella näistä alueista ja kuudella muulla alueella jopa lisääntynyt. Vain kahdella näistä alueista tulot ovat vähentyneet. Samalla kun yhteisön politiikalla on tuettu köyhimpiä alueita, sillä on parannettu koko unionin taloudellisia mahdollisuuksia. Arvioiden mukaan jokaisesta tavoitteen 1 kohdealueiden hyväksi käytetystä 100 ecun summasta 30-40 ecua koituu myös muiden alueiden hyväksi, koska vientimahdollisuudet tavoitteen 1 kohdealueille paranevat. Muun yhteisön politiikan kuin koheesiopolitiikan osalta vaikutelma on se, että siellä, missä "menopuoli" on ollut merkittävä, ensisijaisten tuen saajien joukossa on aina ollut myös joitakin köyhimpiä maita ja alueita, jolleivät sitten useimmat niistä. Esimerkkinä tästä on erityisen tärkeä mainita yhteinen maatalouspolitiikka, koska sen osuus yhteisön talousarviosta vuonna 1994 oli lähes puolet. Vuonna 1992 toteutettu uudistus hyödytti koheesiorahastosta tukea saavia maita, koska näistä neljästä maasta kolme (Kreikka, Espanja ja Irlanti) kuuluu nykyisin Ranskan ja Tanskan ohella myös tärkeimpiin maataloustuen saajiin. Vaikutukset alueelliseen yhteenkuuluvuuteen ovat myönteisiä, koska kyse on taajama-alueilta (jotka yleensä ovat vauraampia) maaseutualueille (jotka useimmiten ovat köyhempiä) suuntautuvista tulonsiirroista. Uudistusta edeltäneet arviot antavat kuitenkin aiheen epäillä, että useimmiten näistä tulonsiirroista ovat hyötyneet vain muutamat kannattavat tilat. Uudistuksen jälkeen erot ovat pienenneet, vaikkakin vähemmän kuin ne olisivat pienenneet, jos komission ehdotus suorien tukien enimmäismääristä olisi hyväksytty. joilla menot ilmenee, että yhteisön politiikasta sellaisilla aloilla, Kertomuksesta jäävät vaatimattomiksi mutta joilla toteutetulla politiikalla määritellään kehyksiä muutokselle, on etua kaikille alueille ja sosiaaliryhmille, joskin ne, joilla on parhaat edellytykset käyttää sitä hyväkseen, ovat usein muita kuin reuna-alueita ja muita paremmassa asemassa olevia sosiaaliryhmiä. Niinpä yhtenäismarkkinoilla on ollut merkittävä vaikutus koko Euroopan unionin kilpailukykyyn. Pelot köyhimpien maiden jäämisestä kilpailussa täysin alakynteen ovat osoittautuneet turhiksi. Etenkin Espanjan, Portugalin ja Irlannin tuotteiden vientinäkymät ovat parantuneet. Kreikassa ja Etelä- Italiassa tilanne ei ole kuitenkaan juuri lainkaan kohentunut kaupan ja investointien osalta. Koheesiorahastosta tukea saavissa maissa liikenneverkot ovat parantuneet matkustajaliikenteen osalta, mutta yhteisön keskiosissa sijaitsevat maat, joissa liikenneverkot ovat tiheimpiä, ovat edelleenkin tarvittavat niitä, perusrakenteet ovat televerkkojen osalta puutteellisempia köyhillä alueilla, minkä vuoksi varteenotettavana vaarana on, että vauraiden ja köyhien alueiden välinen kuilu entisestään syvenee2. tästä politiikasta eniten. Tietoyhteiskunnan kehittämiseen jotka hyötyvät Kertomuksen lopuksi tarkastellaan politiikan tehostamisen mahdollisuuksia. Myös tältä osin vastuu on jaettava. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat aloitteet julkisen velan torjumiseksi ja pidettävä samanaikaisesti voimassa investointeihin, kasvuun ja työpaikkojen luomiseen tähtäävät ohjelmat unohtamatta niitä synergiavaikutuksia, ja muun yhteisön politiikan yhteensovittamisella voi olla yhteenkuuluvuuden lujittamista koskevien tavoitteiden saavuttamisen Rakennerahastojen on aiempaa enemmän keskityttävä vakavimpien ongelmien kannalta. ratkaisemiseen ja vaikeuksissa olevien alueiden auttamiseen. Hallinnollisia menettelyjä on yksinkertaistettava ja seuranta-ja arviointijärjestelmää tiukennettava. Myös alueellisten ja paikallisten kehittää. toimijoiden Rakennerahastojen torjunnassa ja pysyvien työpaikkojen luomisessa ja siinä käytettävät välineet on valittava tämän painopisteen mukaan. sektorin toiminnan painopisteen on oltava joita koheesiopolitiikan sekä yksityisen työttömyyden yhteistyötä voitaisiin tehtävää kanssa 2 Katso jäljempänä B. Tutkimus ja teknologinen innovaatio vuoden teemana. M Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 2. Työllisyyden tukeminen annetut suuntaviivat tehokkuuden tarjoavat yhtenäisen kehyksen täyttävät sitoumuksensa strategiaan, jonka inhimillisiin voimavaroihin kohdennettujen Työllisyystilanne oli vuonna 1996 edelleen tärkeä huolenaihe Euroopan unionissa. Makrotason talouspolitiikasta työllisyysongelmien ratkaisemiselle kestävällä tavalla, ja monivuotiset ohjelmat, joita jäsenvaltiot ovat hyväksyneet Essenissä ja Madridissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston antamien suositusten mukaisesti, ovat tavoitteena on tärkeitä, koska niillä jäsenvaltiot työmarkkinoiden investointien ja lisääminen. Tällä käytännön politiikalla tukitoimenpiteiden synergiavaikutus. Kuten komissio muistutti rakenteellisista toimista ja työllisyydestä antamassaan tiedonannossa3, on entistä välttämättömämpää varmistaa, että rakennerahastojen jäsenvaltioissa osarahoittamat toimet niveltyvät johdonmukaisella tavalla unionin strategiaan. Kyseinen tiedonanto liittyy työllisyyttä koskevaan luottamussopimukseen4, jonka mukaan esimerkiksi käytettävissä olevaa rahoituksellista liikkumavaraa on käytettävä monensuuntaisesti: pk-yrityksiä hyödyttävien uutta luovien toimien lisäämiseen, työllisyyden hoidon ja inhimillisiin voimavaroihin kohdennettujen investointien parantamiseen ja aktiiviseen edistämiseen, työn ja perhe-elämän yhteensovittamisen helpottamiseen edistämiseen. Luottamussopimuksessa tähdennetään myös tarvetta lujittaa poliittista, taloudellista ja sosiaalista yhteistyötä, jotta paikallisia mahdollisuuksia edistää työpaikkojen perustamista hyödynnettäisiin entistä tehokkaammin. työllisyysaloitteiden rakennerahastojen taataan näin paikallisten kehittämis- sekä ja Tämän toimintakehyksen toteuttamisessa edettiin vuonna 1996 kahteen pääsuuntaan. Ensiksikin rakenteellisia tukitoimenpiteitä ja työllisyyttä koskeva tiedonanto oli perustana suuntaviivoille, jotka komissio antoi jäsenvaltioille tavoitteen 2 toisen ohjelmavaiheen (1997-1999)5 valmistelemiseksi. Toisaalta komissio ehdotti Eurooppa-neuvoston Firenzessä pidetyn kokouksen yhteydessä, että jo työllisyyssopimusten toteutetun kansallisen politiikan täydentämiseksi rohkaistaisiin alueellisten tekemistä. Eurooppa-neuvoston kehotuksesta jäsenvaltiot valitsivat pilottihankkeiden kohdealueet. Dublinissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti nämä valinnat ja toivoi 60 pilottitoimen pikaista laajempaa alueellista tai paikallista yhteistyötä toteuttamista. Tavoitteena on edistää entistä työllisyyden osoituksena poikkeuksellisesta valmiudesta panna kaikki voimavarat parantamiseksi. Alueellisten ilmenneitä toimijoiden arvioitua kukin vuorollaan vaikeuksia ja toiminnan tulevaisuudennäkymiä näiden arviointien perustalta laaditaan yhteinen strategia, jonka kaikki kyseiset toimijat sitoumuksellaan vahvistavat. Näin syntyy alueellinen työllisyyssopimus, jonka tavoitteena on työllisyyttä edistävien toimien entistä parempi yhdentäminen ja yhteensovittaminen sekä lopulta sellaisten mallitoimien toteuttaminen, joiden pohjalta voi syntyä uusia aloitteita. liikkeelle toiminnassa Alueellisten sopimusten tekoa voidaan edistää joko alueellisella tai paikallisella tasolla, kaupungeissa, maaseudulla tai työmarkkina-alueilla, kunhan kyse on alueesta, jolla työttömyys on merkittävä ongelma ja joka on oikeutettu jonkin rakennerahastojen tavoitteen mukaiseen tukeen. Yhteistyöhön osallistumisen on oltava mahdollisimman laajaa6. Aikataulua ja rahoitusta koskeva pohdintavaihe käynnistyi jo vuoden 1996 lopulla ja jäsenvaltioiden ennakoidaan tekevän lopulliset aluevalintansa vuonna 1997. Sopimukset voitaisiin rahoittaa osin EIP:n ja EIR:n tuella ja rakennerahastojen ohjelmien rahoituksellista liikkumavaraa7. Komissio osallistuu sopimusten täytäntöönpanoon kolmella tavalla: tukemalla näitä aloitteita ja levittämällä tietoa saaduista kokemuksista, antamalla valmistelutyöhön taloudellista tukea tässä käytössään olevaa seurantakomiteoiden tulisi hyödyntää 3 KOM(96)109 lopullinen, 20. 3. 1996. Katso II. D. Täydentävyys muuhun yhteisön politiikkaan nähden. 4 CSE (96) 1 lopullinen, 5. 6. 1996. 5 C(96)952 lopullinen, 29. 4. 1996. Katso I. A. 3. Tavoite 2. 6 Katso III. B. Alueellinen yhteistyö. 7 Kyse on joko määrien indeksiin sitomisen tuloksena käytettävissä olevista varoista, tavoitteen 2 osalta kaudelle 1997-1999 vahvistetuista uusista ohjelmista tai muiden kuin tavoitteen 2 ohjelmien mukauttamisesta niiden puolivälitarkistuksen perusteella. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus. c teknisenä apuna sekä organisoimalla seurantajärjestelmän, joka koskee kaikkea rakenteellisten tukitoimenpiteiden valmistelutyötä, toimenpiteiden lopullista sisältöä ja niihin tehtyjä parannuksia. 3- Tukitoimenpiteiden toteutus vuonna 1996 : kertomuksen pääkohdat Täysitehoisen toiminnan vuosi Tarkasteltaessa monivuotisen toimintasuunnitelman toteutumista vuonna 1996 voidaan todeta, että eri tyyppisiä tukitoimenpiteitä sovelletaan nyt käytännössä jäsenvaltioissa ja alueilla8. Rakennerahastojen tavoitteita toteutetaan kaikkiaan lähes 500 tukitoimenpiteellä. Vuosina 1994 ja 1995 hyväksyttyjä ohjelmia on täydennetty ainoastaan muutamilla uusilla tukitoimenpiteillä; tarkkaan ottaen niitä on kaikkien tavoitteiden osalta yhteensä 50, mutta niiden osuus eri tavoitteiden mukaisesta tuesta on vain vajaat kolme prosenttia. Tavoitteen 2 ohjelmavaiheen 1994-1996 toteuttamiseksi vuonna 1994 hyväksytyt ohjelmat on viety päätökseen ja vaiheen 1997-1999 ohjelmien aktiivista valmistelua on jatkettu sekä tukikelpoisten alueiden että tuen tärkeimpien suuntaviivojen osalta. Ohjelmia koskevat suunnitelmat esiteltiin ja niistä keskusteltiin vuoden jälkipuoliskolla, ja näiden valmistelutöiden perustalta komissio on määritellyt toimintalinjat, jotka kaikki liittyvät työpaikkojen luomiseen. tai kokonaisuudessaan Yhteisöaloitteiden osalta uudet ohjelmapäätökset (joita on 123, mutta joiden osuus yhteisöaloitteisiin myönnetyistä määrärahoista, varaus mukaan lukien, on vain 17%) ovat mahdollistaneet sen, että aloitteet ovat nyt miltei kokonaan täsmentyneet toimenpideohjelmiksi ja että kaikki aloitteet saadaan tosiasiallisesti käyntiin vielä vuoden 1996 aikana. Lisäksi komissio jakoi 1,665 miljardin ecun (vuoden 1995 hintoina) suuruisen varauksen muutamien toimintalinjojen kesken, joita ovat työttömyyden torjunta, yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjäytymisen rakennepolitiikan alueellinen ulottuvuus. Näitä toimintalinjoja varten yhteisöaloitteisiin on lisätty uusia vaiheita: EMPLOYMENT "Integra" (syrjäytymisen torjunta), ADAPT "BIS" (tietoyhteiskuntaan sopeutuminen) ja INTERREG II "C" (monikansallinen aluesuunnitteluyhteistyö). Myös pilottihankkeissa, joiden käynnistyminen oli aluksi hidasta, on nyt päästy aktiiviseen vaiheeseen: menestyksekkään tarjouspyynnön jälkeen komissio teki hankkeita koskevat valinnat ja työt kentällä käynnistyivät 1996. sekä ympäristö (puolet niistä) torjunta ja Vuotta 1996 voidaan näin pitää täysitehoisen toiminnan vuotena kauden 1994-1999 ohjelmien toteuttamisessa - tosiasiassa toisena tällaisena vuotena, koska valtaosa ohjelmista hyväksyttiin vuoden 1994 lopulla ja viimeiset vasta vuoden 1995 puolella (erityisesti uusien jäsenvaltioiden osalta). Kaikki seurantakomiteat, myös yhteisöaloitteiden seurannasta vastaavat komiteat, ovat nyt toiminnassa ja kokoontuvat kerran tai kahdesti vuodessa (joskus useamminkin)9. Säännöstön mukaisesti niiden tehtävät jakautuivat vuonna 1996 kolmeen päätyyppiin: hankkeita koskevat valinnat, ohjelmien mukauttaminen niiden tehokkaan täytäntöönpanon mahdollistamiseksi (etenkin siirryttäessä tavoitteen 2 ensimmäisestä ohjelmavaiheesta toiseen vaiheeseen) ja väliarviointijärjestelmän toteuttaminen. Viimeksi mainittu tehtävä käsittää kaikkien eri tavoitteiden mukaisten tukitoimenpiteiden osalta riippumattomien arvioijien valitsemisen, arviointikertomusten viiteperusteiden määrittelyn ja kertomusten määräaikojen (yleensä vuoden 1997 puoliväli) vahvistamisen. Töiden käynnistämisessä vuonna 1995 koettu viivästys on näin ollen kurottu umpeen. Huolellinen seuranta tapaan komission Aiempien vuosien tehtävänä on ollut ennen muuta ohjelmien käytännön toteutuksessa avustaminen. Komissio on yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa pohtinut myös sitä, millä keinoin rakennerahastojen hallintoa voitaisiin parantaa ja yksinkertaistaa10. Tässä kyse on ollut ennen muuta SEM 2000 -taloushallintouudistuksen suuntaviivojen täytäntöönpanosta eli työn aloittamisesta rakennerahastojen osarahoitukseen hyväksyttävien menojen määrittelemiseksi entistä täsmällisemmin 8 Katso I. Toimintasuunnitelman toteutuminen. 9 Katso V. Yhteenveto jäsenvaltioittain. 10 Katso Il. B. Tarkastukset ja varainhoito. 16 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ja tekoa valvontaa koskevien varainhoidon ikään edelleen jälkiarviointien talousarviosuunnitelmien saattamisesta päätökseen järjestelmien sekä lisännyt sekä sen omasta aloitteesta että parantamiseksi. Komissio on niin jäsenvaltioissa suoritettavia arviointeja11. Tässä kyse on ollut ohjelmien hallinnoinnin välineinä käytettävien väliarviointien valmistelussa avustamisesta, täsmällisten menetelmien kehittämisestä sen arvioimiseksi, miten hyvin ympäristöulottuvuus ja yhtäläiset mahdollisuudet on ohjelmissa huomioitu, sosiaalisesta edellisen kauden yhteenkuuluvuudesta annetun kertomuksen valmistelun yhteydessä, suurhankkeiden arvioinnin toteuttamisesta sekä tutkimusta ja teknologista kehittämistä, ympäristöä, pk-yrityksiä ja yhtäläisten mahdollisuuksien toteutumista rakennerahastojen toiminnassa koskevien teemakohtaisten arviointien käynnistämisestä. Valmisteltaessa tavoitteen 2 uusia ohjelmia sekä muiden tavoitteiden ohjelmien puolivälitarkistuksia komissio on jatkanut myös poliittisten suuntaviivojen määrittelyä12. Tässä sillä on ollut tähtäimessään päätavoitteeksi nimetty työpaikkojen luominen, jota se on osaltaan edistänyt erityisesti alueellisia työllisyyssopimuksia koskevalla aloitteellaan. Tiedonannoillaan komissio on pyrkinyt rohkaisemaan eräiden alojen, kuten kulttuurin ja matkailun kehittämistä alueellista kehitystä palvelevan elinkeinotoiminnan lähteiksi. Se on myös pyrkinyt varmistamaan, että ympäristön ja yhtäläisten mahdollisuuksien kaltaiset laajat toimintalinjat otetaan huomioon ohjelmien käytännön toteutuksessa. taloudellisesta ja Vuonna 1988 toteutetun rakennerahastojen uudistuksen periaatteiden toteutumista on seurattu tarkkaan. Yhteistyöperiaate13 on toteutunut entistä paremmin seurantakomiteoissa, joskin tilanne vaihtelee tukitoimenpiteestä ja jäsenvaltiosta riippuen. Tietoisena siitä, ettei tämän periaatteen toteuttamisessa ole vielä täysin onnistuttu ja että työssä on parantamisen varaa, komissio on suunnannut toimintaansa kolmelle eri taholle: toiminnan elvyttämiseen ja uusien muotojen etsimiseen alueellisilla jotka on suunnattu alueellisen yhteistyön osapuolille, talouselämän edustajille ja työmarkkinaosapuolille, sekä pohdiskeluun mahdollisuuksista laajentaa yhteistyötä ilman, että sen tehokkuus vähenee, alustuksena rahastojen toimintaa vuoden 1999 jälkeen koskevalle laajemmalle pohdinnalle. työllisyyssopimuksilla, yhteistyökapasiteetin lisäämiseen koulutustoimin, tarkoituksena on varmistaa, että millään Täydentävyysperiaatteen seurannan rakennerahastojen määrärahoilla, joita käytetään eri tavoitteiden mukaisesti tukikelpoisilla alueilla jäsenvaltioissa, ei korvata julkisia tai niihin rinnastettavia menoja, joihin voidaan saada rakennerahastojen tukea, ja että kyseisillä määrärahoilla on siten tosiasiallinen taloudellinen vaikutus. Yhteensovittamisasetuksen 9 artiklan mukaan komission ja asianomaisen jäsenvaltion on varmistettava heti, kun ohjelmat on laadittu, että jäsenvaltion julkiset tai vastaavat rakenteelliset menot säilyvät kunkin ohjelmakauden aikana vähintään saman tasoisina kuin sitä edeltäneellä kaudella. Sen varmistamiseksi, että tämä asianomaisen periaate jäsenvaltion kun suunnitteluasiakirjat hyväksytään. Jäsenvaltion on toimitettava komissiolle tarvittavat rahoitusta koskevat lopussa suoritetaan jälkitarkastus, jonka tarkoituksena on arvioida, miten tarkkaan jäsenvaltio on noudattanut kyseisten menojen tason säilyttämisestä tekemiään sitoumuksia. toteutuu, komissio vahvistaa täydentävyyden rahoitusvirtojen avoimuus. Ohjelmakauden lisäksi yhteisymmärryksessä ja osoitettava kyseisten koskevat menettelyt jatkuvasti seurantaa samalla, kanssa tiedot tuen Vuosina 1994, 1995 ja 1996 on miltei kaikkien tavoitteiden 1, 214 ja 6 ohjelmien ennakkoarviointi onnistuttu saattamaan päätökseen. Vuoden 1996 lopussa avoimia kysymyksiä oli silti vielä kaksi: tavoitteen 1 toteutuminen Ranskassa, jonka komissio toivoi vielä päivittävän yhtenäisten ohjelma- asiakirjojen tietoja, sekä tavoitteen 2 (1994-1999) toteutus Luxemburgissa, jota koskevaa maksujen pidättämismääräystä ei ollut voitu poistaa, koska rahoituksen tiedot puuttuivat tyystin. Vuoden 1996 aikana saatiin alkuun myös tavoitteen 2 ohjelmavaihetta 1997-1999 koskevien yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen täydentävyyden ennakkotarkastus. Suomen osalta täydentävyysperiaatteen noudattaminen voitiin varmistaa jo ennen vuoden loppua viranomaisten täydentävyyttä koskevat 1 ' Katso IV. Arviointi. 12 Katso II. D. Täydentävyys muuhun yhteisön politiikkaan nähden. 13 Katso III. B. Alueellinen yhteistyö ja III. C. Vuoropuhelu talouselämän ja työmarkkinaosapuolten kanssa. 14 Ohjelmat 1994-1996. Rakennerahastot 1996-Kahdeksas vuosikertomus 17 toimittamien kansallisen tason tietojen perusteella. Kaikkien muiden jäsenvaltioiden osalta tietoihin toivottiin saatavan täydennystä alkuvuodesta 1997. Tuen täydentävyyden jatkuvaa arviointia koskevat menettelyt on kirjattu ohjelma-asiakirjoihin ja jäsenvaltioiden kanssa tehtyjen yhteistyösopimusten perusteella niiden noudattaminen on jokaisen jäsenvaltion velvoite. Menettelyihin kuuluu, että ohjelma-asiakirjoissa alkujaan ilmoitetut tiedot päivitetään vuosittain. Vuoden 1996 päättyessä täydentävyyttä koskevan jatkuvan arvioinnin lopputulos oli sekava: useat jäsenvaltiot (Itävalta, Belgia, Ranska, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta tavoitteen 1 osalta, sekä Suomi ja Ruotsi tavoitteen 6 osalta) eivät olleet toimittaneet komissiolle päivitettyjä tietoja. Saksa, Espanja, Kreikka ja Italia ilmoittivat tukikelpoiset julkiset menonsa pienemmiksi kuin tavoitteen 1 ennakkotarkastuksen yhteydessä oli arvioitu ja komissio odotti niiltä seurantamenettelyjen mukaisia selityksiä. Portugalilta tietoja oli saatu useaan otteeseen, mutta tietojen toimitusmenetelmiin toivottiin vielä parannusta. Vuonna 1996 täydentävyyttä koskeva jälkitarkastus kohdistui tavoitteen 1 ohjelmiin kauden 1989- 1993 osalta, samoin kuin tavoitteen 2 ohjelmiin kauden 1994-1996 osalta. Tavoitteessa 1 Espanjan ja Irlannin tilanne oli tyydyttävä. Portugalin lähettämiä tietoja oli mukautettava ja Kreikan osalta ratkaistavana oli menetelmäongelma, jotta kahden ohjelmakauden tietoja voitaisiin verrata keskenään. " Sitä vastoin Ranska ja Italia eivät olleet toimittaneet komissiolle vaadittuja tietoja. Koska tavoitteen 2 ohjelmavaiheen 1997-1999 ennakkoarviointi suoritetaan samanaikaisesti ohjelmavaiheen 1994-1996 jälkiarvioinnin kanssa, lisätietoja toivottiin saatavan alkuvuodesta 1997 sekä ohjelmavaiheen 1994- 1996 osalta että tavoitetta 2 koskevien yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen ennakkoarviointia varten. Loppupäätelmänä voidaan todeta, että vaikka tietojen saanti on ollut verraten hidasta ja vaikeata, täydentävyysperiaatteen soveltaminen on merkinnyt tiivistä yhteistyötä komission yksiköiden ja jäsenvaltioiden välillä. Joskin yhdenmukaisten tietojen järjestelmällinen toimittaminen komissiolle edellyttää vielä paljon ponnistuksia, merkittävää edistystä on jo saavutettu ja se on omiaan helpottamaan työtä tulevina vuosina. läheistä ja Mittava rahoitustoiminta Tärkeänä saavutuksena voidaan vuonna 1996 pitää sitä, että rahoitustoiminta saatiin jälleen käyntiin täydessä mitassaan, vaikka tilanne vaihteleekin vielä tavoitteesta ja jäsenvaltiosta riippuen15. Kolmen ensimmäisen vuoden työn tuloksena komissio on nyt kohdentanut puolet eri tavoitteiden mukaisesta tuesta ja kolmannes tuesta on maksettu. Vuoden 1996 rahoitustoiminta muodostui erityisen mittavaksi, sillä sen aikana tehtiin peräti 37 prosenttia vuonna 1994 alkaneen kauden maksusitoumuksista (vuoden 1994 vastaava osuus oli ollut 28% ja vuoden 1995 osuus 35%) ja suoritettiin 44 prosenttia saman kauden maksuista (vuonna 1994 vain 21% ja vuonna 1995 vastaavasti 35%). Toiminta vauhdittui merkittävästi myös yhteisöaloitteiden osalta, joiden mukaisesta tuesta puolet on nyt kohdennettu (alle 40 miljoonan ecun määriä koskevan yhden maksusitoumuksen järjestelmän ansiosta) ja 22 prosenttia maksettu. Vuosi 1996 oli näin ollen useimpien aloitteiden osalta työn tehokkaan käynnistymisen vuosi. Rakennerahastoja koskeva yhteisön talousarvio toteutettiin vuonna 1996 miltei täydellisesti16. tyyppisinä Kaikista rahastoista yhteensä kohdennettiin eri määrärahoina kaikkiaan 26,141 miljardia ecua käytettävissä olleista 26,587 miljardista ecusta, eli rahoituksen toteuturnistaso oli 98 prosenttia, kun se ohjelmakauden kahtena ensimmäisenä vuonna oli jäänyt 90 prosenttiin tai lähelle sitä. Maksujen kokonaismäärä oli niin ikään 22,448 miljardia ecua eli 95 prosenttia käytettävissä olleista 23,678 miljardista ecusta, verrattuna 81 prosenttiin vuonna 1995. Tämä jonka Edinburghissa tehdyt päätökset toivat käytettävissä oleviin määrärahoihin, merkitsivät toteutuneen lisäystä oli rahoituksen määrän merkittävää kasvua vuonna 1996: vuoteen 1995 nähden toteuttaminen yhdessä sen tukitoimenpiteisiin eri talousarvion erittäin lisäyksen kanssa, tyydyttävä tyyppisiin 15 Katso erityisesti I. Toimintasuunnitelman toteutuminen. 16 Katso II. A. Talousarvion toteuttaminen. 1Ä Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus maksusitoumuksissa 19 prosenttia (4,203 miljardia ecua) ja maksuissa 30 prosenttia (5,233 miljardia ecua). tehtiin eri tavoitteissa yhteensä 23,117 miljardin ecun arvosta Maksusitoumuksia (89% maksusitoumusten kokonaismäärästä), josta 66 prosenttia (15,369 miljardia ecua) tuli tavoitteen 1 osalle. Eri rahastojen osuudet maksusitoumusten kokonaismäärästä vaihtelivat KOR:n kahdesta prosentista (406,6 miljoonaa ecua) EAKR:n 53 prosenttiin (13,802 miljardia ecua), ja KOR:a lukuun ottamatta rahastot kohdensivat kaikki käytettävissään olleet määrärahat. Eri tavoitteissa suoritettujen maksujen yhteismäärä oli 20,445 miljardia ecua (91% maksujen kokonaismäärästä) ja tavoitteen 1 osuus siitä 72 prosenttia. Eri rahastojen osuudet maksujen kokonaismäärästä vaihtelivat KOR:n kahdesta prosentista (448 miljoonaa ecua) EAKR:rt 53 prosenttiin (11,901 miljardia ecua). B. TUTKIMUS JA TEKNOLOGINEN INNOVAATIO VUODEN TEEMANA tavoin kuin Rakennerahastojen meneillään olevalle ohjelmakaudelle (1994-1999) on leimallista muun muassa komission pyrkimys lisätä rakennepolitiikan johdonmukaisuutta muuhun yhteisön politiikkaan nähden. Samalla (1995) korostettiin erityisenä teemana kaikkien rakenteellisten tukitoimenpiteiden ympäristöulottuvuutta, tässä kertomuksessa vastaavanlaisena erityistarkastelun kohteena ovat alueiden teknologiseen kehittämiseen tähtäävät toimet. Koska rakennerahastojen rahoittamat toimenpiteet ovat sangen moninaisia, kertomuksessa pyritään kattavaan kokonaiskuvaan niistä toimenpiteistä ja aloista, joilla rahastot tukevat teknologista kehittämistoimintaa ja joista ensisijaisia ovat tutkimus ja kehittäminen, tietoyhteiskunta ja uutta luovat toimet. seitsemännessä vuosikertomuksessa rakennerahastojen 1. Taustaa ja taloudellisen jossa määrätään 130 b artiklassa, lujittamista koskevan Vaatimus siitä, että rakennepolitiikan ja muun yhteisön politiikan on täydennettävä toisiaan, esitetään perustamissopimuksen sosiaalisen tavoitteen ottamisesta huomioon yhteisön politiikan yhteenkuuluvuuden suunnittelussa ja täytäntöönpanossa, jossa on erityisesti pyrittävä vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja. Lisäksi 130 f artiklassa vahvistetaan yhteisön tavoitteeksi lujittaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa sekä suosia sen kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämistä samoin kuin edistää sopimuksen muiden lukujen perusteella tarpeellisena pidettyä tutkimustoimintaa. Varmistaakseen sopimuksessa vaadittujen synergiavaikutusten toteutumisen komissio vahvisti vuonna 1993, kun rakennerahastojen uutta ohjelmakautta valmisteltiin, suuntaviivat niiden toiminnalle tiedonannossa, jonka nimenä oli "Yhteenkuuluvuus ja tutkimuspolitiikka: tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan politiikan ja taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan politiikan keskinäiset synergiavaikutukset"17. Tiedonannossa tarkasteltiin kansallisia ja alueellisia eroja elintasossa, TTK-menojen ja -henkilöstön määrissä, sekä epäsuotuisien alueiden osallistumista TTK- politiikan ja koheesiopolitiikan välineisiin. Siinä tuotiin esille ne merkittävät erot, joita vauraiden ja epäsuotuisien alueiden välillä on tutkimusta ja teknologista kehittämistä kuvaavissa osoittimissa; esimerkiksi jäsenvaltioiden siviilitarkoituksiin käyttämien julkisten TTK-menojen vaihtelu oli vuonna 1993 suurempaa kuin niiden bruttokansantuotteessa henkeä kohden havaittu vaihtelu vaihteluvälien ollessa vastaavasti 1-13 joita osallistuminen tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeviin yhteisön puiteohjelmiin (TTK- puiteohjelmat) epäsuotuisille alueille merkitsee. tiedonannossa käsiteltiin niitä vaikeuksia, ja 1-5. Edelleen Tiedonannossa ehdotettiin, että kumpaakin politiikkaa toteutettaessa pyrittäisiin niiden ensisijaisia tavoitteita noudattaen siihen, että toteutetut toimet täydentäisivät toisiaan parhaalla mahdollisella tavalla, jotta epäsuotuisien alueiden TTK-toiminnan jälkeenjääneisyys saataisiin poistetuksi, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus tulisi otetuksi entistä paremmin huomioon yhteisön 17 KOM(93)203 lopullinen, 12. 5. 1993. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 19 neljännessä TTK-puiteohjelmassa ja jotta TTK ja innovaatio saisivat entistä enemmän painoa rakennerahastojen alueelliseen kehittämiseen tähtäävässä tukitoiminnassa. Tuloksena tästä olikin, että lisättiin merkittävästi18. Yhteenkuuluvuutta innovaatiomäärärahoja ja rakennerahastojen TTK- koskeva ulottuvuus on niin ikään pyritty huomioimaan entistä paremmin neljännessä TTK- puiteohjelmassa, etenkin sen kolmannessa (tuloksia koskevan tiedon levittäminen) ja neljännessä toimessa (tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus). Esimerkiksi tuloksia koskevan tiedon levittämiseen ja jokaisesta uuden TTK-puiteohjelman tulosten hyödyntämiseen on nyt varattu yksi prosentti mukaisesta erityisohjelmasta ja vuonna 1995 käynnistettiin EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisia toimia täydentävä "innovaatio-ohjelma", jonka tarkoituksena on alueellisten innovaatiota ja edellyttämien teknologian innovaatiosuunnitelmien ja (RIS) perusrakenteiden teknologian siirtoa koskevien hankkeiden (RTT)19 toteuttaminen. Mitä alueellisten tutkijoiden koulutukseen ja liikkuvuuteen tulee, apurahahakemuksista 29 prosenttia tulee nykyisin tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueilta ja eurokonferenssien koordinaattoreista 26 prosenttia on näiden alueiden edustajia; todeta, että neljännen TTK-puiteohjelman mukaan 15 prosenttia kaikista edelleen voidaan stipendiaatteja vastaanottavista laitoksista sijaitsee tavoitteen 1 kohdealueilla, kun näiden osuus kolmannessa puiteohjelmassa oli vain neljä prosenttia. Tavoitteen 1 kohdealueiden tutkijat osallistuvat lisäksi laajasti neljännen puiteohjelman tutkimushankkeisiin, koska vuonna 1996 peräti 40 prosentissa sen ohjelmien mukaisista hankkeista vähintään yksi osanottaja oli lähtöisin tavoitteen 1 kohdealueilta. suunnitelmien samoin kuin alueellisten siirtoa koskevien toteuttaminen, ja niiden laatiminen (ROTS) Erot jatkuvat sitkeinä Vaikka edistystä on saavutettu, tieteen ja teknologian kehitystä kuvaavat osoittimet paljastavat, että jäsenvaltioita syvä. Erot ja alueita erottava "teknologinen kuilu" on edelleen melkoisen koheesiorahastosta tukea saavien ja muiden jäsenvaltioiden TTK-menoissa ovat erittäin suuret sekä verrattaessa bruttomenojen osuutta BKT:sta että tarkasteltaessa TTK:n osuutta yksityisen sektorin toiminnasta tai alalla työskentelevien tutkijoiden ja insinöörien määriä. Rahoituslähteiden löytäminen uutta luovan toiminnan rahoittamiseksi on näissä jäsenvaltioissa vaikeampaa ja teknologiakaupan alijäämät ovat huomattavia. Myös näiden neljän jäsenvaltion sisällä tutkimus-ja innovaatiotoiminta on keskittynyt erittäin voimakkaasti vain muutamille, yleensä pääkaupunkeja ympäröiville alueille. TTK-tietoja "taloudellinen ja sosiaalinen koheesio"-kertomuksessa: Euroopan tehokkaimmat ja toimivimmat alan yritykset ja laboratoriot sijaitsevat Euroopan keskiosissa, "innovaatiosaarekkeissa", joihin on keskittynyt lähes 80 prosenttia monikansalliseen TTK-yhteistyöhön osallistuvista laboratorioista ja joissa näiden ja yritysten muodostama keskinäinen vuorovaikutusverkosto mahdollistaa uusien tuotteiden ja tuotantomenetelmien kehittämisen. Kymmenessä vuodessa kansallisten TTK-menojen osuus BKT:sta on kohonnut 0,4 prosentista 0,63 prosenttiin Portugalissa, 0,34 prosentista 0,6 prosenttiin Kreikassa ja 0,8 prosentista 1,24 prosenttiin Irlannissa. Espanjassa nousua on 0,48 prosentista 0,93 prosenttiin. Jäsenvaltioiden osallistumisessa yhteisön TTK-puiteohjelmiin kehitys on osin rohkaisevaa. Vaikka kustannusten toisessa ja kolmannessa TTK- jakautumisessa ovat edelleen samat kuin puiteohjelmassa, koheesiorahastosta tukea saavat neljä maata ovat silti kasvattaneet osuuttaan jokaisesta uudesta puiteohjelmasta. Samaan aikaan ja Saksan vastaavat osuudet ovat Ranskan, Yhdistyneen kuningaskunnan suurenneet vain hiukan tai jopa pienentyneet. Osallistujajoukkoa tarkasteltaessa havaitaan kuitenkin, että valtaosan tavoitteen 1 kohdealueiden edustajista muodostavat edelleenkin julkiset tutkimuslaitokset ja korkeakoulut yksityisen sektorin edustuksen jäädessä vähäiseksi. Osallistumisen antina on uusi tieteellinen tieto ja mahdollisuus soveltaa sitä nopeasti uusia tuotteita ja tuotantomenetelmiä kehittelemällä. Pienyritysten on kuitenkin vaikeaa jäsenvaltioiden suhteelliset asemat 18 Tästä tarkemmin jäljempänä. 19 Katso I. B. 2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. 20 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ohjelmia, ja vaikka ohjelmat hyödyntää lähentäneet yhteistyökumppaneita Pohjois- ja Etelä-Euroopassa, tässä lähentymisessä on vaarana, että tutkimusaiheet vain entisestään etääntyvät epäsuotuisien alueiden talouden ja teollisuuden erityistarpeista. kiistatta ovat Myös tietoyhteiskuntaan sopeutuminen, joka edellyttää toimivaa televiestintäjärjestelmää, etenee koheesiorahastosta tukea saavilla alueilla paljon muita alueita hitaammin. Pääsy televerkkoihin, rahoituksen saatavuus ja ennen muuta tietoyhteiskunnan edellyttämien palvelujen saanti on näillä alueilla paljon heikompaa kuin muualla yhteisössä. Televiestintään kohdennettujen investointien määrä on koheesiorahastosta tukea saavissa maissa yleisesti ottaen 40 prosenttia vähäisempi kuin keskiosien alueilla20. Taulukko 0-1: TTK-toiminnan ja televiestinnän kehityksen yleiset osoittimet | EL | E | IRL | P | B | DK | D | F | I | NL | UK | Ero T T K ( l) Menot yhteensä (%:ia BKT:sta) Menot yksityisellä (%:ia BKT. sta) Tutkijat ja insinöörit yhteensä (%». » työntekijöistä) Yksityisen alan tutkijat ja insinöörit (%(•» työntekijöistä) TELEVIESTINTÄ (2) Puhelinlinjat (%<>» asukkaista) Häiriöt (100 linjaa kohden) Digitaaliset linjat (%) Matkapuhelinliittymät (USD) Solukkopuhelimen päätelaitteita (%0:a asukkaista) Kaapelitelevisio (%:ia talouksista) 0,471 0. 871 0,911 0,5 1. 691 1,541 2. 811 2,421 1. 38| 2,06| 2,21 0,68 2,02 0,1| 0,521 0. 55| 0,12 1. 231 0. 85| 2. 021 1. 48] 0. 77| 1. 11| 1. 47 0. 32 1,27 l. 4| 2. 2| 5| 1,1 4. 4| 3,8| 5,9| 5. I| 3,2| 4| 4. 6 2,42 4,43 0. 2| 0. 61 1. 6| 0,1 2. 4| 1,5| 3,81 2,3| I. 3| 1,6| 2. 8 0,55 40. 2 32,6 60,6 83,8 3,7 8 32,3 0,2 0,6 2,24 54,3 11,3 71. 2 64. 6 9,1 51,4 85 2,4 5,3 -66% -75% -45% -75% -26% + 188% -15% +30% -59% -84% -62% -1% -89% ISDN-peittoalue ISDN-liittymät (%,. ) Internet-paikat (%n) ( I ) Lähde: 5. määrdaikaiskertomus alueiden sosiaalis-taloudelliscsta kehityksestä; viitevuosi 1992 (2) Lähde: Tiedonanto "Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta" (KOM(97)7 lopullinen) Teknologian muutos nopeutuu Teknologian muutos on viime vuosina nopeutunut niin, että yhteisöllä ja sen muita heikommassa asemassa olevilla alueilla ei aina ole keinoja vastata sen asettamiin haasteisiin. Kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsitelleessä valkoisessa kirjassa tarkasteltiin niitä tekijöitä ja edellytyksiä, joita kilpailukyvyn lujittaminen nopeasti muuttuvan talouden, yhteiskuntaelämän ja teknologian oloissa vaatii. Ensiksikin on niin, että innovaatiota ei tulisi enää nähdä lineaarisena prosessina vaan pikemminkin tutkimuslaboratorioiden ja uutta teknologiaa tuottavien ja käyttävien yritysten tiiviin vuorovaikutuksen tuloksena. Tätä vuorovaikutusta synnyttää nyt nimenomaan uusia, kasvavia tarpeita vastaavan tuotteiden ja tuotantomenetelmien kehittelyssä kuin yritysorganisaatiossakin. Tältä osin toiminnan painopisteen on oltava yritysten (etenkin pk-yritysten) itsensä tekemissä muissa kuin aineellisissa investoinneissa ja teknologiatarjonnan mukauttamisessa kysyntää vastaavaksi (etenkin aluetasolla). Tutkimus- ja kehittämistoiminnan jatkoksi tiedon levittämistä ja teknologian siirtoa, ja lähtökohdaksi tässä toiminnassa on otettava ne uudet sosiaaliset tarpeet (esimerkiksi ympäristöön, bioteknologiaan, terveyteen tai kulttuuriin liittyvät tarpeet), joihin nyt on välttämätöntä vastata. Innovaatio sinänsä saa lukuisia muotoja niin tarvitaan näin ollen sen tuloksia koskevan teknologian kysyntä. 20 Lisätietoja mm. seuraavissa julkaisuissa: "Eurooppa-kertomus tieteen ja teknologian kehitystä kuvaavista toimisto, marraskuu 1994); "Viides osoittimista - 1994" (Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen määräaikaiskertomus alueiden sosiaalistaloudellisesta kehityksestä" (Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1994); "Ensimmäinen kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta", ja tiedonanto "Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta" (KOM(97)7 lopullinen, 22. 1. 1997). Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 21 Toisaalta tietoyhteiskunnan kehittyminen aiheuttaa rajuja muutoksia yritysten organisaatiossa ja varsin pian myös työelämässä ja elämäntavoissa. Tämä kehitys edellyttää erittäin joustavaa mukautumiskykyä ja sitä on välttämätöntä tukea monentasoisin toimin. Televiestinnän alan perusrakenteiden ja peruspalvelujen parantaminen on välttämätöntä koko yhteisön alueen kattavien Euroopan laajuisten tietoliikenneverkkojen toteuttamiseksi. Samanaikaisesti on kuitenkin tarpeen myös levittää tietoa tieto- ja tietoliikenneteknologian uusien sovellusten käytöstä etenkin pk- yrityksille ja kannustaa näitä valppauteen tämän alan teknologian ja TTK:n uusimman kehityksen suhteen. Näiden muutosten hyväksytyiksi tuleminen voidaan kuitenkin taata vain, jos uuden tieto- ja tietoliikenneteknologian käyttäjät saavat tarvitsemansa koulutuksen sen käyttöön. Koulutusta on näin ollen opetusta ja ammatillista koulutusta mukauttamalla kehitettävä sekä yleisön ja käyttäjien tarpeisiin että teknologian tuottajia palvelevaksi ammatillisen koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen avulla. 2. Rakennerahastot ja alueiden teknologisten mahdollisuuksien kehittäminen Rakennerahastot teknologian alan kestävän kehityksen välineenä ovat kauden kuvatut taustatekijät vaikuttaneet rakennerahastojen todetaan, alueiden 1994-1999 Edellä taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta tukitoimenpiteisiin. Kuten ensimmäisessä annetussa kertomuksessa teknologinen kehittäminen edellyttää yrityksissä toteutettavaa teknologian muutosta ja työvoiman mukautumista edistävää politiikkaa alueellisten talousrakenteiden nykyaikaistamiseksi ja monipuolistamiseksi. Rakennerahastot ponnistelevat sekä alueiden varustamiseksi ja paikallisten toimijoiden rohkaisemiseksi parantamaan alueiden kilpailukykyä siten, että perustaksi otetaan innovaation ja eniten lisäarvoa tuottavien alojen kehittäminen. Niinpä teknologiseen kehittämiseen kohdennetut investoinnit ovat voimakkaasti kasvaneet siirryttäessä ensimmäisestä ohjelmakaudesta toiseen: oltuaan 3,5 miljardia ecua niiden arvo on nyt 7,5 miljardia ecua, mikä vastaa kuutta prosenttia yhteisön rahoituksesta21. tämän muutoksen edellyttämillä perusrakenteilla että alueellisten Myös lähestymistapa on muuttunut. Ensimmäisellä ohjelmakaudella rakennerahastot pyrkivät ensisijaisesti kehittämään tieteen ja teknologian alan alueellista kapasiteettia lujittamalla TTK:n perusrakenteita22 ja tukemalla vielä hyödyntämättömän asiantuntemuksen kehittämistä. Nämä tukitoimenpiteet lisäsivät osaltaan julkisten viranomaisten tietoisuutta teknologisen kehittämisen ratkaisevasta merkityksestä alueiden tuottavuudelle samalla, kun niillä edistettiin korkeakoulujen ja yritysten välisten yhteyksen luomista ja TTK-puiteohjelmiin osallistumista. Määrällisesti arvioiden tavoitteen 2 kohdealueet ovat niitä, jotka ovat käyttäneet TTK-toimintaan suurimman osan määrärahoistaan (9% kokonaismäärärahoista verrattuna tavoitteen 1 kohdealueiden 3%:iin), mutta toisaalta voidaan myös todeta, että yhteisön rahoitus vastasi vuonna 1994 viidennestä Irlannin ja kolmasosaa Portugalin tutkimus- ja kehittämistoimintaan käyttämistä kansallisista menoista. Kauden 1994-1999 ohjelmilla pyritään edistämään uudenlaista lähestymistapaa. Määrällisesti arvioiden voidaan ensiksikin todeta, että tavoitteen 1 kohdealueet käyttävät nyt entistä tuntuvasti suuremman osan määrärahoistaan teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen (nyt 6,5%, aiemmin 2%), että tavoitteen 2 kohdealueilla vastaava osuus on 19 prosenttia ja että uusi teknologia ja sen levittäminen ovat entistä samoin kuin yhteisöaloitteissa. Toiseksi on todettava, että alueellinen innovaatiokyky ja uuden teknologian käyttöönottokapasiteetti riippuu alueellisen lisäksi (TTK-kapasiteetti ja teknologian tarjonnan levittämismenetelmät) yhä enemmän myös kysynnästä eli täsmällisemmin taloudellisten rakenteiden sijalla myös muissa tärkeämmällä tavoitteissa, 21 Katso LA. Tukitoimenpiteet tavoitteittain. 22 Tältä osin tärkeitä ohjelmia olivat esimerkiksi Portugalin Ciencia (jonka avulla uusia TTK-rakenteita luotiin yli 50 ja entisistä rakenteista lähes sataa parannettiin), Kreikan teknologian ja tieteen kehittämissuunnitelma, tieteen perusrakenteita koskevat ohjelmat Espanjassa sekä Italian kansallinen tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeva ohjelma. 22 Rakennerahastot 1996- Kahdeksas vuosikertomus (erityisesti pk-yritysten) vastaanottavuudesta, joka on usein riittämätön, koska tarpeita ei ole tunnistettu eikä tuotu julki. Tämän vuoksi nykyisillä ohjelmilla pyritään pikemminkin lisäämään yritysten osallistumista siirtoa kehittyneimmiltä alueilta muita heikommassa asemassa oleville alueille ja kehittämään käyttäjien koulutusta kuin kasvattamaan tutkimuksen perusrakenneinvestointeja, ja tavoitteena on sellaisen kohdennetun toimintasuunnitelman kehittäminen, joka perustuu pikemminkin markkinakysyntään kuin teknologian ja tieteen alan tarjontaan. innovaatioprosessiin, edistämään teknologiseen teknologian Tukea teknologiselle kehittämiselle lisättävä Vaikka laadullista edistystä on kiistatta saavutettu etenkin yhteisöaloitteisiin ja pilottihankkeisiin suunnatun panostuksen ansiosta, tukitoimenpiteiden tehostaminen on silti tarpeen. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla vuosi 1996 on tarjonnut mahdollisuuden tarkastella uudelleen koheesiopolitiikan ja TTK-politiikan välisiä suhteita. Nämä suhteethan olivat osaltaan esillä jo ensimmäisessä kertomuksessa taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta. Toisaalta komissio hyväksyi viimeksi kuluneiden viiden vuoden TTK-toimia arvioineen työryhmän tekemien päätelmien perusteella huhtikuussa 1997 ehdotuksen viidenneksi TTK-puiteohjelmaksi 1998-200223, ja julkaistuaan innovaatiota koskevan vihreän kirjan24 se hyväksyi myös innovaatiota koskevan toimintasuunnitelman25. Lopulta komissio päätti valmistella myös tiedonannon yhteenkuuluvuudesta, innovaatiosta, TTK:sta ja kilpailukyvystä; tämän tiedonannon, joka on jatkoa vuoden 1993 tiedonannolle, komissio antoi vuonna 1997. Tietoteknologian alalla komissio on antanut tiedonannon, jonka nimenä on "Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta"26 ja jossa kehotetaan ottamaan tämä uusi ulottuvuus huomioon rakennerahastojen ohjelmissa. Tiedonannon lähtökohtana on sen tunnustaminen, että taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja eurooppalaisen tietoyhteiskunnan kehityksen välillä vallitsee keskinäinen riippuvuus. Kyse on siitä, että näiden alojen välisiä synergiavaikutuksia on kyettävä hyödyntämään ja niiden kehittämiseksi toteutettujen toimien on oltava yhä paremmin toisiaan täydentäviä. Niinpä tekijä alueellisessa kehittämisessä. Tieto- ja tietoyhteiskunnan ja väistämättömiä vaikutuksia tietoliikenneteknologian uusilla sovelluksilla on merkittäviä työnsaantimahdollisuuksiin, elämäntyyleihin, sen alueelliseen jakautumiseen. Tietoyhteiskunta vaikuttaa yritysten kykyyn monipuolistaa ja mukauttaa tuotteitaan, löytää niille alueellisia ja paikallisia markkinoita ja hahmotella itselleen uusia ja entistä tehokkaampia organisaatiomuotoja. Sen yleisen vaikutuksen tuloksena, joka tietoyhteiskunnalla on kaikkeen sosiaaliseen toimintaan, olipa kyse koulutuksesta ja ammatillisesta koulutuksesta, terveydenhoidosta, vapaa-ajasta ja virkistystoiminnasta tai julkisesta hallinnosta, myös sosiaaliset suhteet ovat jäsentymässä uuden kaavan mukaan. toteuttaminen on ratkaiseva toiminnan organisaatioon taloudellisen ja Tietoliikenteen alalla uusi lähestymistapa on tarpeen siitäkin huolimatta, että rakennerahastojen panos televiestinnän perusrakenteiden toteuttamisessa ja parantamisessa on ollut merkittävä. Tehokas siirtyminen tietoyhteiskuntaan edellyttää pakostakin monia televiestinnän alaa pidemmälle meneviä toimia: väestön koulutustason parantamista, julkisen ja yksityisen sektorin tehtävien määrittelyä tietoyhteiskunnan edistämisessä, yleisön tehokas tietoisuuden tietoyhteiskuntaan tähtäävä toimintasuunnitelma ja tehdä tarvittavat investoinnit sen toteuttamiseksi. televiestinnän Tältä osin perusrakenteiden ja alaa koskevan säännöstön kehittämiseksi, jotta yhteenkuuluvuutta koskeva ulottuvuus tulisi niissä paremmin huomioiduksi. Tiedonannossa todetaan kuitenkin, että erityisen lisäponnistuksia tarvitaan edelleen tiedonannossa myönnetään, että lisäämistä, kykyä organisoida 23 KOM(97)142 lopullinen, 30. 4. 1997. Katso myös tiedonannnot "Huomisen keksiminen: Euroopan tutkimus kansalaisten palveluksessa", KOM(96) 332 lopullinen, 10. 7. 1996; "Viides puiteohjelma: lisää aineksia suuntauksista käytävään keskusteluun", KOM(96)595 lopullinen, 20. 11. 1996; "Kohti viidettä puiteohjelmaa: tieteelliset ja teknologiset tavoitteet", KOM(97)47, 12. 2. 1997. 24 KOM(95) 688 lopullinen, 13. 12. 1995. 25 Ensimmäinen Euroopan innovaatioita koskeva toimintasuunnitelma, KOM(96)589 lopullinen, 21. 11. 1996. 26 KOM(97)7 lopullinen, 22. 1. 1997. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 23 tärkeää panosta tarvitaan kysynnän elvyttämiseksi ja sitä varten on määriteltävä tietoyhteiskunnan toteuttamiseen tähtäävät alueelliset toimintasuunnitelmat, kehitettävä yrittäjille ja julkishallinnolle tuettava uusien sovellusten kehittelyä, kampanjoitava yleisön tarkoitettuja koulutusohjelmia, tietoisuuden lisäämiseksi ja edistettävä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä. Rakennerahastot ovat väline, jonka avulla tällaisen yhdennetyn ja koordinoidun lähestymistavan kehittäminen ja alueiden väliset yhteistyökokeilut ovat mahdollisia. 2. fr A OSA RAKENNERAHASTOT VUONNA 1996 %• - e 1 ILUKU TOIMINTASUUNNITELMAN TOTEUTUMINEN Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 29 A. TUKITOIMENPITEET TAVOITTEITTAIN1 1. Yleiskatsaus 1. 1. Tavoitteiden toteutus vuonna 1996 Vuonna 1996 pääosan toiminnasta muodosti meneillään olevien ohjelmien toteuttaminen kentällä. Ohjelmakauden 1994-1999 kolmantena vuotena vuodesta 1996 muodostui useimpien tavoitteiden ja tukitoimenpiteiden osalta, samoin kuin useimmissa jäsenvaltioissa ja alueilla, toinen täysitehoisen toiminnan vuosi. Uusia tukitoimenpiteitä komissio hyväksyi verraten vähän eli yhteensä 50 (35 toimenpideohjelmaa, kahdeksan yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, kolme suurhanketta ja neljä yleiskattavaa tukea). Nämä liittyivät tavoitteen 1 toteuttamiseen yhteisön tukikehysten mukaisesti Kreikassa, Espanjassa, Irlannissa ja Italiassa, tavoitteeseen 3 (vain Yhdistyneessä kuningaskunnassa), tavoitteeseen 5a, johon sisältyi Italiaa koskevan yhteisön tukikehyksen kaikkien toimenpideohjelmien hyväksyminen, sekä ohjelmien käynnistämisen viime vaiheeseen Ruotsissa, jossa kyse oli myös tavoitteita 4, 5a ja 5b koskevien yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen hyväksymisestä. Kaikkiaan uusien tukien yhteismäärä oli 3,448 miljardia ecua (josta ESR:n osuus 55%, EAKR:n osuus 32% ja EMOTR:n osuus 13%) eli alle 3 prosenttia kaudelle 1994-1999 hyväksytystä kokonaistuesta. Rakennerahastojen ohjelmia toteutetaan nyt kaikkiaan 492:11a eri muotoisella tukitoimenpiteellä, mukaan lukien toimenpideohjelmat, yhtenäiset ohjelma-asiakirjat, yleiskattavat tuet ja suurhankkeet. Tavanomaisimpia tukimuotoja ovat yhtenäiset ohjelma-asiakirjat ja toimenpideohjelmat, joiden kummankin osuus tukitoimenpiteistä on 48 prosenttia (verrattuna yleiskattavien tukien 2%:n ja suurhankkeiden l%:n osuuksiin). Kaikki tavoitteet mukaan lukien tukitoimenpiteitä on keskimäärin 33 jäsenvaltiota kohden, joskin lukumäärä vaihtelee Tanskan ja Luxemburgin kahdeksasta Italian 97 tukitoimenpiteeseen. Taulukko 1-1: Yhteisön Tuki suunnitteluasiakirjojen lukumäärä vuoden 1996 päättyessä (miljoonaa ecua) tukikehykset/yhtenäiset ohjelma-asiakirjat - ja Yhteensä Tukimuodot* YT Uclgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhd. kunigask. YHTEENSÄ Yhteensä 1. 618,8 682,8 18. 723,2 13. 844,9 29. 346,0 11. 177,9 5. 672,0 17. 955,8 73,8 1. 780,3 1. 467,4 14. 047,5 1. 413,0 1. 205,2 8. 659,1 127. 667,7 EAKR 673,5 65,6 7. 817,0 9. 360. 0 15. 947,4 3. 483. 6 2. 596,9 9. 721,7 7. 6 305,8 352,8 8. 730,5 313,1 314,9 3. 397. 5 63. 088,1 ESR KOR Rakennerahastojen tuki* EMOTR 241,0 148,9 4. 253,9 1. 795,4 4. 002,6 3. 187,9 1. 047,7 3. 182,4 40. 5 190,1 581,9 1. 947. 9 581,6 193,7 582. 7 21. 978,2 678,6 328,3 6. 492,9 2. 559,5 8. 265. 3 4. 277,6 1. 979,7 4. 684,4 24,6 1. 229,3 530,7 3. 160. 9 491. 3 652,5 4. 555. 3 39. 910^9 25,6 139,9 159. 5 130,0 1. 130,7 228,1 47,7 367,4 1,1 55,1 2,0 208,1 27. 0 44,1 123,6 2. 689,9 223 Kaudella 1994-1999 tavoitteisiin 1, 3,4 (Espanja, Ranska, Alankomaat), 5a maatalous, 5a kalastus, 5b; kaudella 1994-1996 tavoitteisiin 2 ja 4 (Belgia, Tanska. Saksa, Luxemburg); kaudella 1995-1999 Itävallalle, Suomelle, Ruotsille (paitsi Suomen tavoitteeseen 2: 1995-1996) ** Toimenpideohjelmat; suurhankkeet; yleiskattavat tuet; yhtenäiset ohjelma-asiakirjat; tavoitteen 5a maatalous totcuttamisarviot 492 238 12 Vuoden 1996 aikana saatiin merkittävä osa ohjelmien käynnistämisessä vuonna 1994 koetuista viivästyksistä kurotuksi umpeen. Tätä kuvaa jo rahoituksen toteutuminen: vuonna 1996 kaikissa tavoitteissa yhteensä tehdyt maksusitoumukset vastasivat 37 prosenttia kaikista vuonna 1994 alkaneen kauden maksusitoumuksista ja vuonna 1996 suoritetut maksut peräti 44 prosenttia saman kauden 'Jollei toisin mainita, tässä vuosikertomuksessa annetut summat viittaavat rahoitussuunnitelmien osalta tukitoimenpiteiden hyväksymisvuoden tai niiden muuttamisvuoden hintoihin ja maksusitoumuksina tai maksuina toteutuneen rahoituksen osalta käypiin hintoihin. 30 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus maksuista, mikä osoittaa toiminnan vauhdittumista kentällä. Ohjelmien toteutuksen ohella myös niiden seurantaa jatkettiin ja tehostettiin entisestään seurantakomiteoissa, joita komissio kannusti moitteettomaan toimintalinjojen (työttömyyden torjunta, ympäristön vaaliminen, yhtäläisten mahdollisuuksien huomioon ottaminen, pk-yritysten tukeminen) huomioimiseen hankkeiden valinnassa sekä huolellisuuteen ja tehokkuuteen väliarviointijärjestelmän tavoitteen 2 tukitoimenpiteitä sekä joitakin tavoitteen 4 ohjelmia^ koskeva toinen ohjelmavaihe. toteuttamisessa. Vuonna 1996 valmisteltiin myös tukitoimenpiteiden varainhoitoon rahoituksessa, yhteisön 1. 2. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 Vuoden 1996 päättyessä miltei kaikki kaudella 1994-1999 toteutettaviksi suunnitellut tukitoimenpiteet täytäntöönpano on kolmessa vuodessa tehostunut erittäin selvästi. oli hyväksytty. Ohjelmien ja täyteen vauhtiin useimpien Toteutuksessa on nyt päästy tukitoimenpiteiden osalta. Verrattaessa vuotta 1996 kahteen edellisvuoteen havaitaan, että vuonna 1996 tehtiin 37 prosenttia kauden 1994-1996 maksusitoumuksista osuuden jäätyä 28 prosenttiin vuonna 1994 ja 35 prosenttiin vuonna 1995. Vielä selvemmin ovat tehostuneet maksut, joissa vuoden 1996 suoritukset vastasivat 44 prosenttia vuonna 1994 alkaneen kauden maksuista vastaavien osuuksien oltua 21 prosenttia vuonna 1994 ja 35 prosenttia vuonna 1995. jäsenvaltioiden tavoitteiden, Taulukko 1-2: Yhteisön tukikehykset/yhtenäiset ohjelma-asiakirjat - Rahoituksen toteutuminen vuosina 1994-1996 (miljoonaa ecua) 1994 251,4 121,0 2 703,5 1 884,6 4 018,5 1 903,7 725,9 1 572,6 19,2 323,0 0,0 3 169,8 0,0 0,0 1 646,8 18 339,8 Maksusitoumukset 1996 1995 86,4 95. 4 2 422,2 2 653,0 5 837,4 1 326,5 954,2 2 282,5 9,4 183,8 300,5 1 379,7 304,5 277,4 1 331,2 19 444,1 361,8 120,9 3 351,6 1 590,0 5 498,7 2 022,6 1 181,3 2 606,2 6,6 287,1 209,6 2 968,0 211,9 140,4 2 521,0 23 077,6 1994-96 699,6 337,2 8 477,2 6 127,6 15 354,5 5 252,8 2 861,5 6 461,2 35,2 793,9 510,2 7 517,4 516,3 417,8 5 499,0 60 861,5 Maksut 1994 108,1 64,9 1 605,2 1051,3 1 975,4 803,2 513,2 767,5 9. 4 189,3 0,0 1 596,9 0,0 0,0 965,6 9 649,9 1995 102,2 87,5 1631,0 1 705,8 4 537,3 949,4 856,5 1 191,9 6,5 178,2 143,8 1 667,2 147,2 115,9 826,2 14 146,5 1996 262,7 74. 5 2 967,2 1 646,1 4 460,9 1 623,0 900,8 2 227,0 9,3 201,4 216,8 2 434,6 117,2 78,3 1751,4 18 970,9 1994-96 473,0 226,9 6 203,4 4 403,1 10 973,6 3 375,6 2 270,4 4 186,4 25,2 568,9 360,6 5 698,7 264,4 194,2 3 543,2 42 767,3 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK EUR15 2 Katso jäljempänä 3. Tavoite 2, ja 4. Tavoitteet 3 ja 4. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 31 Kuvio 1-1: Yhteisön tukikehykset/yhtenäiset ohjelma-asiakirjat - Rahoituksen toteutuminen vuosivertailuna kaudella 1994-1996 Maksusitoumukset Maksut iHli j a im UN NL EF A I. I s B I K U Kuva toiminnan vauhdittumisesta tarkentuu entisestään verrattaessa näinä kolmena ensimmäisenä vuotena toteutunutta rahoitusta kaudelle 1994-1999 varattuihin kokonaismäärärahoihin. Kaikki tavoitteet mukaan lukien ohjelmakauden tuesta on nyt kohdennettu lähes puolet ja maksettu kolmannes. Tilanne vaihtelee silti tavoitteittain. Tavoitteen 2 osalta se on aivan erityinen: tämän tavoitteen ensimmäinen ohjelmavaihe 1994-1996 saatiin päätökseen varsin hyvällä rahoituksen tukea oli jouduttu toteutumistasolla ottaen huomioon, että ohjelmien käynnistyttyä hitaasti tuesta on nyt vähentämään alkuperäisestä ja siirtämään kaudelle 1997-1999. Alkuperäisestä kohdennettu 89 prosenttia ja maksettu 47 prosenttia. Muista tavoitteista tavoitteiden 1 ja 6 sekä tavoitteen 3 toteutus on pisimmällä, eli niissä lähes puolet tuesta on kohdennettu ja kolmannes maksettu. Seuraavaksi pisimmällä ovat tavoitteet 5a maatalous ja 5a kalastus, joissa 40-50 prosenttia tuesta on kohdennettu ja hiukan yli neljännes maksettu. Vähiten toteutuksessa on edistytty tavoitteiden 5b ja 4 osalta: niissä maksusitoumusten osuus on vajaa kolmannes ja maksujen osuus vajaa neljännes tuesta. Myös jäsenvaltioittain tilanne vaihtelee selvästi. Neljässä jäsenvaltiossa (Yhdistynyt kuningaskunta, Portugali, Espanja ja Irlanti) maksusitoumusten osuus tuesta on yli 50 prosenttia ja seitsemässä jäsenvaltiossa (Tanska, Luxemburg, Ranska, Saksa, Alankomaat, Kreikka ja Belgia) se on 40 ja 50 prosentin välillä vaihdellen kuitenkin 43 prosentista 49 prosenttiin (Tanskassa ja Luxemburgissa osuus on yli keskiarvon, joka on 48%). Ainoastaan neljässä jäsenvaltiossa eli Italiassa ja uusissa jäsenvaltioissa maksusitoumusten osuus on alle 40 prosenttia, mutta silti yli kolmannes varatusta tuesta. Maksuissa kunkin jäsenvaltion tilanne on varsin samanlainen kuin maksusitoumusten osalta. Kolmessa jäsenvaltiossa (Yhdistynyt kuningaskunta, Portugali ja Irlanti) vähintään 40 prosenttia tuesta on maksettu ja seitsemässä muussa (Espanja, Tanska, Luxemburg, Saksa, Ranska, Alankomaat ja Kreikka) maksujen osuus vaihtelee 30:stä 40 prosenttiin tuesta neljän ensiksi mainitun jäsenvaltion jäädessä alle keskiarvon, joka on 33 prosenttia. Kolmessa jäsenvaltiossa (Belgia, Italia ja Itävalta) maksujen osuus on 20-30 prosenttia ja kahdessa uudessa jäsenvaltiossa (Suomi ja Ruotsi) alle 20 prosenttia tuesta. Taulukko 1-3: Yhteisön tukikehykset/yhtenäiset ohjelma-asiakirjat Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) T u ki Maksusitoumukset %:ia tuesta Maksut %:i» tuesta n I. 6IK. K 699,6 4 3% 473. (1 29 % Ttikiloim. määri* • TO/YOA/YT/SR/ imcultamisarvicN 25 DK 682. 8 337. 2 4 9% 226. 9 33 % X D EL F 1RL E 29. 346,0 15. 354. 5 5 2% 10. 973. 6 11. 177,9 5. 252. 8 4 7% 3. 375. 6 3 7% 30 % 13. 844,9 6. 127,6 4 4% 4. 403,1 3 2% 5. 672. 0 2. 861,5 50 % 2. 270. 4 40 % 18. 723. 2 8. 477,2 4 5% 6. 203,4 33 % 60 32 94 50 11 1 17. 955,8 6. 461. 2 3 6% 4. 186,4 2 3% 97 L 73. 8 35. 2 4 8% 25,2 34%, NL 1. 780. 3 793. 9 4 5% 568,9 A 1. 467,4 510. 1 3 5% 360,6 3 2% 2 5% P I4. t>47. 5 7. 517,4 5 4% 5. 698. 7 4 1% F IN 1. 413. 0 516,3 37 % 264. 4 1 9% S 1. 205,2 417. 8 3 5% 194,2 1 6% UK 8. 659. 1 5. 499,0 6 4% 3. 543. 2 41 % Yhteensä 127. 667. 7 60. 861,5 411% 42. 767,3 3 3% 8 16 17 17 9 16 32 492 32 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Rakenteelliset tukitoimenpiteet ja alueiden teknologisten mahdollisuuksien kehittäminen Kuten johdannossa todettiin, alueiden teknologiseen kehittämiseen (tutkimus ja kehittäminen, innovaatio, tietoyhteiskunta) kohdennettua rahoitusta on nykyisissä ohjelmissa merkittävästi lisätty. Tämän rahoituksen yhteismäärä on kasvanut arviolta 3,5 miljardista ecusta 7,6 miljardiin ecuun eli 7 prosenttiin yhteisön kokonaisrahoituksesta. Tavoitteen 1 kohdealueilla tämä määrällinen kasvu on selvempää kuin muilla alueilla rahoituksen alhaisen lähtötason vuoksi. Rahoitus vaihtelee melko voimakkaasti tavoitteesta ja jäsenvaltiosta riippuen. Vaikka kahden tärkeimmän ja ohjelmissa helpoimmin tunnistettavan rahoitustyypin eli TTK-toimintaan ja televiestintään kohdennettujen tukien osuudet ovat vastaavasti 81 ja 12 prosenttia TTK- ja innovaatiotoimintaan liittyvästä yhteisön rahoituksesta, niiden suhteellinen painotus vaihtelee. Tavoitteessa 6 TTK muodostaa 83 prosenttia rakennerahastojen rahoituksesta televiestintään kohdennettujen investointien ollessa toisella sijalla 15 prosentin osuudella määrärahoista. Tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueet panevat paljon painoa (yli neljännes yhteisön määrärahoista) telematiikan kehittämiselle ja investoinneille eli suoraan tietoyhteiskuntaan liittyville päämäärille. televiestintään kohdennetuille Taulukko 1-4: Yhteisön tukikehykset/yhtenäiset ohjelma-asiakirjat Teknologisen kehittämisen rahoitus kaudella 1994-1996/99 (miljoonaa ecua) TTK (li Televiestintä (2) Telematiikka O) YHTEENSÄ YHTEENSÄ Rakennerahastot Jäsenvaltiot 12354. 37 2364. 976 648. 741 % 80% 15% 4% EAKR ESR EMOTR Yhteensä 4485. 334 1292. 771 336,035 6. 113,7 % 81 % <4) Julkinen Yksityinen Yhteensä 3. 887. 4 2. 083. 5 6. 240. 6 % 79 % (5) 1320. 505 31,5 136. 692 121. 172 0 0. 58 934,6 458,5 12 % (4) 1. 374,2 6% (4) 140. 4 850. 2 60. 1 1. 430. 4 18 % (S) 190,3 2 % (S) 15398,09 100% 5942. 531 1445. 443 336,615 7. 506,8 4 9% 4. 641,8 3. 265,9 7. 861,3 5 1% ( I ) Mukaan lukien tiedepuistot, innovaatiot ja teknologian siirto (2) Infrastruktuurit ja palvelut. Budjettikohta ci vastaa välttämättä kahden alaryhmiin yhteenlaskettua summaa, koska niitä' ci ole vicia voitu määritellä' ohjelmissa. (3) Tietoyhteiskunnassa lclcmaliikkasovclluksct aloilla, kuten terveydenhuolto, npclus ja liikenne (4) 'i :ia kaikista rakennerahastoista (5) '% :i;i kaikista jäsenvaltioista HUOM: Suunniliclumcncuclyn luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi lukuja on tulkittava varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin kuten teollisuuteen ja TTK:ccn. 2. Tavoitteet 1 ja 6 2. 1. Tavoitteiden 1 ja 6 toteutus vuonna 1996 Vuonna 1996 hyväksyttiin 18 aiemmin hyväksymättä jäänyttä, eri muotoista tukitoimenpidettä, joiden osuus rakennerahastojen tuesta oli yhteensä 1,331 miljardia ecua (EAKR:n osuus siitä 77%, EMOTR:n 19% ja ESR:n 3%). Nämä tukitoimenpiteet muodostuvat 11 toimenpideohjelmasta (joista yksi Kreikassa, kuusi Espanjassa, yksi Irlannissa ja kolme Italiassa), neljästä yleiskattavasta tuesta (kaksi Espanjaan ja kaksi Italiaan) ja kolmesta suurhankkeesta (kaikki Espanjassa). Yhteensä niiden osuus on kuitenkin vain 1,4 prosenttia kaudelle 1994-1999 hyväksytystä tuesta ja niiden lukumääräkin on vähäinen verrattuna vuonna 1995 ja etenkin meneillään olevan ohjelmakauden käynnistämisvuonna 1994 hyväksyttyihin suunnitteluasiakirjoihin (joitä oli vastaavasti 26 ja 141). Tavoitteita 1 ja 6 on suunniteltu toteutettavaksi kuudella yhteisön tukikehyksellä ja 14 yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla. Eri muotoisia tukitoimenpiteitä, mukaan lukien yhtenäiset ohjelma-asiakirjat, toimenpideohjelmat, yleiskattavat tuet ja suurhankkeet, on nyt kaikkiaan 185. Eri rahastojen rahoitusosuuksien tarkastelusta ilmenee seuraavaa: • Miltei neljännes tukitoimenpiteistä (osuus määrärahoista 28%) saa rahoitusta samanaikaisesti kolmesta tai neljästä rahastosta. Kaikki neljä rahastoa ovat mukana 14 ohjelman rahoituksessa Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 33 (näistä 12 on yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja ja niiden kohdemaat Belgia, Ranska, Alankomaat, ja Yhdistynyt kuningaskunta). Vaikka nämä 14 ohjelmaa vastaavat Suomi, Ruotsi lukumäärällisesti kahdeksaa prosenttia ohjelmista, rahoituksellisesti niiden osuus on 11 prosenttia tuesta. Kolme rahastoa on rahoittamassa 31 tukitoimenpidettä (osuus 17% lukumäärästä ja 18% määrärahoista). Tällöin tavallisin yhdistelmä, joka pätee 30 ohjelman osalta, on EAKR:n, ESR:n ja EMOTR:n yhteisrahoitus (ainoastaan yhden ohjelman rahoittavat yhteistyössä EAKR, ESR ja KOR). • Toisin kuin edellä, 102 tukitoimenpiteessä - lukumäärällinen osuus 55 prosenttia, mutta rahoituksellinen osuus 43 prosenttia tuesta - rahoittajana on ainoastaan yksi rahasto. Näistä 60 on EAKR:n tukitoimenpiteitä (osuus yhteensä 185:stä eri muotoisesta tukitoimenpiteestä 32%), joista seitsemän on yleiskattavia tukia ja viisi suurhanketta, sekä 22 ESR:n toimenpideohjelmia, 17 EMOTR:n toimenpideohjelmia ja kolme KOR:n toimenpideohjelmia. • Tukitoimenpiteitä, joissa rahoittajina on kaksi rahastoa, on 38. Niiden osuus tukitoimenpiteistä on 21 prosenttia, mutta osuus määrärahoista 28 prosenttia. Valtaosa niistä on EAKR:n ja ESR:n toimenpideohjelmia (32), kun taas lopuissa rahoittajina ovat joko EAKR ja EMOTR (4), ESR ja EMOTR (2) tai EAKR ja KOR (1). Eri muotoisten tukitoimenpiteiden toteutus on useimmiten alueellistettu. Alueellisia tukitoimenpiteitä onkin 106 eli kaikista 185 tukitoimenpiteestä 57 prosenttia, ja ne voidaan jaotella seuraavasti: • yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja on 13 prosenttia kaikista tukitoimenpiteistä; muut 92 alueellista tukitoimenpidettä ovat yhteisön tukikehysten mukaisia toimenpideohjelmia, yleiskattavia tukia tai suurhankkeita; • yhteisön tukikehysten mukaisista 92 alueellisesta tukitoimenpiteestä lähes puolet (43) toteutetaan • • Espanjassa; Irlannissa niistä ei toteuteta ainoatakaan; tukikehyksen mukaisesti tarkasteltaessa alueellisten ohjelmien osuutta kunkin yhteisön toteutetuista ohjelmista havaitaan, että alueellisia tukitoimenpiteitä on eniten Saksassa (89% yhteisön tukikehyksestä) ja toiseksi eniten Espanjassa (67%); nämä kaksi jäsenvaltiota ovatkin ainoat, joissa yli puolet yhteisön toteutetaan alueellisina ohjelmina; rahoituksellisesti alueellisten ohjelmien osuus yhteisön tukikehyksistä on paljolti sama kuin niiden lukumäärällinen osuus tukitoimenpiteistä, joskin hiukan pienempi: 52 prosenttia yhteisön tukikehysten mukaisesta tuesta annetaan tukitoimenpiteinä, joiden toteutus on alueellistettu. tukikehyksen mukaisista tukitoimenpiteistä • Jäsenvaltiot, joissa alueellistetun rahoituksen osuus on suurin, ovat jälleen Saksa (yli 92% yhteisön tukikehyksen mukaisista määrärahoista) ja Espanja (62%). Kahdessa jäsenvaltiossa, Kreikassa ja Portugalissa, alueellisten ohjelmien osuus määrärahoista (33% ja 18%) on selvästi pienempi kuin näiden ohjelmien lukumäärällinen osuus kaikista yhteisön tukikehykseen kuuluvista ohjelmista (molemmissa maissa 41%). 34 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko 7-5: Tavoite 1 - Alueellisten ja useita alueita koskevien ohjelmien osuus kaikista tukitoimenpiteistä (miljoonaa ecua) YOA Yhteensä 1 CCA D EL E IRL I P YTK YHTEENSÄ Alueohjelmat Lukumäärä %:ia koko tav. l:stä Tuki %:iakoko tav. l:stä Monialueohjelma Lukumäärä %:iakoko tav. l:stä Tuki %:iakoko tav. l:stä Yhteensä Lukumäärä %:iakoko tav. l:stä Tuki %:ia koko tav. l:stä 14 13% 6. 336,4 13% 92: 87 %; 42. 086,51 87%; 0 0% 0,0 0% 79j too %i 44. 661,4! 100%: 14 8% 6. 336,4 7% 171; 92 %; 86. 747,9: 93 %; 16 13 43 0 13 7 12. 520,6 4. 510,6 15. 685,4 0,0 6. 836,5 2. 533,4 2 19 21 11 16 10 1. 160,2 9. 334,3 9. 750,5 5. 672,0 7. 231,1 11. 5133 18 32 64 11 29 17 13. 680,8 13. 844,9 25. 435,9 5. 672,0 14. 067,6 14. 046,7 106 5 7% 48. 422,9 5 2% 79 43% 44. 661,4 48% 185 100% 93. 0843 100% I Lukumäärä ITuki Yhteensä D Vuonna 1996 toiminta koostui ennen muuta ohjelmien käytännön toteutuksesta^. Tämä toteutus johti miltei puolessa tukitoimenpiteistä (kaikkiaan 86:ssa eli 46%:ssa) ohjelmien muutoksiin. Tehdyt muutokset ovat pääasiassa kolmenlaisia: valtaosassa niistä (86%) kyse oli tukitoimenpiteitä koskevien rahoitussuunnitelmien muuttamisesta; 37 prosentissa tapauksista kyse oli rahoitusta koskevista päätöksistä, joilla rahastojen tukea saatettiin lisätä, mutta jotka useimmiten koskivat rahoitusvastuun siirtämistä rahastolta toiselle ja määrien indeksiin sitomista; kolmanneksessa tapauksista kyse oli ohjelmiin tehdyistä muutoksista, kuten suunniteltujen toimenpiteiden tai toimien muuttamisesta, mikä ei kuitenkaan aina ole merkinnyt ohjelmien painopistealueiden tai päälinjojen tarkistamista. Nämä muutokset ovat koskeneet kymmentä 13:sta tukeen oikeutetusta jäsenvaltiosta^ ja 10 prosenttia näistä muutoksista on tehty ohjelmiin, joita on muutettu useita kertoja*. Teknologisen innovaation edistäminen tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueilla: Teknologiseen kehittämiseen myönnetty tuki on nyt laajempaa kuin kaudella 1989-1993. Tavoitteen 1 kohdealueilla ja -maissa sen osuus on enemmän kuin kaksinkertaistunut ollen nyt 7 prosenttia yhteisön kokonaisrahoituksesta (vuosina 1989-1993 se muodosti 2,5% yhteisön rahoitusosuudesta). Osittain tämä lisäys johtuu siitä, että tavoitteeseen 1 on sisällytetty sellaisia uusia alueita, joilla TTK-menojen taso on huomattavasti korkeampi kuin tämän tavoitteen alkuperäisillä kohdealueilla, mutta toisaalta myös näillä alkuperäisillä kohdealueilla rahoitus on tuntuvasti lisääntynyt, etenkin Italiassa, Irlannissa ja Kreikassa. Yleisinä ja kaikille yhteisinä suuntauksina voidaan todeta 3 Tästä tarkemmin V. Yhteenveto jäsenvaltioittain. 4 Alankomaita, Itävaltaa ja Ruotsia koskevia yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja ei ole muutettu. 5 Viittä ohjelmaa on muutettu kahdesti (Sachsen-Anhalt: taloudellinen kehitys, Irlanti: paikallinen kehittäminen, Basilicata, Sisilia, Pohjois-Irlanti) ja yhtä ohjelmaa on muutettu kolme kertaa. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus J5 ensiksikin, että yksityisen sektorin osallistuminen rahoitukseen kasvaa, mikä voidaan tulkita merkiksi siirtymästä kohti lähestymistapaa, jossa innovaation ja teknologian kysyntä on entistä määräävämpänä tekijänä; toisaalta joillakin alueilla on nyt otettu käyttöön teknologisia kehittämissuunnitelmia, jollaisten laatimista komissio oli ensimmäisenä pyrkinyt edistämään pilottihankkeiden yhteydessä; kolmas yleinen suuntaus on ESR:n rahoituksen suhteellinen lisääntyminen. Tavoitteen 1 ohjelmissa painopisteenä on TTK, mutta myös televiestinnällä on niissä sijansa (15%). TTK-toimien laajuus vaihtelee jäsenvaltioittain. Rahoitetut toimet liittyvät seuraaviin kehittämiskohteisiin: • perusrakenteet (tutkimuslaitosten, yliopistollisten laboratorioiden ja tuloksia koskevan tiedon levittämiskeskusten rakentaminen ja uudelleen sijoittaminen) ja tieteellisen ja teknologisen järjestelmän tukeminen (TTK- ja innovaatiohankkeet, osaamisen hankinta ja levittäminen). Yleisesti voidaan sanoa, että tukitoimenpiteiden tarkoituksena ei ole niinkään uusien luominen kuin edeltävällä kaudella rahoitettujen perusrakenteiden perusrakenteiden hyödyntäminen; teollisuuden tukeminen (tuet ja teknologian siirtoon; teknologiapalvelut, kalibrointi ja tekninen tarkastus; innovaatiokeskusten ja teknologian siirrosta vastaavien yksiköiden perustaminen ja niiden voimavarojen lisääminen; neljänteen TTK-puiteohjelmaan osallistumisen tukeminen); teknologiseen kehittämiseen osallistuvien teknologiakeskukset, korkeakoulut, jne. ) välinen yhteistyö ja teknologian siirto; lainat uusien tuotteiden ja menetelmien kehittelyyn ja toimijoiden (yritykset, etenkin pk-yritykset, • • • koulutustoiminta (yliopistollinen jatko- ja täydennyskoulutus, tutkijakoulutus, tutkimus- ja teknologiahallinnosta vastaavan henkilöstön koulutus). Televiestinnän alalla rahoitus kohdentuu pääosin peruspalveluihin ja perusrakenteisiin, joissa erot tavoitteen 1 kohdealueiden ja muun unionin välillä ovat suuret ja joiden parantaminen on tietoteknologian kehittämiselle kohdealueilla. Tässä kyse on verkkojen edellytyksenä digitalisoinnista, nykyaikaistamisesta ja laajentamisesta. Kehittyneiden palvelujen osalta menoja koskevia arvioita on seuraavista toimista: • parannetaan yritysten mahdollisuuksia käyttää myös kehittyneitä palveluja; • • laajennetaan ISDN-verkkoa (Espanja, Portugali, Italia, Kreikka) ja valokaapeliyhteyksiä; laajennetaan GSM-verkon kattavuutta (Espanja, Italia, Irlanti) ja kehitetään satelliittivälitteisiä telepalveluja (Italia). Telematiikan sovelluksiin suoraan liittyvät toimenpiteet ovat harvalukuisia. Ne liittyvät seuraavilla aloilla toteutettaviin hankkeisiin: julkishallinto (Kreikka, Portugali), terveyspalvelut (Kreikka, Espanja), koulutus (Ranska, Kreikka, Yhdistynyt kuningaskunta, Espanja) ja elektroniikan alan sopimukset (Italia). Jäsenvaltioita vertailtaessa hahmottuu neljä erilaista tilannetta: jotkut jäsenvaltiot (Alankomaat, Saksa, Ranska) eivät kohdenna yhteisön määrärahoja lainkaan televiestintään vaan ainoastaan TTK-toimintaan ja siihen vähintään tavoitteen 1 keskitasoa vastaavassa mitassa; toisaalta on jäsenvaltioita (Espanja, Kreikka, Portugali), joissa näiden kahden painopistealueen keskinäinen tärkeysjärjestys on päinvastainen eli joissa merkittävä osa määrärahoista kohdennetaan televiestintään TTK-investointien jäädessä alle tavoitteen 1 keskitason; muut jäsenvaltiot ovat suunnitelleet kohdentaa yhteisön määrärahoja molempiin tarkoituksiin, mutta jotkut niistä (Belgia, Irlanti, Yhdistynyt kuningaskunta) suosivat TTK-toimintaa yli tavoitteen 1 keskitason menevin investoinnein, kun taas televiestintään kohdennetut investoinnit jäävät alle keskitason; vain Italia erottautuu joukosta keskitasoa korkeammilla investoinneillaan sekä TTK-toimintaan että televiestintään. 36 Rakenneraluistot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko 1-6: Tavoitteet 1 ja 6 ja teknologinen kehittäminen ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) % 7 7% 2 9* 2% 100% % 78 % <*) 21 % (4) 1 % (4) % 64 %> (5) 34 * (5) 2 * (3) YHTEENSÄ EAKR ESR Rakennerahastot EMOTR + KOR Yhteensä Jäsenvaltiot Julkinen Yksityinen Yhteensä 5 4% 328. 9 0. 0 0. 0 328,9 9. 136. 4 3. 498,4 183. 7 11. 873,6 2599. 4 1340. 9 67. 6 4. 007,9 5. (123. 7 1. 334,5 92,8 6. 451,0 1513. 5 822. 9 36 2. 372,4 1. 062. 5 31. 5 10. 8 1. 1(14,8 3. 632,2 1. 303. 0 82. 0 5. 017,2 4. 112. 9 2. 163. X 103. 6 6. 380,3 T T K d) Televiestintä (2) Telematiikka (3) YHTEENSÄ ( 1 ). (2). (3), (4), (5): Katso alaviitteet taulukosta 1-4 (Luku 1) Tavoitteen 6 kohdealueille on tunnusomaista, että tietoyhteiskunta on tärkeällä sijalla niitä koskevissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa. Niinpä Ruotsin ja Suomen voidaan todeta omaksuneen kokonaisvaltaisen lähestymistavan tietoyhteiskuntaan: sen lisäksi, että ne sijoittavat suhteessa muita suuremman osan käytettävissä olevista varoista tietoyhteiskuntaan liittyviin toimiin, ne ovat myös keskittäneet ponnistuksensa kysynnän edellytysten parantamiseen lisäämällä henkilöstön teknistä tietämystä, järjestämällä kouluille tarvittavia yhteyksiä ja kehittämällä asianmukaisia palveluja ja sovelluksia. Kokonaisuutena tämä tietoyhteiskunnan ottaminen toiminnan painopisteeksi merkitsee tietoteknologian kehittämistoimia, TTK- ja koulutustoimintaa, mutta myös toimia yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi (varmistamalla näiden mahdollisuudet käyttää tietoteknologian uusia sovelluksia ja tietoverkkoja) ja kohdealueiden eristyneisyydestä aiheutuvien haittojen lieventämiseksi (kehittämällä julkisia palveluja, terveyspalveluja ja alueiden omaa identiteettiä tietoteknologian avulla). 5 4% 2. 2. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 Taulukko 1-7: Tavoitteet lja6- Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) luki Maksusitoumukset %:U tuista Maksut %:i» lunta n 740. 1 • 229. 7 31 % 171. 5 23 % 1 ukllnim. maiirii*** 1 • Nuuiiniicllii/Yt )A ". Sininnitcllu/YTK • •• TO. YOA. YT. SR D F. l. F. F 13. 6X0. 9" 5. 93. 1. 1 4 3» 4. 564,5 33 % IX 13. X44. 9 " ft. 127. 6 4 4» 4. 403,1 32 % 25. 435. 9 " 12. 9X7. 3 51 * 9. 403. 6 37% 2. 199. 4 ' 794,6 36% 537. 9 24% I K I. 5. 672. 0 " 2X61. 5 50 % 2. 270,4 40% 1 I4. 06X. 2 " 5. 063,5 36% 3. 4X1. 6 25% 29 N I, 150. 0' 42,0 2X% 31. 5 21 % 1 A 165. 6 ' 33. X 20% 27. 0 16% P 14. 047. 5 " 7. 517,4 5 4% 5. 69X. 7 41 % 1 17 FIN 459. 9 * 158,2 34% X2. 6 IX% 1 S 252. 0 * 56. 4 2 2% 31. 5 12% 1 UK 2. 369. 4 * 1. 038. 2 4 4% KI5. 9 3 4% Yhteensä' 93. 085. 7 42JU34 4 6% 31. 519,8 3 4% 3 IH5 32 64 6 II saadaan vielä umpeutumaan. Niinpä vuonna 1996 Ohjelmakauden kolmannen vuoden päättyessä tavoitteisiin 1 ja 6 varatuilla määrärahoilla kussakin jäsenvaltiossa rahoitettavat tukitoimenpiteet oli hyväksytty. Tuen osalta täytäntöönpano jatkui yhä, sillä vajaa puolet tuesta oli kohdennettu ja kolmannes maksettu. Kuten jo aiemmin todettiin, vuonna 1996 täytäntöönpano on ollut tehokkainta sitten vuoden 1994, mikä antaa aiheen otaksua, että kauden tehtyjen alussa koetut viivästykset maksusitoumusten määrä, jota voidaan pitää uusien yhteisön tason toimien käytännön toteutuksen käynnistymistä kuvaavana osoittimena, oli 36 prosenttia kaikista kaudella 1994-1996 tehdyistä maksusitoumuksista, verrattuna 30 prosenttiin vuonna 1994 ja 34 prosenttiin vuonna 1995. Eniten vuonna 1996 vauhdittuivat kuitenkin maksut, mikä taas osoittaa toimien toteutuksen edenneen ripeästi kentällä. Niinpä vuoden 1996 maksut muodostivat 44 prosenttia kaikista vuonna 1994 alkaneen kauden maksuista, verrattuna 22 prosenttiin vuonna 1994 ja 34 prosenttiin vuonna 1995. Tästä huolimatta on edelleen kiistatonta, ettei vuoden 1994 ja osittain myös vuoden 1995 hitaan käynnistysvaiheen tuloksena menetettyä aikaa ole vielä täysin saatu takaisin ainakaan kaikissa jäsenvaltioissa. Niinpä samalla, kun jotkut maat ovat jo ehtineet aloittaa määrärahojensa vuoden 1997 erän kohdentamisen (eräät Saksan osavaltiot, Kreikka, Irlanti, Portugali ja Pohjois-Irlanti) joidenkin ohjelmien osalta, toisissa vuoden 1996 eräkin on voitu kohdentaa ainoastaan rahoitussuunnitelmia muuttamalla (Italia, Ranska) eli pienentämällä kahden ensimmäisen vuoden määrärahat tosiasiallisesti kulutetun määrän suuruisiksi ja suurentamalla viimeisten vuosien määrärahoja vastaavasti. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 37 Taulukko 1-8: Tavoitteet lja6- Rahoituksen toteutuminen vuosina 1994-1996 (miljoonaa ecua) 1994 98,0 1. 869,5 1. 884,6 3. 593,5 275,2 725,9 796,2 20,0 0,0 3. 169,8 0,0 0,0 313,7 12. 746,4 Maksusitoumukset 1996 1995 1994-96 1994 9,0 2. 022,6 2. 653,0 4. 778,9 222,5 954,2 2. 228,6 17,2 28,8 1. 379,7 81,0 44,9 218,6 14. 639,0 122,7 2. 041,0 1. 590,0 4. 614,8 297,0 1. 181,3 2. 038,7 4,8 5,0 2. 968,0 77,2 11,5 505,9 15. 457,8 229,7 5. 933,1 6. 127,6 12. 987,3 794,6 2. 861,5 5. 063,5 42,0 33,8 7. 517,4 158,2 56,4 1. 038,2 42. 843,2 50,2 1. 218,1 1. 051,3 1. 797,8 139,3 513,2 379,3 10,1 0,0 1. 596,9 0,0 0,0 167,6 6. 923,6 Maksut 1995 29,6 1. 252,0 1. 705,8 3. 772,2 147,4 856,5 1. 176,1 9,6 14,4 1. 667,2 40,5 22,5 163,8 10. 857. 6 1996 1994-96 91,8 2. 094,4 1. 646,1 3. 833,6 251,2 900,8 1. 926,1 11,8 12,6 2. 434,6 42,1 9,0 484,5 13. 738,6 171,5 4. 564,5 4. 403,1 9. 403,6 537,9 2. 270,4 3. 481,6 31,5 27,0 5. 698,7 82,6 31,5 815,9 31. 519,8 B D EL E F IRL I NL A P FIN S UK YHTEENSÄ Kuvio 1-3: Tavoitteet lja 6 - Rahoituksen toteutuminen vuosivertailuna kaudella 1994- 1996 Maksusitoumukset UN S UK liURIJ Kaiken kaikkiaan vanhoista jäsenvaltioista kolmessa (Portugali, Espanja, Irlanti) kohdennettujen tuesta on yli 50 prosenttia, kolmessa muussa (Kreikka, Yhdistynyt määrärahojen osuus kuningaskunta, Saksa) yli 40 prosenttia, edelleen kolmessa jäsenvaltiossa (Ranska, Italia, Belgia) yli 30 prosenttia, ja ainoastaan yhdessä (Alankomaat) alle 30 prosenttia. Maksuissa toteuttamistaso on 40 prosenttia tuesta Portugalissa ja Irlannissa, yli 30 prosenttia neljässä jäsenvaltiossa (Espanja, Kreikka, Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa) ja alle 25 prosenttia neljässä maassa (Ranska, Italia, Belgia, Alankomaat). Uusista jäsenvaltioista Suomi on maksusitoumuksissa huomattavan pitkällä (kolmannes tuesta) ja myös Itävallassa ja Ruotsissa maksusitoumusten osuus on neljännes tuesta; osuus, joka tuesta on maksettu, on sitä vastoin alle 20 prosenttia kaikissa kolmessa uudessa jäsenvaltiossa. Yleisesti ottaen on tärkeätä tähdentää, että rahoituksen täytäntöönpanossa pisimmällä olevissa kolmessa jäsenvaltiossa (Portugali, Espanja ja Irlanti: maksusitoumuksia yhteensä 23,366 miljardia ecua ja maksuja 17,373 miljardia ecua) kaudella 1994-1996 tehdyt maksusitoumukset ja suoritetut maksut muodostavat 55 prosenttia kaikista kauden 1994-1996 maksusitoumuksista ja maksuista. Jos tähän lisätään Kreikassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Saksassa toteutunut rahoitus, näiden kuuden toteutuneesta kokonaisrahoituksesta on 85 prosenttia (maksusitoumuksia 36,465 miljardia ecua ja maksuja-27,156 miljardia ecua). Tavoitteisiin 1 ja 6 myönnetyn tuen kokonaismäärään (93,086 miljardia ecua) nähden kolmen edistyneimmän jäsenvaltion maksusitoumukset vastaavat jo yksistään 25 prosenttia ja maksut 19 prosenttia tuesta. Jos kuusi edistyneintä jäsenvaltiota otetaan lukuun, niiden yhteinen osuus maksusitoumuksista on 39 prosenttia ja maksuista 29 prosenttia. täytäntöönpanossa edistyneimmän maan osuus kaudella 1994-1996 •^ 3. Tavoite 2 3. 1. Tavoitteen 2 toteutus vuonna 1996 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ja sen ensimmäisen 1997-1999. Kentällä 1996 oli virallisesti Tavoitteessa 2 vuosi viimeinen toteuttamisvuosi, onhan tämän tavoitteen erityispiirteenä sen toteutus kahdessa vaiheessa, vuosina 1994-1996 toisesta oli toteuttamis vuodesta, koska ohjelmat oli hyväksytty vasta myöhään vuoden 1994 lopulla. Komissio kannusti yhteistyön eri osapuolia vauhdittamaan ohjelmien toteutusta kentällä ja ponnistusten tuloksena määrärahat saatiinkin kohdennettua ennen vuoden 1996 loppua siten, että vain 11 prosenttia alkuperäisten rahoitussuunnitelmien mukaisesta tuesta oli tarpeen siirtää toiseen ohjelmavaiheeseen 1997-1999. ohjelmavaiheen tosiasiassa tavoitteen kuitenkin kyse Tällä tavoin suuri osa ohjelmien käynnistämisessä koetuista viiveistä saatiin vuoden 1996 aikana^ kurotuiksi umpeen. Toteutus johti varsin monilukuisiin mukautuksiin meneillään olevissa ohjelmissa. Kaikkiaan 82 ohjelmaan tehtiin 101 muutosta: näistä 76:11a oli vaikutusta tuen määrään eli kyse oli esimerkiksi määrien indeksiin sitomisesta tai siitä, että osa käyttämättä jääneestä tuesta siirrettiin kaudelle 1997-19997; rahoitussuunnitelmia oli muutettava 73 ohjelmassa (joissakin niistä useita kertoja), ja tämän lisäksi ohjelmien sisältöön oli tarpeen tehdä 35 rajoitettua mukautusta esimerkiksi lisäämällä, poistamalla tai muuttamalla joitakin toimenpiteitä. Itävaltaa ja Ruotsia lukuun ottamatta kaikkien jäsenvaltioiden ohjelmia muutettiin^. Valtaosa näistä mukautuksista on tuiki tavanomaisia monivuotisissa ohjelmissa, joissa määriä on tarpeen sitoa indeksiin ja sisältöä joudutaan tarkistamaan käytännön toteutuksen asettamien vaatimusten ja ennen muuta tuensaajien tarpeiden mukaisesti, eivätkä ne näin ollen merkitse, että ohjelmien suunnittelu olisi kyseenalaistettava, etenkään jos muutokset pysyvät tietyissä rajoissa, kuten nyt on käynyt. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että vaikka näissä ohjelmiin tehdyissä mukautuksissa pakostakin heijastuvat maksusitoumusten alkuvaiheen viivästykset, on näiden mukautusten ansiota, että viiveiden vaikutukset on onnistuttu vuoden 1996 aikana poistamaan ja määrärahojen siirtoa vaiheeseen 1997-1999 rajoittamaan. Teknologisen innovaation edistäminen tavoitteen 2 kohdealueilla: taantuvien toimintalinjoista, teollisuusalueiden tuotantoympäristön teknologisen kehittämisen erääksi yleisistä Tavoitteen 2 kohdealueilla tukeminen nimettiin jo kauden 1994-1996 ohjelmia valmisteltaessa kuuluvan koska sen katsotaan uudistamiseen. Kaudesta olennaisena osana 1989-1993 tämä tuki on merkittävästi lisääntynyt. Oltuaan aiemmin arviolta 9 prosenttia yhteisön tukikehysten mukaisesta rahoituksesta, sen osuus on nyt kasvanut jo 17 prosenttiin kauden 1994- ja 1996 yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista. Tästä rahoituksesta EAKR:n osuus on 80 prosenttia ESR:n osuus 20 prosenttia. Rakennerahastojen muihin tavoitteen 2 ohjelmille on ominaista, että TTK-toiminta saa niissä erittäin paljon painoa ja peräti kolme neljännestä yhteisön määrärahoista. Televiestinnän vähäiseksi jäävä osuus selittyy osin sillä, että tarve on näillä alueilla vähäinen, koska niitä niillä yleensä jo on riittävästi. Tämä peruspalvelujen ei silti tarkoita, etteikö tavoitteen 2 ohjelmissa olisi sijaa myös televiestintää telematiikan sovelluksia koskeville menoille; näitä menoja on vain vaikeampi tunnistaa, koska ne eivät esiinny tavoitteisiin verrattuna ja 6 Tästä tarkemmin V. Yhteenveto jäsenvaltioittain. 7 Siirtoja tehtiin 61 ohjelmassa 82:sta eli 74 prosentissa ohjelmista. 8 Italian ja Ranskan ohjelmiin tehtiin eniten muutoksia (29 ja 22 muutosta). Viittätoista ohjelmaa muutettiin useita kertoja ja näistä koostui 43 prosenttia vuonna 1996 tehdyistä mukautuksista: kahdeksaa yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa tai toimenpideohjelmaa muutettiin kahdesti (Liège, Bremen, Nordrhein-Westfalen, Aragon, Lazio, Umbria, Venezia, Twente), kolmea yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa muutettiin kolmesti (Niedersachsen, Emilia-Romagna, Toscana), kolmea yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa muutettiin neljästi (Aquitaine. Liguria, Piemonte) ja yhtä yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa kuudesti (Marche). Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 39 taloudellisluonteisten toimenpiteinä vaan useimmiten muiden, innovaation edistämistoimia, teknologian siirron tukemista, näissä ohjelmissa yhtenäisinä toimenpiteiden rakenteisiin kätkeytyvinä osina. TTK-toimien selkeänä päämääränä on yrityksiä hyödyttävä innovaatio ja teknologian siirto. Niihin kuuluu: • • • yrityksissä, eritoten pk-yrityksissä toteutetun tutkimustoiminnan • työvoiman kehittämistä tehtäviin, joihin liittyy TTK-toimintaa. liittyvien menojen osuus vastaa neljännestä Televiestinnän alaan ja telematiikan sovelluksiin yhteisön rahoituksesta kehittyneiden palvelujen kesken. Menoja on kuitenkin myös osana muita toimenpiteitä ja ne voivat muodostaa erityisiä toimia, kuten kehittyneen tietoteknologian keskus (Ranska) tai kehittyneen televiestinnän (Espanja). Näiden toimien osuutta on kuitenkin vaikea edellyttämät alueelliset perusrakenteet arvioida määrällisesti taloudellisiin vuoksi, kehittämistoimenpiteisiin. Taulukko 1-9: Tavoite 2 ja teknologinen kehittäminen kaudella 1994-1996 (miljoonaa ecua) tasan peruspalvelujen ja menot jakautuvat jokseenkin tukemista, sisältyvät että ne erilaisiin osina sen ja YHTEENSÄ TTK(l) Televiestintä (2) Telematiikka (3) YHTEENSÄ (1 ), (2). (3). (4), (5). (6): Katso alaviitteet taulukosta 1-4 (Luku 1) 2. 736,9 56. 1 56. 1 2. 849. 1 811,2 12. 7 21. 1 845,0 % 96% 2% 2% 100% EAKR Rakennerahastot ESR Yhteensä 221,7 0. 0 0. 0 221,7 * 1. 032. 9 12,7 21,1 1. 066,7 Jäsenvaltiot % 97 % (4) I %(4) 2 % (4) 37% Julkinen 1. 207,0 16,2 28. 3 1. 251. 5 Yksityinen 497. 0 27,2 6,7 530,9 Yhteensä 1. 704,0 43,4 35. 0 1. 782,4 % 96 % (5) 2 % (5) 2 % (5) 63% 3. 2. Vuosi 1996 kaudella 1994-1996 Taulukko 1-10: Tavoite 2 - Vuosi 1996 kaudella 1994-1996 (miljoonaa ecua) luki 1994-1996 emien s l i m. *I luki 1994-1996 silmin Jälkeen M uk. susiliiumuk. sel %:l» tuesta Maksut %:la tuesta •Slim. kumletU 1994-1996 kuudelle 1997-1999 TukiliiimennllelriVn miiiirii* ti 160. 0 ' I 133. 5 140. 6 105 » 50. 0 3 7* 2X. 7 l)K I) 56. 0 * I 7. 13. 0 * K I 130,0 "II. 763,2 54. 1 53. 1 9 8* 23. 7 4 4* 703,4 665,9 9 5* 339,7 4 X* 40. 1 996. 2 I 0. 16. 4 104 * 607. 2 61 * 119. 3 I. 5K1. 6 1. 560. 2 9 9* 835. 5 5. 1 * 208. 6 tnnikiitiivlnen lukuuni» I99T-I999 Tuki 1997-1999 slirnin Jiilkeen • Suunmieliu/YOA: •• Suuraiiicliu/YTK: •" TO/YOA (1)1993-1999 (2) 1995-19% IIUOM: Jo< luku ylitlUU HK) priKcnilla. siihen sisïllyvai ' 1 1997 vapautettavat määrärahat. 6X4,0 ' 524,0 514,0 9 K* 245,1 4 7* 169. 7 II 7. 0' 5. 3 6. 0 1 1 3* 4. 3 R O* 1. 8 NI. UK 3(XM) * 2. 142. 0 " 2. ÏH7. 4"' 224. 1 2. 060. 7 204. 2 102 * 91 * 1. 090. 3 91. K 5 4» 41 * 80. 1 155. 1 13 KUR9 6. 975,2 101,0 Ml iöuf"* 6. 2. 19,7 6. 241,0 65. 3 100% 6 5* 3. 287,5 33. 0 53% 3 3* 826, FIN w,2;«> "55. K 52. 4 9 4* 29. X 53 » 14. 4 S 160. 0 M) 160,0 105. » 6 6* 3X. I 2 4* 721 8. M7. 0 Kim. 1. -VK':?. 31*,» 213,7 71 % 100,9 3 2% 14,4 10 Ensimmäisen ohjelmavaiheen 1994-1996 päättyessä vanhoja jäsenvaltioita koskevat, tarkistetut määrärahat oli kohdennettu sataprosenttisesti ja 53 prosenttia niistä oli maksettu, mikä merkitsee, että 89 prosenttia alkuperäisestä tuesta oli kohdennettu ja 47 prosenttia maksettu. Uusissa jäsenvaltioissa maksusitoumusten osuus oli 71 prosenttia tarkistetusta tuesta ja maksujen osuus 32 prosenttia. Näin ollen vuodelle 1996 oli todellakin koko tavoitteen 2 osalta leimallista rahoituksen täytäntöönpanossa koettujen viiveiden poistuminen: vuoden 1996 osuus kolmivuotiskauden maksusitoumuksista oli peräti 41 prosenttia verrattuna 31 prosenttiin vuonna 1994 ja 27 prosenttiin vuonna 1995. Vielä selvempi tämä suuntaus oli maksujen osalta, sillä vu6nna 1996 maksettiin peräti 45 prosenttia kaikista kaudella 1994-1996 maksetuista määrärahoista, kun vastaavat luvut olivat jääneet 29 prosenttiin vuonna 1994 ja 26 prosenttiin vuonna 1995. 40 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko 1-11: Tavoite 2 - Rahoituksen toteutuminen vuosina 1994-1996 (miljoonaa ecua) 1994 57,5 24,3 248,8 0,0 591,3 300,0 8,0 95,9 0,0 0,0 0,0 731,8 2 057,6 Maksusitoumukset 1996 1995 4,6 6,0 38,0 659,2 313,1 0,0 -0,5 9,2 54,2 31,1 105,8 518,3 1 738,9 78,4 22,8 379,1 377,2 655,8 214,0 -1,5 99,1 11,4 21,3 0,0 810,6 2 668,3 Maksut 1994-96 1994 1995 140,6 53,1 665,9 1 036,4 1 560,2 514,0 6,0 204,2 65,5 52,4 105,8 2 060,7 6 464,7 17,6 11,7 124,4 0,0 278,2 150,0 4,0 40,2 0,0 0,0 0,0 365,9 991,9 11,8 8,4 32,5 448,0 145,1 0,0 0,0 12,3 21,4 15,6 38,1 153,0 885,9 1996 1994-96 20,7 3,7 182,8 159,3 412,2 95,1 0,3 39,3 11,6 14,2 0,0 571,5 1 510,5 50,0 23,7 339,7 607,2 835,5 245,1 4,3 91,8 33,0 29,8 38,1 1 090,3 3 388,4 B DK D E F I L NL A FIN S UK YHTEENS/ Kuvio 1-4: Tavoite 2 - Rahoituksen toteutuminen vuosivertailuna kaudella 1994-1996 M aksusitoumukset l « >« un a B UK l> 8 ' • F. I T ! NI. NI. A A FIN FIN S S LK EURI LK EURI5 ihHfcHEtfflä a \<n* • IW5 QIOT6 Maksujen suorittamisessa jäsenvaltiot ovat edistyneet vaihtelevasti. Vanhoista jäsenvaltioista kahdessa (Luxemburg ja Espanja) toteuttamistaso on yli 60 prosenttia tarkistetusta tuesta, kahdessa muussa jäsenvaltiossa (Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska) se on yli 50 prosenttia ja neljässä jäsenvaltiossa (Saksa, Italia, Tanska, Alankomaat) yli 40 prosenttia. Ainoastaan Belgiassa maksujen toteuttamistaso on alle 40 prosenttia tarkistetusta tuesta. Uusista jäsenvaltioista Suomi on edistynyt maksuissa hyvin, sillä se on saavuttanut yli 50 prosentin toteiittamistason kahdessa vuodessa; sekä Itävallassa että Ruotsissa toteuttamistaso on sitä vastoin alle 40 prosentin (osuuksien ollessa vastaavasti kolmannes ja neljännes), mutta rahoitussuunnitelmat kattavat kauden 1995-1999. Kauden 1994-1996 lopulla komissio päätti toteutumatta jääneistä määrärahoista puiteasetuksen 9 artiklan mukaisesti, että ne siirretään komission virallisella päätöksellä, jolla kauden 1994-1996 tukea vastaavasti vähennetään, kauden 1997-1999 aikana samoilla alueilla toteutettaviin ohjelmiin varainhoidon helpottamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi tavoitteen 2 kahden ohjelmavaiheen tuesta vaihtelee huomattavasti eri aikana. Siirrettyjen määrärahojen osuus alkuperäisestä jäsenvaltioissa. Kolmessa vanhassa jäsenvaltiossa (Tanska, Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta) niiden osuus on 5-7 prosenttia. Kolmessa muussa jäsenvaltiossa (Espanja, Ranska, Belgia) siirrettyjen määrärahojen osuus on alle 20 prosenttia ja näistä jäsenvaltioista Espanjassa ja Ranskassa se vastaa yhdeksän jäsenvaltion keskiarvoa. Edelleen kolmessa jäsenvaltiossa (Italia, Luxemburg, Alankomaat) siirtojen osuus on neljännes alkuperäisestä tuesta. Uusista jäsenvaltioista ainoastaan Suomessa tavoite 2 on suunniteltu toteutettavaksi kahdessa vaiheessa (1995-1996 ja 1997-1999) ja sielläkin varteenotettava osa määrärahoista (21%) on siirretty vuosille 1997-1999. Vielä on aiheellista täsmentää, että Ranskan ja Italian ohjelmissa tehdyt määrärahojen siirrot muodostavat jo yksistään 45 prosenttia tavoitteessa 2 tehdyistä siirroista (vertailun vuoksi todettakoon, että näiden maiden osuus kokonaistuesta on 35%). Jos tähän lisätään Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan ohjelmissa tehdyt siirrot, näiden neljän jäsenvaltion osuus kymmenessä jäsenvaltiossa tehdyistä määrärahojen Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 41 siirroista on 80 prosenttia (luku on varsin vertailukelpoinen siihen painoarvoon nähden, jonka nämä neljä jäsenvaltiota saavat tavoitteen 2 mukaisten tukien jaossa). 3. 3. Kauden 1997-1999 valmistelu Tavoitteen 2 osalta suuri osa vuodesta käytettiin toisen ohjelmavaiheen 1997-1999 valmisteluun. Puiteasetuksen 9 artiklan mukaisesti komissio vahvisti 26. 7. 1996 alueellista kehitystä ja uudistamista käsittelevän neuvoa-antavan komitean antaman myönteisen lausunnon saatuaan luettelon tavoitteen 2 mukaiseen tukeen kaudella 1997-1999 oikeutetuista alueista" niissä yhdeksässä jäsenvaltiossa, joita asia koskee^. Tämä luettelo ei ole muuttunut kaudesta 1994-1996 lukuun ottamatta joitakin pieniä muutoksia Italian, Alankomaiden ja Espanjan osalta; Espanjassa eräiden Madridin seudulla sijaitsevien alueiden hyväksyminen tukikelpoisiksi merkitsi arviolta 5 000 asukkaan lisäystä tavoitteen väestökatteeseen, jota sitten vastaavasti pienennettiin Zaragozan alueella. Näin ollen tavoitteen 2 mukaiseen tukeen oikeutetuilla alueilla asuvan väestön osuus jäsenvaltioiden koko väestöstä ei ole muuttunut vaan suhde on pysynyt samana kaikissa jäsenvaltioissa. Yleisesti arvioiden tämän väestön suuruus on edelleen noin 16,4 prosenttia unionin koko väestöstä. Vuosina 1997-1997 käytettävissä olevia määrärahoja on 8,147 miljardia ecua (vuoden 1996 hintoina), mikä merkitsee, että Edinburghissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätösten mukaisesti niissä on 13,8 prosenttia tosiasiallista lisäystä kauteen 1994-1996 nähden. Jo ennen alueiden luettelon vahvistamista eli 19. 7. 1996 komissio vahvisti maksusitoumusmäärärahojen ohjeellisen jakautumisen jäsenvaltioittain vuosiksi 1997-199911. Taulukko 1-12: Kauden 1997-1999 määrärahojen ohjeellinen jakautuminen jäsenvaltioittain (miljoonaa ecua vuoden 1996 hintoina) Belgia Tanska Saksa Espanja Ranska Italia Luxemburg Alankomaat Yhd. kuningask 186 65 854 1. 318 2. 059 YHTEENSÄ 798 8 359 2. 500 8. 147 Niin ikään komissio antoi jäsenvaltioille 30. 4. 1996 suuntaviivat vaiheen 1997-1999 uusien ohjelmien valmistelua varten. Niissä komissio nimesi työpaikkojen luomisen uusien ohjelmien ensimmäiseksi painopisteeksi ja tavoitteeksi, jonka saavuttamiseen on pyrittävä parantamalla tuotantorakenteita ja kohottamalla työvoiman ammatillista pätevyystasoa. Tätä yleistä tavoitetta on tarkoitus tukea neljällä joilla kehittämiskohteet ovat seuraavat: pk-yritysten kilpailukyky ja niiden toimintalinjalla, kehittäminen, mikä merkitsee ponnistusten keskittämistä alueiden omien mahdollisuuksien kehittämiseen ja paikallisten kehittämis- ja työllisyysaloitteiden hyödyntämiseen; tutkimus ja kehittäminen sekä innovaatio (katso tekstikehys); ympäristö ja kestävä kehitys, jossa tavoitteena on teollisuuden aiheuttamien ympäristövaurioiden korjaaminen sekä uusien ekologisten tuotteiden ja palvelujen hyödyntäminen; sekä naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet ongelmana, jonka keskiössä on kysymys työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisesta. 9 Komission päätös 96/472/EY, tehty 26 päivänä heinäkuuta 1996, EYVL N:o L 193, 3. 8. 1996. 10 Kolmen uuden jäsenvaltion osalta tavoitteen 2 mukaiseen tukeen oikeutetut alueet määriteltiin vuonna 1995 kaudeksi 1995-1999. 1 ' Komission päätös 96/468/EY, tehty 19 päivänä heinäkuuta 1996, EYVL N:o L 192, 2. 8. 1996. 42 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ja erityisesti teknologisen saavuttamiseksi: tehostamaan TTK- kehittämisen merkitystä tähdennetään ja niissä Teknologisen innovaation edistäminen: yksi tavoitteen 2 toimintalinjoista 1997-1999 Tutkimus ja kehittäminen sekä innovaatio muodostavat yhden niistä neljästä toimintalinjasta, määritellään kauden 1997-1999 ohjelmien valmistelemiseksi annetuissa komission Suuntaviivoissa parantamisessa rohkaistaan alueita varmistamaan niiden keskinäiset synergiavaikutukset sekä laatimaan alueellisia teknologista kehittämistä koskevia suunnitelmia. Erityisesti komissio kehottaa seuraavien päämäärien • alueellisten jotka suuntaviivoissa. kilpailukyvyn innovaatiotoimiaan, ja innovaatiota ponnistelemaan tavoitteen 2 kohdealueilla tällaisia laitteistoja on yleensä jokseenkin tehokkaampi hyödyntäminen; riittävästi ja ne muodostavat oivallisen perustan, jolta yritysten ja tutkimuslaitosten välistä yhteistyötä voidaan kehittää esimerkiksi tuotantomenetelmien, kehittyneen teknologian tai uusien tuotteiden kehittelyn alalla; tutkimus- elinkeinoelämän ja teollisuuden käyttöön; ,. innovaation edistäminen, eikä vain tekniikassa vaan myös inhimillisenä ulottuvuutena, koska ilman sitä ei synny uusia elinkeinoja, sekä organisaatioissa; erityisesti kyse on yritysten kyvystä ottaa käyttöön ja palveluihin kohdistuvasta kysynnästä; tulosten siirtäminen ensisijaisesti ja niiden mahdollisuuksista innovaatiotoiminnasta tietoa uusiin tutkimukseen laitteistojen teknologiaa soveltuvien paikallisen tuotteisiin teolliseen saatujen entistä saada • • ja ja hyödyntämistä kehittäminen merkitsee myös tuottamista • pk-yritysten sovellusten lisäämiseksi, parhaiden käytäntöjen levittämiseksi, välisten telemaattisten verkkojen työntekijöille suunnatussa koulutuksessa suuntaa-antaviksi mukautumiskyky ja uuden teknologisen ympäristön mahdollisuuksien yhteyksiä tarvitaan erityisesti palvelualan ja teollisen tuotannon välille. tieto- ja yrityksissä tietoliikenneteknologian toimia kuin samoin tietopalvelujen parantamiseksi luomiseksi; tiedostaminen; tavoitteiksi on otettava • käytännön tietoisuuden ja yritysten joustava lisääntyviä tiedot Alustavat valmistelemista ohjelmista osoittavat, että TTK-ponnistusten niissä saama painoarvo on entisestään merkittävästi rahoituksesta. kasvanut. Kaudella 1997-1999 TTK-toiminta saa osakseen yli 18 prosenttia yhteisön vuoden 1996 viimeisellä neljänneksellä jäsenvaltioiden Komission suuntaviivoissa hahmotellaan niin ikään joitakin keinoja, joilla kauden 1997-1999 alueellisten rakenneuudistussuunnitelmien ja suunnitteluasiakirjojen sisältöä ja laatua on mahdollista parantaa. Kyse on erityisesti yhteistyöperiaatteen ja täydentävyysperiaatteen entistä paremmasta soveltamisesta ja vaikutusten määrällisestä arvioinnista etenkin työpaikkojen luomiseen tähtäävässä toiminnassa. Jäsenvaltiot esittelivät valtaosan rakenneuudistusta koskevista suunnitelmistaan komissiolle elo syyskuussa 1996. Suunnitelmien ennakkoarvioinnin jälkeen lokakuussa saatiin myös yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen valmistelu alulle, ja sitä jatkettiin alkuvuoteen 1997. 4. Tavoitteet 3 ja 4 4. 1. Tavoitteiden 3 ja 4 toteutus vuonna 1996 Vaikka edellisvuosi ei ollut muodostunut täysitehoiseksi tavoitteen 3 toteuttamisvuodeksi ottaen huomioon, että kolmea uutta jäsenvaltiota koskevat yhteisön tukikehykset ja yhtenäiset ohjelma- asiakirjat hyväksyttiin vasta sen aikana, kaikki ohjelmat oli saatu valmiiksi ja niitä toteutettiin vuonna 1996. Huolta aiheutti silti yhä maksusitoumusten teon hidas edistyminen joissakin jäsenvaltioissa. Kaikesta huolimatta tavoitteen 3 toteuttamisvauhti oli rohkaiseva*2. Useimmissa jäsenvaltioissa ohjelmat onnistuttiin saamaan hyvin käyntiin ja niiden rakenteet ja tavoitteet vahvistamaan jo toteutuksen alkuvaiheessa. Ponnistelut julkisuuden saamiseksi ohjelmille muodostuivat tältä osin tärkeiksi. Niin ikään kaikissa ohjelmissa saavutettiin merkittävää, joskin vaihtelevaa menestystä 12 Tästä tarkemmin V. Yhteenveto jäsenvaltioittain. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 43 pyrittäessä keskittämään tavoitteen 3 toimia muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden toimia kaikissa hyväksi. Työelämään sijoittautumisväylän käsitteen pohjalta syntyi käytännön jäsenvaltioissa. Täytäntöönpanosta saadut tulokset osoittavat selvästi, että yhdennetyt hankkeet, jotka käsittävät laajan valikoiman tukitoimia kuten avustamista, neuvontaa ja työharjoittelujaksoja, saavat osakseen paljon enemmän huomiota kuin yksilölliset koulutustoimet. Tavoitteen 4 osalta toimet saatiin varsinaisesti käynnistymään vasta vuoden 1995 lopulla ja alkuvuodesta 1996 muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta (Espanjassa, Irlannissa, Luxemburgissa ja Suomessa toimia oli ehditty toteuttaa melkoisesti jo vuonna 1995). Belgiaa koskevaa yhteisön tukikehystä ja Tanskaa, Saksaa, Ranskaa ja Luxemburgia koskevia yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja, jotka oli hyväksytty kaudelle 1994-1996, jatkettiin vuoteen 1999 asti. Muiden jäsenvaltioiden (Espanja, Italia, Alankomaat) ohjelma-asiakirjat oli hyväksytty vuonna 1994 koko kaudeksi 1994- 1999. Myös jotka hyväksyttiin heinäkuussa 1995, samoin kuin Ruotsin vastaava, helmikuussa 1996 hyväksytty ohjelma-asiakirja kattavat koko kauden vuoteen 1999 asti. ja Suomea koskevat yhtenäiset ohjelma-asiakirjat, Itävaltaa jossa työssä vaikutukset: pääasialliset tarkastellaan tavoitteen 4 toimitettiin kertomus, Vuoden 1996 lopussa neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous-ja sosiaalikomitealle sekä alueiden ja ADAPT-aloitteen^ komitealle täytäntöönpanossa saavutettua edistystä. Kertomuksen mukaan tavoitteen 4 toteuttamisella on ollut seuraavat aktiivisen työmarkkinapolitiikan voimistuminen; talouselämän edustajien ja työmarkkinaosapuolten entistä aktiivisempi osallistuminen toimien suunnittelussa, toteuttamisessa ja seurannassa; sekä ammatillisen jatko- ja täydennyskoulutuksen rakenteiden organisoiminen ja parantaminen joissakin maissa. Kertomuksessa nimetään myös eräitä toteutuksessa ilmenneitä puutteita, joita ehdotetaan korjattaviksi. Kyse on etenkin tarpeesta pyrkiä ennakoimaan kehitystä ja ottaa se huomioon ammatillisissa koulutussuunnitelmissa, varmistaa toimien keskittyminen pk-yrityksiin ja kiinnittää ensisijainen huomio työntekijöihin, jotka ovat pahimmassa vaarassa joutua työttömiksi teollisuuden rakennemuutosten vuoksi. lisääntyvä yhteistyö eri toimijoiden kesken toimintaan ja kannustavan, työntekijöitä olevia työllistymismahdollisuuksien innovaation edistäminen tavoitteissa 3 ja 4 : Teknologisen Tietoteknologia on tärkeällä sijalla tavoitteen 3 toimissa, joissa tietoyhteiskunta nähdään alueena, luomista on syytä rohkaista. Tässä kyse on ammatillisista jolla työelämän koulutustoimista, joissa pyrkimyksenä on antaa koulutettaville - erityisesti perinteisillä jotka aloilla aiemmin työskennelleille usein merkitsevät ensi askelta toimilla tuetaan myös sellaisten kehittyneempien ammatillisten valmiuksien hankintaa, jotka mahdollistavat uuden teknologian täysitehoisen hyödyntämisen. tai nuorille henkilöille - laajat atk-alan perusvalmiudet, työelämään uudelleen sijoittautumisessa. Tavoitteen 3 vuosia perhettään, kouluttamalla yhteiskunnallisille käyttö Saksassa: Kielissä nämä ja perustamaan hankkeen. Hankkeeseen osallistujat Esimerkkihankkeena (tavoite 3) tietoliikenneteknologian yhdistys auttaa naisia, jotka pyrkivät sijoittautumaan uudelleen työmarkkinoille useita käyttämään tietoliikennetekniikkaa tiedotuslehtisiä levittävät osallistujien tavoitteena tietoliikenneteknologiaa, luovuuttaan kokonaiskustannusten ollessa 325 000 ecua. toimiva hoidettuaan ja tieto- suunnittelevat ja tuottavat alussa laatimiseksi. Koulutuksen ja kehittää sen taidot arvioidaan yksilöllisten koulutussuunnitelmien ei ole ainoastaan, että siihen osallistujat tarkoituksena on myös antaa näille laitoksille, kehittävät tarkoitetuista tapahtumista. Koulutusjakson tointa 63 500 eculla ja aloitteellisuuttaan. tapahtumakalenteria ESR osarahoittaa internetsivuja käyttämään vuodessa tilaisuus oppivat lapsille tieto- vaan sekä tätä Tavoitteen 4 osalta ESR. sta annetussa asetuksessa säädetään, että siinä toiminta "on keskitettävä sellaiseen koulutukseen, erityisesti ja teknologian käyttöön ottamista, käyttöajo kehittämistä". Suuri osa uuden organisaatiotekniikan kehittämiseen. tämän tavoitteen mukaisista toimista on näin ollen suoraan sidoksissa teknologiseen joka koskee uusien tai paranneltujen tuotantomenetelmien, 13 SEC(96)2150. Katso myös V. Yhteenveto jäsenvaltioittain. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 44 Toimien tarkoituksena on: • palkattujen työntekijöiden teknisten erityisesti tieto- ja tietoliikenneteknologiaan olla esimerkiksi koulutuksesta, tietokoneavusteiseen piirtämiseen automaatiotekniikan sähköistä käyttöönottoon tilaajien välillä. tietojenvaihtoa (Electronic Data uuteen teknologiaan liittyy nk. "vihreän" valmiuksien parantaminen ja (TTT) perehdyttävällä koulutuksella. Kyse voi käyttöönottoon, joka teknologian telematiikkaan, ja suunnitteluun soveltuviin atk-ohjelmiin, ja järjestelmien ja Interchange, EDI) koskevien laadunvalvontaan kattavaan tuottajien, tavarantoimittajien ja asiakkaiden sekä toisaalta alihankkijoiden kehittämiseen, TTT:n soveltamiseen, • uuden käyttö tukena tieteelliset teknologian ammatillisen koulutuslaitokset, tutkimuskeskukset, koulutustoiminnan yhteistyössä yritysten sekä Jyväskylän yliopiston (erityisesti multimediaa hyödyntävä opetustekniikka) ammatillisia ja koulutusjärjestelmiä kehitettäessä. Tässä kyse on TTT. n soveltamisesta opetusmenetelmissä kehiteltäessä uusia opetusvälineitä sekä luotaessa yhteistyöverkkoja ammatillisesta koulutuksesta vastaavien yksiköiden kesken (julkiset ja yksityiset ammatilliset kauppakamarit, jne. ). työmarkkinaosapuolet, Esimerkkihankkeena (tavoite 4) hypermediakoulutus Suomessa: HYPMED on Jyväskylän alueen pk-yritysten henkilöstölle suunnattu hanke, jonka toteuttaa Jyväskylä Technology Centre tutkimuskeskuksen Ltd. kanssa. Hankkeen alueen tämänhetkisillä energia, ympäristö, TTT), rohkaista näitä hypermedian käyttöön ja omien hypermediasovellusten kehittämiseen esimerkiksi henkilöstö- ja ja markkinoinnin aloilla. Koulutus asiakaskoulutuksen, tämän multimediahankkeiden erottamaton Koulutusjakson koulutusjakson tarkoitus tätä teknologiaa soveltavien yritysten on ensimmäisen vaiheen osallistua myöhemmin kansallisiin ja yhteisön tasoisiin multimediaan ja hypermediaan liittyviin tutkimushankkeisiin. tuotteita koskevan dokumentoinnin on hankkeen tarkoituksena on kehittää pk-yritysten henkilöstön osaamista korkeakoulututkinto. (paperiteollisuus, on mahdollista tietoteknologian toteuttamiseen osa. Rinnan läpikäyneiden avainaloilla suorittaa kanssa ja 4. 2. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994/95-1996/99 Taulukko 1-13: Tavoitteet 3 ja 4- Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994/95-1996/99 (miljoonaa ecua) 1 B | DK | D | E | K |l | L | NL | A I FIN | S 1 UK Ivhleensä Tavoite 3 Tuki Maksusitoumukset %:ia tuesta Maksut %:ia tuesta 401,5»" 192,6 48% 156,4 39 % Tukitnim. määrä*** 5 268. 1 * 127,0 47% 115. 2 43% 1 1. 682,1 " 820,4 49 % 521,8 31 % 12 1. 480,3" 666,5 45 % 516,7 35 % II 2. 562,4 * 1. 200,0 47% 906. 6 35 % 1 1. 3(H), 1 " 350,3 27% 202,7 16% 16 20. 7 " 9,9 48% 8,9 43% 2 Tavoite 4 Tuki Maksusitoumukset %:ia tuesta 70. 3 " 16. 4 23% 8. 2 12% 5 38,9* 13. 0 33% 10. 7 27% 1 265,3 * 56. 2 21 % 23,5 9% 1 368,8 * 167,8 46% 76,0 21 % 1 653,4 * 187. 1 29% 97,3 15% 1 398. 8 * 98,9 25 % 49. 4 12% I 2,3* 0,9 38% 0,6 25% 1 Maksut %:ia tuesta Tukitoim. määrä*** • Suunnilcllu/YOA; *• Suunnilcllu/YTK; • •• TO/YOA 935,3 * 434,5 46% 377,9 40% 1 156. 2 * 22. 2 14% II. 1 7% 1 334,0 * 129. 8 39% 103. 8 31 % 1 61. 0* 11,7 19% 9,4 15% 1 258,4 * 95,3 37% 51. 3 20% 1 84,6* 23,6 28% 12,9 15% 1 347,0 * 73,0 21 % 36. 5 Il % 1 3. 177,5* 2. 051,8 65% 1. 400. 3 44% 12. 767,9 6. 151,0 4 8% 4. 398,0 3 4% 2 54 173. 0* 37,5 22% 18,8 11 % 1 2. 273 635,3 2 8% 317,9 14% 15 - - joita Kokonaisuutena tarkastellen tavoitteen 3 ohjelmat etenevät tyydyttävästi ja vuonna 1996 rahoituksen toteutuminen on ollut kahta edellisvuotta mittavampaa. Tämä toteutuksen asteittainen tehostuminen heijastaa yleisesti niitä suuntauksia, jo alkujaan ennakoitiin ohjelmien monivuotisia talousarvioita laadittaessa. Komission tekemät maksusitoumukset ja suorittamat maksut antavat kuitenkin vain vajavaisen kuvan jäsenvaltioiden tasolla toteutuneesta rahoituksesta ja suoritetuista maksuista. Koska ESR:n ohjelmat viedään päätökseen vuosittain, kunkin vuoden lopullisista saavutuksista saadaan tieto vasta seuraavan vuoden kesäkuun lopulla, jolloin jäsenvaltiot toimittavat komissiolle vuotuisen kertomuksen täytäntöönpanon edistymisestä. Komission saamat rahoituksen toteutumista kuvaavat luvut kertovat kuitenkin siinä havaittavasta noususuuntauksesta. Tätä yleistä suuntausta loiventaa hieman uusien jäsenvaltioiden (Itävalta, Suomi ja Ruotsi) suhteellinen viive ohjelmien täytäntöönpanossa, joka johtuu siitä, että niiden ohjelmat hyväksyttiin vasta vuonna 1995. Ruotsin ja Suomen osalta havaittava maksujen väheneminen on vain näennäistä, sillä tosiasiallisesti Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 45 rahoituksen toteutumistaso parani vuonna 1996. Vuonna 1995, jona toiminta näiden maiden osalta käynnistyi, käyttämättä jäänyt ja vuodelle 1996 siirretty osa määrärahoista ei näy taulukossa, koska näillä jo maksetuilla määrärahoilla suoritetaan vuonna 1996 toteutettuja toimia koskevia maksuja. Taulukko 1-14: Tavoite 3 - Rahoituksen toteutuminen vuosina 1994-1996 (miljoonaa ecua) Maksusitoumukset 1994 64,4 44,0 259,6 219,6 381,6 200,5 3,2 138,4 0,0 0,0 0,0 478,0 1. 789,2 1995 33,4 41,0 48,2 207,0 396,8 0,0 3,3 143,8 64,1 60,3 73,0 497,0 1. 567,9 1996 94,8 42,0 512,6 239,9 421,6 149,9 3,4 152,2 65,7 35,0 0,0 1. 076,8 2. 793,9 1994-96 192,6 127,0 820,4 666,5 1. 200,0 350,3 9,9 434,5 129,8 95,3 73,0 2. 051,8 6. 151,0 1994 32,2 35,2 129,8 74,9 190,8 100,2 1,6 110,8 0,0 0,0 0,0 382,4 1. 057,8 Maksut 1995 1996 42,3 39,0 104,5 169,7 312,9 0,0 4,0 142,6 32,0 30,2 36,5 436,2 1. 349,8 81,9 41,0 287,5 272,1 402,9 102,4 3,4 124,6 71,8 21,1 0,0 581,7 1. 990,3 1994-96 156,4 115,2 521,8 516,7 906,6 202,7 9,0 377,9 103,8 51,3 36,5 1. 400,3 4. 398,0 B DK D E F I L NL A FIN S UK YHTEENSÄ Kuvio 1-5: Tavoite 3 - Rahoituksen toteutuminen vuosivertailuna kaudella 1994-1996 Maksusitoumukset D l>K 11 H K I I. NL A F IN inU HK NL D A E I. F I • l<»4 • 1995 DI99» F IN Tavoitteessa 4 toteuttamistaso oli jäänyt verraten heikoksi vuosina 1994 ja 1995. Tämä selittyy pääosin sillä, että tavoite on uusi, teollisuuden rakennemuutoksiin liittyvät ongelmat ovat mutkikkaita ja yhteistyöstä on haluttu laajaa. Useimmissa jäsenvaltioissa tämä on merkinnyt tarvetta työskennellä tietoisuuden lisäämiseksi, tiedottaa hankkeista ja tukea niiden järjestelyjä. Täytäntöönpano vauhdittui kuitenkin jatkuvasti vuoden 1996 aikana. Toimet keskittyvät pääosiin palkattujen työntekijöiden ammatilliseen jatko- ja täydennyskoulutukseen, jossa tavoitteena on työntekijöiden teknologisten valmiuksien parantaminen ja näiden sopeuttaminen uusiin työn organisaatiomalleihin. 46 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko 1-15: Tavoite 4 - Rahoituksen toteutuminen vuosina 1994-1996 (miljoonaa ecua) Maksusitoumukset 1994 1995 1996 B DK D E F I L NL A FIN S YHTEENSÄ 4,6 1,0 29,6 55,6 95,4 60,6 0,3 22,2 0,0 0,0 0,0 269,3 0,0 5,0 0,0 62,7 0,0 0,0 0,3 0,0 11,7 14,8 0,0 94,5 11,8 7,0 26,6 49,5 91,7 38,3 0,4 0,0 0,0 8,8 37,5 271,5 1994-96 16,4 13,0 56,2 167,8 187,1 98,9 0,9 22,2 11,7 23,6 37,5 635,3 Maksut 1994 1995 1996 2,3 0,5 14,8 27,9 47,7 30,3 0,1 11,1 0,0 0,0 0,0 134,7 0,0 2,5 0,0 38,1 0,0 0,0 0,2 0,0 5,9 7,4 0,0 54,1 5,9 7,7 8,7 10,0 49,6 19,1 0,3 0,0 3,5 5,5 18,8 129,1 1994-96 8,2 10,7 23,5 76,0 97,3 49,4 0,6 11,1 9,4 12,9 18,8 317,9 Kuvio 1-6: Tavoite 4 - Rahoituksen toteutuminen vuosivertailuna kaudella 1994-1996 Maksusitoumukset • •994 • 1995 01996 | H »K II I- F I I. NL IIN S EtlRI. 1 Rl 5. Tavoite 5a 5. 1. Tavoite 5a maatalous Tavoite 5a on laaja-alainen tavoite, jonka kohteena on maataloustoiminta koko unionin alueella ja jonka tarkoituksena on tukea maatalouden rakenteiden nykyaikaistamista. Tällä tavoin se on vahvasti sidoksissa yhteiseen maatalouspolitiikkaan. Tavoitteen 5a toimenpiteitä toteutetaan erityisasetusten mukaisesti; näistä tärkeimpiä ovat tuotantorakenteiden osalta asetus (ETY) N:o 2328/91, tuotteiden kaupan pitämistä ja jalostusta koskevien rakenteiden osalta asetukset (ETY) N:o 866/90 ja (ETY) N:o 867/90 sekä tuottajaryhmittymille myönnettävien tukien osalta asetus (ETY) N:o 1360/78. Tavoitteen 5a maatalous mukaisesti rahoitettavat toimenpiteet***; Yhteenvedonomaisesti tavoitteen 5a toimenpiteet voidaan jaotella seuraavasti: Kilpailukykyjä työllisyys: Näitä kahta perustavoitetta tuetaan seuraavin toimenpitein: koulutustuet^; nuorille viljelijöille tilan perustamista varten myönnettävät tuet*0; maatilojen investointituet*^; maatalousyritysten tukipalveluihin (hallinnolliset palvelut, 14 Tästä tarkemmin vuosikertomuksissa 1994 ja 1995. 15 Asetus (ETY) N:o 2328/91, 28 artikla. 16 Asetus (ETY) N:o 2328/91, 10 ja 11 artikla. 17 Asetus (ETY) N:o 2328/91, 5-9 artikla. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 47 tilojen välinen toiminta, kirjanpito) myönnettävät t u e t ^; tuottajaryhmittymille myönnettävät tuet ^\ investointituet maa- ja metsätaloustuotteiden jalostamista ja ja tasapaino työllisyys: Tähän kaupan pitämistä varten*^. Alueellinen erityisesti vuoristoalueita ja muita epäsuotuisia alueita koskevin erityistoimenpitein^-1, joiden tarkoituksena on hyvittää luonnonhaitoista näiden alueiden maataloustoiminnalle aiheutuvaa vahinkoa. Asetuksiin (ETY) N:o 866/90 ja (ETY) N:o 867/90 perustuviin suunnitteluasiakirjoihin on tehty useita muutoksia ja asetukseen (ETY) N:o 2328/91 perustuvat menoja koskevat toimenpiteiden tarkistusten perusteella arviot on päivitetty. Näiden tavoitteeseen pyritään tavoitteen 5a rahoitussuunnitelma, joka käsittää muilla kuin ohjeellinen kohdealueilla kaudella 1994-1999 31. 12. 1996 alkaen, on seuraava: Taulukko 1-16: Tavoite 5a maatalous - Toteuttamista koskevat arviot kaudella 1994- 1999 (miljoonaa ecua) Ohjeellinen kokonaissumma: tavoitteiden 1 ja 6^2 toimenpiteet ja joka on voimassa toteutettavat 5. 195,9 Tuotanto Kaupanpiläminen ja jalostus 4. 190,3 1. 005,6 81 % 19% jalostamista Teknologisen innovaation edistäminen tavoitteessa 5a maatalous: tarkoituksena Asetuksissa (ETY) N:o 866/90 ja (ETY) N:o 867/90 säädetyillä toimenpiteillä, joiden rakenteiden on maa- ja metsätaloustuotteiden ja kaupan pitämistä koskevien mukauttaminen, edistetään uuden jalostus tekniikan soveltamista, jolla vuorostaan helpotetaan - eritoten innovaatioinvestointien avulla - uusien tuotteiden kehittelyä ja uusien markkina-alueiden löytämistä. Näiden toiminnassa valintaperusteissa. ilmentää se etusija, joka tällaisille investoinneille annetaan tukijärjestelmän tarkoitus, Vaikka uuden teknologian kehittäminen ei olekaan näiden toimenpiteiden ensisijainen tulosten tutkimus- ja esittelytoiminnan niillä on huomattava merkitys vauhdittaa teollisen teknologisen tekemään maataloustuotteiden kilpailukykyisempiä. Näin ollen toimenpiteiden antamat mahdollisuudet voidaan kiteyttää seuraavasti: toimien merkitystä edellä mainittujen asetusten mukaisessa tuotannosta, jalostuksesta ja kaupan pitämisestä entistä kannalta. Niillä voidaan helpottaa ja kaupallisen hyödyntämisen ja pyrittäessä teknologian siirron ja leviämistä, mikä innovaation tärkeää taas on • uusien tuotteiden kehittelyn osalta erityisesti sellaisten uusien kehittäminen, jotka sekä vastaavat kysynnän kehitystä että ovat avuksi tuotteiden parantamisessa; • uusien markkina-alueiden löytämisen osalta muiden kuin elintarvikkeiksi tuotteiden menekin edistäminen; esimerkkinä uudet pakkausmateriaalit säilyvyyden biologinen tarkoitetut valmisteet. parantamiseen (vihannesten käsittelyyn ja pakkausmuotojen laadun käytettävien ja vihannesten suojaaminen) 18 Asetus (ETY) N:o 2328/91, 13-16 artikla. 19 Asetus (ETY) N:o 1360/78. 20 Asetukset (ETY) N:o 866/90 ja (ETY) N:o 867/90. 21 Asetus (ETY) N:o 2328/91, 17-20 artikla. 22 Tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueilla toteutettavat tavoitteen 5a toimenpiteet esitetään. yhteisön tukikehyksissä/yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa. 48 Rakennerahastot 1996 - Kaluleksas vuosikertomus Tavoitteen 5a maatalous toteutus vuonna 1996 Taulukko 1-17: Tavoite 5a maatalous - Tuen aineellinen toteutuminen vuonna 1995 Tav. 1 Yhteensä Tav. 1 Yhteensä Tav. 1 Yhteensä Nuorten maanviljelijöiden aloittaminen (10 art. ) Tuensaajien määrä Tav. 1 ulkop 557 514 3. 443 71 Nuorten maanviljelijöiden investointituet (11 a r t) Tuensaajien määrä Tav. 1 ulkop 471 394 548 39 628 514 3. 845 1. 085 5. 621 7. 787 884 1. 711 72 e. s. 1. 059 e. s. 23. 206 e. s. e. s. 114 23. 320 998 7. 631 1. 489 72 e. s. e. s. 14. 704 e. s. e. s. 105 14. 809 46 371 2. 458 29 32 25 2 23 3. 025 e. s. e. s. e. s. 3. 025 316 2. 681 540 41 24 24 5. 039 e. s. e. s. e. s. 5. 039 Jäsenvaltio Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali* Yhd. kuninpask. Yht. EU 12 Itävalta Suomi Ruotsi Yht. EU 15 e. s. - ei sovelleta •Tiedot vuodelta 1994 402 1. 085 4. 623 156 884 222 e. s. 1. 059 e. s. 8. 502 e. s. e. s. 9 8. 511 Investointituet (7 art. ) Tuensaajien määrä Tav. 1 ulkop 1. 344 1. 384 2. 793 123 1. 877 2. 726 10. 241 67 133 447 9 2. 353 1. 084 19. 060 e. s. e. s. e. s. 19. 060 2. 837 9. 146 3. 852 71 217 695 22. 339 e. s. e. s. e. s. 22. 339 Tasaus hyvitykset (19 a r t) Tilojen määrä 6. 636 e. s. 228. 919 180. 825 185. 373 131. 997 92. 636 49. 969 2. 402 4. 850 82. 139 57. 181 1. 022. 927 92. 000 23. 181 74. 733 1. 212. 841 1. 467 1. 384 4. 670 2. 726 13. 078 9. 213 133 4. 299 71 226 2. 353 1. 779 41. 399 e. s. e. s. e. s. 41. 339 510 394 594 371 2. 774 2. 710 32 565 41 26 47 8. 064 e. s. e. s. e. s. 8. 064 tuottajaryhmittymille myönnettävästä Vuonna 1996 komissio teki neuvostolle ehdotuksen asetusten (ETY) N:o 866/90 ja (ETY) N:o 867/90 sekä 1360/78 konsolidoimisesta23 näihin asetuksiin tehtyjen useiden muutosten huomioon ottamiseksi. Tällaisen alkuperäisiin koonnelman asetusteksteihin ja tarvittaessa yksinkertaistaa ja selkeyttää niitä. Vuoden 1996 päättyessä tämän ehdotuksen käsittely neuvostossa ja Euroopan parlamentissa oli vielä kesken. Rahoituksen toteutuminen vuonna 1996 sen sijaan esitetään seuraavassa taulukossa. perättäiset muutokset tuesta annetun tarkoituksena (ETY) N:o tekemisen sisällyttää asetuksen on Taulukko 1-18: Tavoite (maksusitoumukset 5a maatalous - miljoonaa ecua) - Rahoituksen toteutuminen vuonna 1996 Jäsenvaltio Belgia Tanska Saksa Espanja Ranska Italia Luxemburg Itävalta Alankomaat Suomi Ruotsi Yhd. kuningask. YHTEENSÄ Välilliset "tuotantorakenteita " koskevat toimenpiteet J ai jos tus ja kaupanpitäminen (Aset. 866/90) Yhteensä 21,8 17,0 143,3 0,0 174,8 0,0 4,3 44,8 2,1 53,3 15,5 15,2 492,1 5,0 5,1 48,5 25,0 45,9 131,7 0,0 31,2 7,0 0,0 11,0 0,0 310,4 26,8 22,1 191,8 25,0 220,7 131,7 4,3 75,9 9,1 53,3 26,5 15,2 802,4 23 KOM(96)58 lopullinen, EYVL N:o C 115, 19. 04. 1996. Neuvosto antoi konsolidoidut asetukset 20. 5. 1997 (Neuvoston asetukset (EY) N:o 950/97, (EY) N:o 951/97 ja (EY) N:o 952/97, EYVL N:o L 142, 2. 6. 1997). Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 49 jalostuksen täsmentää, että ja kaupan pitämisen edellytysten parantamiseen Yleisesti voidaan todeta, että asetuksissa (ETY) N:o 866/90 ja (ETY) N:o 867/90 säädettyjä maa- ja tähtääviä metsätaloustuotteiden toimenpiteitä jatketaan ohjelmakaudella 1994-1999. Seurantakomiteoiden työskentelyn perusteella voidaan jo sanoa, että hitaan käynnistysvaiheen jälkeen ohjelmien toteutus on nyt vauhdittunut useirnmissa jäsenvaltioissa. Seuranta- ja arviointimenettelyjen parantelua on jatkettu yhteistyönä. toimenpiteiden Erityisesti voidaan toteuttamiseksi hyväksyttiin 13 toimenpideohjelmaa, joiden tavoitteena on maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen edellytysten parantaminen, sekä 12 toimenpideohjelmaa, joilla pyritään samaan tavoitteeseen metsätaloustuotteiden osalta. Ruotsissa tavoitteen 5a toimenpiteet hyväksymisellä. Yhdistynyttä käynnistettiin kuningaskuntaa koskevaa yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa muutettiin vuonna 1996 sen huomioon ottamiseksi, että toimenpiteen soveltamista Walesissa ja Skotlannissa oli päätetty rajoittaa 31. 3. 1996 alkaen. Lisäksi neuvosto teki päätöksen, jossa Irlannin uudet epäsuotuisiksi määritellyt alueet rajattiin. Laajennus käsittää arviolta 105 000 hehtaaria ja sen tuloksena epäsuotuisien alueiden yhteispinta-ala Irlannissa on 73 prosenttia maan kokonaishyöty viljelyalasta. Italiaa koskevan yhteisön 1996 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tukikehyksen vuonna joka on komission puheenvuoro nuorten Komissio antoi 4. 9. 1996 kertomuksen, jonka aiheena ovat nuoret maatalouden harjoittajat ja Euroopan maatalouden sukupolvenvaihdokseen liittyvät ongelmat. Tämä kertomus on tarkoitus esittää neuvostolle ja parlamentille, samoin kuin talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Kertomuksessa, sijoittautumisesta maatalouteen, tarkastellaan niitä taloudellisia ja sosiaalisia vaikeuksia, joita maatalouden harjoittajilla on tilan perustamisvaiheessa, samoin kuin heidän oikeudellisia ja verotuksellisia ongelmiaan. Siinä tarkastellaan myös niitä välineitä, joita yhteisöllä nykyisin on käytettävissään tilojen perustamisen tukemiseksi ja maaseudulle asettuvien nuorten auttamiseksi, sekä kuvataan, miten näitä välineitä on käytetty eri jäsenvaltioissa ja millaisia tuloksia tästä on saatu. Kertomuksessa annetaan myös joitakin suuntaviivoja ja suosituksia toimenpiteistä, joita yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla voitaisiin toteuttaa, jotta nuoriin maatalouden harjoittajiin kohdistetut tukitoimet unionissa saataisiin entistä johdonmukaisemmiksi ja tehokkaammiksi. Useat jäsenvaltiot ovat niin ikään esittäneet komissiolle ajatuksiaan siitä, miten vuoristoalueita koskevaa yhteisön politiikkaa voitaisiin tehostaa. Komissio jatkaa jäsenvaltioiden kanssa käymäänsä vuoropuhelua vuoristoalueiden käytännön tarpeista. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 Taulukko 1-19: Tavoite 5a maatalous - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) D F 1 » 170,4* 79,8 47% 59,1 35% 6 DK 127,0* 60,8 48% 41. 3 32% 2 Maksut %:ia tuesta Tuki Maksusitoumukset 1 745,5 * 738,6 42% 449,0 26% 2 Tukiloim. määrä*** ' Suunnilcllu/YOA (asct. N:n Kfifi/90 ja 867/90) ja inteutlamisarviol (asct. N:o 232R/9I) •• Suunnitcllu/YTK (asct. N:o 866/90 ja 8(17/90) ja lotcullamisarviiri (asct. N:o 2328/91) *** TO/YOA/lotcullamisarviot 1 086,5 * 514,6 47% 387,2 36% II %:ia tuesta E 276,0 * 102,4 37% 84,5 31% 2 626,1 ** 249,2 40% 99,8 16% 26 L 38,4* 16. 5 43% 10,6 28% 2 NL 118,0* 34,3 29% 18,6 16% 2 A 392,8 * 137,4 35% 107,9 27% •> FIN 337,3 * 114,7 34% 57. 3 17% 2 s 92,2* 40,2 44% 34. 7 38% 2 UK 185,7 * 100,4 54% 75. 7 4 1% 2 Yhteensä 5 195,8 2 188,9 4 2% 1425,8 2 7% 61 Ohjelmakauden 1994-1999 kahta ensimmäistä vuotta leimasivat ohjelmien hyväksymisessä ja niiden täytäntöönpanossa sattuneet viivästykset. Vuonna 1996 näiden viiveiden voidaan todeta useimmissa jäsenvaltioissa lyhentyneen. Rahoitussitoumuksissa tämä näkyy siinä, että vuonna 1996 peräti 84 prosenttia ohjelmien mukaisesta rahoituksesta toteutui, verrattuna 66 prosenttiin vuonna 1995. Kaikkien voimassa olevien ohjelmien osalta vuonna 1996 talousarvion mukaiset maksusitoumukset muodostavat 37 prosenttia kauden 1994-1996 maksusitoumuksista. Vuonna 1996 rahoituksen toteuttamisessa ilmenneet vaikeudet keskittyivät muutamiin maihin samalla, kun suurimmassa osassa jäsenvaltioita toteuttamisessa päästiin tavanomaiseen vuosivauhtiin. Vaikeuksien syyt ovat moninaisia investointitukien myöntämismenettelyissä tapahtuneista muutoksista, teknisistä ongelmista, joita yhdessä kolmesta jäsenvaltioittain. Erityisesti kyse on ja vaihtelevat tehdyt 50 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ilmeni jäsenvaltiosta uudesta tuensaajien toimenpiteitä kohtaan, mikä taas johtui vaikeasta vähentyneestä kiinnostuksesta ehdotettuja taloudellisesta tilanteesta. Juuri tämä määrärahojen vajaakäyttö on selityksenä sille, että vuonna 1996 kaksi jäsenvaltiota, Espanja ja Luxemburg, päätyi siirtämään määrärahoja tavoitteen 5a sisällä maataloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskeviin toimenpiteisiin. toteuttamisen alkuvaiheessa, sekä mahdollisten ohjelmakauden Tarkasteltaessa rahoituksen toteutumistaso on melkoisen tyydyttävä maksusitoumusten osalta, sillä tosiasiallisesti 42 prosenttia ohjelmien mukaisesta kokonaistuesta kohdennettiin vuosien 1994-1996 aikana. Maksujen toteuttamistaso jäi sitä vastoin vielä verraten heikoksi: vuoden 1996 päättyessä vain 27 prosenttia kaudelle 1994-1999 varatusta tuesta oli maksettu. ensimmäistä vuotta kokonaisuutena, kolmea Taulukko 1-20: Tavoite 5a maatalous Rahoituksen toteutuminen vuosina 1994-1996 (miljoonaa ecua) 1994 Maksusitoumukset 1996 1995 1994-96 1994 1995 1996 1994-96 Maksut B DK D E F I L NL A FIN S UK YHTEENSÄ 22,8 21,9 157,6 56,3 265,8 117,5 6,7 20,4 0,0 0,0 0,0 62,4 731,4 30,2 16,7 165,1 21,1 252,1 0,0 5,5 4,9 61,5 61,4 13,7 22,8 655,1 26,8 22,1 191,8 25,0 220,7 131,7 4,3 9,1 75,9 53,3 26,5 15,2 802,4 79,8 60,8 514,6 102,4 738,6 249,2 16,5 34,3 137,4 114,7 40,2 100,4 2. 188,9 3,8 2,7 48,9 28,2 0,0 58,7 3,4 10,2 0,0 0,0 0,0 19,3 175,1 12,8 16,5 160,9 27,7 242,1 0,0 2,0 2,0 30,8 30,7 6,9 22,4 554,6 42,6 22,1 177,3 28,7 206,9 41,1 5,2 6,5 77,1 26,6 27,9 34,0 696,0 59,1 41,3 387,2 84,6 449,0 99,8 10,6 18,6 107,9 57,3 34,7 75,7 1. 425,8 Kuvio 1-7: Tavoite 5a maatalous - Rahoituksen toteutuminen vuosivertailuna kaudella 1994-1996 Maksusitoumukset 3EJÏ HE 3b 3B1 JllllLiliiJ UK KURI FIN. <! J 5. 2. Tavoite 5a kalastus Tavoitteen 5a kalastus toteutus vuonna 1996 taata kalavarojen tukitoimenpiteiden KOR:n toteuttamien, kalastus- ja vesiviljelyalan rakenteisiin kohdistuvien tarkoituksena on yhtäältä ja kalastustoiminnan välinen kestävä tasapaino pyyntiponnistuksia mukauttamalla sekä toisaalta tukea ja vahvistaa koko kalatalousalaa Euroopassa. Mitä tulee pyyntiponnistusten mukauttamiseen, KOR oli vuonna 1996 osarahoittajana Euroopan kalastuslaivaston pienentämisessä kauden 1993-1996 monivuotisten ohjausohjelmien mukaisesti lopettamalla alusten toiminta pysyvästi (romuttamalla alukset, viemällä ne maasta tai perustamalla tehostamiseksi yhteisyrityksiä). Lisäksi jatkettiin ponnistuksia kalastus- ja vesiviljelyelinkeinon Euroopassa erityisesti nykyaikaistamalla kalastuslaivastoa ja kehittämällä tuotteiden jalostusta ja Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 5/ kaupan pitämistä, vesiviljelyä sekä satamalaitteistoja. Vuoden 1996 tärkeimpiä tapahtumia olivat seuraavat^: Kalastuslaivastoa koskevien KOR:n tukien pidättäminen: Koska neuvotteluissa kautta 1997-2002 koskevasta neljännestä monivuotisesta ohjausohjelmasta^ ei päästy sopimukseen, komissio totesi (pyyntiponnistusten 23. 12. 1996, että KOR:n kalastuslaivastoa koskevat yhteisrahoitusjärjestelyt mukauttamiseen tähtäävät laivaston uudistamiseen tukitoimenpiteet) oli keskeytettävä 1. 1. 1997 alkaen. Kaikkiaan nämä tuet muodostavat arviolta 50 prosenttia KOR:n määrärahoista. Neuvosto vahvisti oman päätöksensä määräpäiväksi 30. 4. 1997. tai nykyaikaistamiseen tarkoitetut tuet ja Erityistoimenpiteet ajoverkkoja käyttävän Italian kalastuslaivaston ("Spadare") uudistamiseksi: Italian viranomaisten laatiman, kalastuslaivaston ajoverkkoja käyttävän osanko uudistamista koskevan suunnitelman osalta komissio ehdotti neuvostolle, että se tekisi päätöksen erityistoimenpiteestä, jonka mukaisesti tukia voitaisiin myöntää sekä asianomaisille kalastajille että varustamoille*^7. Kalastajien osalta ehdotetut odotusajan hyvitykset (joiden edellytyksenä on, että kalastajat sitoutuvat luopumaan kalastustoiminnasta tai siirtymään muun elinkeinon harjoittajiksi) voivat olla enintään 918,23 ecua kuukaudessa kalastajaa kohden (enintään kuuden kuukauden ajalta). Hyvitykset ovat kasautuvia siten, että kaikesta elinkeinotoiminnasta luopumisesta maksettava kiinteä palkkio on enintään 50 000 ecua ja muun kalatalouteen liittyvän elinkeinon harjoittajaksi tai kokonaan muulle alalle siirtymisestä maksettava palkkio 20 000 ecua. Varustamoiden osalta tuet ovat 20 000-156 000 ecua kaikesta kalastustoiminnasta luovuttaessa ja 10 000-146 000 ecua muun kalatalouteen liittyvän elinkeinon harjoittajaksi siirryttäessä alusten tehosta sekä toiminnasta luopumisvuodesta tai muulle alalle siirtymisvuodesta riippuen. annetun koskevien asetuksen muuttaminen: Kalatalousalaa rakenteellisten KOR:sta tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä annettua asetusta (EY) N:o 3699/93, jota oli jo vuonna 1995 muutettu kahdesti, muutettiin vuonna 1996 jälleen kaksi kertaa. Kolmannella muutoksella^ mukautettiin KOR:n palkkiojärjestelmää sekä toiminnan tilapäisten lopetuspalkkioiden osalta, joihin varattaville määrärahoille vahvistettiin vuotuiset ja maakohtaiset enimmäismäärät, että toiminnan pysyvien lopetuspalkkioiden osalta, joista yli 30 vuoden ikäisiä aluksia koskevat palkkiot päätettiin pysyttää entisen suuruisina. Neljäs muutos™ mahdollisti tai valmistusmenetelmän maantieteellisen alkuperäalueen virallista tunnustamista koskevan menettelyn käyttöönoton KOR:n osarahoittamien myynninedistämistoimien yhteydessä. tuotteen 24 Tästä tarkemmin V. Yhteenveto jäsenvaltioittain. 25 Kyse on ohjelmasta, jossa kunkin maan ja kalastuslaivaston osan pyyntiponnistukset määritellään. Neuvosto ei päässyt vuonna 1996 (loka-, marras- ja joulukuun istunnot) sopimukseen komission ehdottaman suuruisista pyyntiponnistusten vähennyksistä (KOM(96)203 lopullinen, 30. 5. 1996 ja KOM(96)237 lopullinen, 29. 5. 1996). 26 Kyse on Italian lipun alla purjehtivista kalastusaluksista, jotka harjoittavat tonnikalan ja miekkakalan pyyntiä ajoverkoilla Välimerellä. 27 KOM(96) 682 lopullinen, 16. 12. 1996. 28 Neuvoston asetus (EY) N:o 965/96, annettu 28 päivänä toukokuuta 1996, EYVL N:o L 131, 1. 6. 1996. 29 Neuvoston asetus (EY) N:o 25/97, annettu 20 päivänä joulukuuta 1996, EYVL N:o L 6, 10. 1. 1997. 52 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 Määrärahojen käyttöaste onnistuttiin saamaan vuonna 1996 tyydyttäväksi siitä huolimatta, että edellisvuosi eli tämän uuden rahoitusvälineenkö "vuosi nolla" oli ollut vaikeuksien sävyttämä. On kuitenkin todettava, että tosiasiallisesti toteutunut rahoitus (toteutuneet menot suhteessa menoja koskeviin kokonaisarvioihin) on jäänyt useissa tapauksissa paljon talousarvion mukaista rahoitusta pienemmäksi, koska ohjelmien alussa (maksusitoumukset voidaan tehdä, lähes ilman eri toimenpiteitä) kuin myöhemmin. Näin ollen ohjelmien tosiasiallista käytännön toteutusta on tarpeen seurata tarkkaan. Ohjelmien toteutuksessa on joka tapauksessa saavutettu selvää edistystä useissa maissa, eikä vain komission ja kansallisten viranomaisten parantuneen yhteistyön ansiota vaan myös siksi, että ammatilliset toimijat ovat kyenneet esittämään yhä johdonmukaisempia ja soveltuvampia hankkeita. toteuttaminen on nopeampaa kauden talousarvion Taulukko 1-21: Tavoite 5a kalastus - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Tuki Maksusitoumukset %:ia tuesta Maksut %:ia tuesta Tukitoim. määrä B 24,5 24,5 100% 19,6 80% 1 DK 139,9 69,9 50% 30,3 22% 1 D 76,0 37,6 50% 20,0 26% 1 E 121,9 59,7 49% 42,7 35% 1 F 189,9 63,3 33% 41,1 22% 1 I 134,4 44,8 33% 23,1 17% 1 L NL A 1,1 1,1 100% 0,3 30% 1 46,6 15,5 33% 12,7 27% 1 2,0 2,0 100% 1,0 50% 1 FIN 23. 0 23,0 100% 6. 9 30% I s 40,0 40,0 100% ' 12,0 30% 1 UK Yhteensä 88,7 44,3 50% 20,1 23% 1 888,0 425,7 ' 4 8% 229,9 26% 12 Taulukko 1-22: Tavoite 5a kalastus - Rahoituksen ecua) toteutuminen vuosina 1994-1996 (miljoonaa Maksusitoumukset 1994 1995 1996 4,1 23,3 12,4 19,9 31,7 22,4 0,2 7,8 0,0 0,0 0,0 14,8 136,5 0,0 23,3 12,5 19,9 31,6 22,4 0,9 1,4 2,0 23,0 40,0 0,0 176,9 20,4 23,3 12,8 19,9 0,0 0,0 0,0' 6,4 0,0 0,0 0,0 29,6 112,3 1994-96 24,5 69,9 37,6 59,7 63,3 44,8 1,1 15,5 2,0 23,0 40,0 44,3 425,7 Maksut 1994 1995 1996 2,0 11,7 6,2 10,0 15,8 11,2 0,1 3,9 0,0 0,0 0,0 7,4 68,3 1,2 18,6 9,9 0,0 25,3 0,0 0,1 2,3 0,2 6,9 12,0 4,4 81,0 16,3 0,0 3,9 32,7 0,0 11,9 0,2 6,5 0,8 0,0 0,0 8,3 80,6 1994-96 19,6 30,3 20,0 42,7 41,1 23,1 0,3 12,7 1,0 6,9 12,0 20,1 229,9 B DK D E F I L NL A FIN S UK EUR15 30 Vuosina 1994-1996 maksettiin kaikissa tavoitteissa yhteensä 748 miljoonaa ecua eli 64 prosenttia niistä 1,168 miljardista ecusta, joista oli tehty maksusitoumukset samalla kaudella 1994-1996. Tavoitteen 1 osalta vastaava suhdeluku oli 70 prosenttia, tavoitteen 5a osalta 54 prosenttia ja tavoitteen 6 osalta 50 prosenttia. Kaikkiin suunnittelukauden ohjelmiin myönnetystä kokonaistuesta (mukaan lukien tavoitteita 1 ja 6 koskevat KOR:n tukitoimenpiteet) oli vuoden 1996 päättyessä kohdennettu 45 prosenttia. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 53 Kuvio 1-8: Tavoite 5a kalastus - Rahoituksen toteutuminen vuosivertailuna kaudella 1994-1996 M aksusito unukset 0 l>K D E FI L NL A FIN S UK KIHU B OK D E F 1 L Nl. A FIN S VK EUIII5 6. Tavoite 5b 6. 1. Tavoitteen 5b toteutus vuonna 1996 Vuonna 1996 jatkettiin pääasiallisesti edellisvuosina hyväksyttyjen yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen täytäntöönpanoa, joskin useissa tapauksissa kyse oli ohjelmien ensimmäisestä varsinaisesta ja täydellisestä soveltamisvuodesta. Komissio hyväksyi myös uusia ohjelmia, nimittäin Ruotsia koskevat viisi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa. Tällä tavoin yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja, joiden mukaisesti tavoitetta 5b toteutetaan, on nyt kaikkiaan 83. toteutuksen toteutettiin-^ * yhteistyönä. Tavoitteen 5b eri seurantakomiteat huolehtivat Ohjelmia asianmukaisesta seurannasta sekä arviointimenettelyjen järjestämisestä ja täytäntöönpanosta. Vuonna 1996 kaikkiaan 83 seurantakomiteaa jatkoi työtään käsitellen useita tärkeitä kysymyksiä. Niistä ensimmäinen koskee tietojärjestelmiä, joilla taataan, että komiteat saavat tiedon siitä, minkä tyyppisiä hankkeita tosiasiallisesti hyväksytään, samoin kuin siitä, millaisia rahoituksellisia vaikutuksia vuoden aikana tehdyillä maksusitoumuksilla ja suoritetuilla maksuilla on. Toinen kysymys koskee ohjelmien arvioinnin järjestämistä, toisin sanoen arviointisuunnitelman valmistelua, valtuuksien hankkimista sopimuspuolina käytännössä-^. Arviointimenettelyjen valmistelu on seurantakomiteoille haaste, johon suurin osa niistä on kyennyt vastaamaan. Seurantakomiteat ovat niin tuen yhteydessä noudatettavat menettelyt sekä viestintätoimia koskevat ohjelmat. teknisenä apuna annettavan ikään määritelleet nimeämisen arvioijille seurantaa arvioijien oleville sekä ja EMOTR:n osuus 10 prosenttia. Näihin innovaation edistäminen tavoitteen 5b kohdealueilla: Teknologisen Toimet, joiden katsotaan liittyvän suoraan maaseudulla tapahtuvaan teknologiseen kehittämiseen, saavat arviolta 1,2 prosenttia yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen mukaisista yhteisön määrärahoista. Näitä tukitoimenpiteitä koskevasta yhteisön rahoituksesta EAKR:n osuus on 75 prosenttia, ESR:n luettavien TTK. n osuus 15 prosenttia edistämistoimien osuus teknologista kehittämistä ja innovaatiota koskevasta rahoituksesta on yli kaksi kolmannesta, mikä on verrattavissa osuuteen, jonka ne saavat tavoitteen 1 ohjelmista. Kyse on teknologian siirtoon, tuotannon monipuolistamiseen löytämiseen on, että merkittävä osa liittyvistä sanoen rakennerahastojen toisin tietoyhteiskunnan viemiseen usein eristyksissä oleville maaseutualueille. Näiden toimenpiteiden osuus teknologiseen kehittämiseen myönnetyistä yhteisön määrärahoista on 27 prosenttia, ja niiden etäopiskelumahdollisuuksien tarkoituksena on uusien sovellusten kuten teleavusteisen etätyön ja toimenpiteistä. Tavoitteen 5b ohjelmien erityispiirteenä ja uusien markkina-alueiden määrärahoista sovelluksiin, telematiikan käytetään toimiin 31 Tästä tarkemmin V. Yhteenveto jäsenvaltioittain. 32 Katso IV. Arviointi. 54 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus kehittäminen. Televiestinnän alalle aiheutuvat menot ovat verraten pienet (alle 10%) ja kyse on tällöin pahimmin eristyksissä olevien alueiden perusrakenteiden parantamisesta. Taulukko 1-23: Tavoite 5b ja teknologinen kehittäminen ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) YHTEENSÄ TTKd) Televiestintä (2i Telematiikka o> YHTEENSÄ ( I ). (2). (3), (4), (5): Kal. su alaviillccl taulukosta 1-4 (Luku I) 211. 7 21. 9 K4. 5 318. 1 % 6 7% 7* 71% KX1 % E A KR ESR R a k e n n e r a h a s t ot EMOTR Yhteensä 41. 9 4. 0 18. 0 63,9 8. 6 0. 0 4. 1 12,7 7. 1 0. 8 0. 6 8. 5 57,6 4,8 22,7 85,1 % 68 % (4) 6 % (4) 27 % (4) 27%. Jäsenvaltiot J u l k i n en Y k s i t y i n en Y h t e e n sä 81. 1 17. 1 44. 5 142,7 7 3. 0 0. 0 17. 3 vtu. 1 5 4. 1 17. 1 61. 8 233,(1 % 66 % (5) 7 % (5) 27 % (5) 7 3% 6. 2. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 Taulukko 1-24: Tavoite 5b - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Tuki Maksusitoumukset %:ia tuesta Maksut %:ia tuesta Tukitoim. määrä B 78,1 16,0 21 % 8,1 10% 3 DK 54,8 13,5 2 5% 5,8 11 % 1 D 1. 229,0 449,5 3 7% 346,8 2 8% 8 E 666,9 334,4 5 0% 242,8 3 6% 7 F 2. 245,8 709,1 3 2% 508,1 2 3% 20 I 904,3 140,6 16% 84. 7 9% 13 L 6,0 0,8 14% 0,4 7% 1 NL 150,0 41,2 2 7% 25,3 17% 5 A 411,0 130,0 3 2% 78,5 19% 7 FIN 194,0 49,1 2 5% 23,6 12% 2 s 141,0 64,9 4 6% 22,6 1 6% 5 UK 820,5 203,6 2 5% 140. 9 1 7% 11 Yhteensä 6. 901,3 2. 152,6 31 % 1. 487,6 22 % 83 Vuoden 1996 päättyessä rahoituksen toteutumistaso oli yleisesti ottaen tyydyttävä ottaen huomioon, että useimmat ohjelmat oli hyväksytty joko vuonna 1995 tai vuoden 1996 ensimmäisen neljänneksen aikana. Kaikkien 83 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta maksusitoumuksilla oli kohdennettu 31 prosenttia koko kaudelle varatusta tuesta. Joissakin jäsenvaltioissa alueelliset viranomaiset onnistuivat toteuttamaan ohjelmien mukaiset toimet verraten nopeasti ja näin ollen ne saattoivat hakea varainhoitovuoden 1997 maksusitoumusmäärärahoja jo vuonna 1996. Toisaalta on ilmeistä, että jotkut jäsenvaltiot ovat täytäntöönpanossaan myöhässä ja että niiden on ponnisteltava toden teolla pysyäkseen vauhdissa muiden mukana. Tämä on erityisen tärkeää ottaen huomioon, että komissio voi suorittaa maksut vasta, kun hankkeet on saatu kokonaan päätökseen, ja että vuoden 1996 päättyessä vain 22 prosenttia kaudelle 1994-1999 varatusta tuesta oli maksettu. Näin ollen on aiheellista huolehtia erityisesti mahdollisille tuensaajille suunnatun tiedotuksen ja mainonnan tehostamisesta. Joissakin jäsenvaltioissa komissio onkin kiinnittänyt yhteisymmärryksessä niiden viranomaisten kanssa, joita asia koskee, erityistä huomiota maksusitoumusten ja maksujen osalta vallitsevaan tilanteeseen todetessaan hankkeiden etenevän erityisen työläästi. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 55 Taulukko 1-25: Tavoite 5b - Rahoituksen toteutuminen vuosina 1994-1996 (miljoonaa ecua) Maksusitoumukset 1994 1995 1996 0,0 6,4 126,0 73,5 262,7 75,5 0,8 18,3 0,0 0,0 0,0 46,1 609,4 9,2 3,4 135,8 88,6 110,5 31,5 0,0 7,3 78,3 32,8 0,0 74,6 571,9 6,9 3,7 187,7 172,3 335,9 33,6 0,0 15,6 51,6 16,3 64,9 82,9 971,4 1994-96 16,0 13,5 449,5 334,4 709,1 140,6 0,8 41,2 130,0 49,1 64,9 203,6 2. 152,6 Maksut 1994 1995 1996 0,0 3,2 63,0 36,8 131,4 37,8 0,2 3,1 0,0 0,0 0,0 23,1 298,4 4,6 2,5 71,2 81,7 76,6 15,8 0,2 9,5 39,2 15,9 0,0 46,4 363,4 3,5 0,1 212,6 124,4 300,2 31,2 0,0 12,7 39,3 7,7 22,6 71,4 825,7 1994-96 8,1 5,8 346,8 242,8 508,1 84,7 0,4 25,3 78,5 23,6 22,6 140,9 1. 487,6 B DK D E F I L NL A FIN S UK YHTEENSÄ Kuvio 1-9: Tavoite 5b - Rahoituksen toteutuminen vuosivertailuna kaudella 1994-1996 M aks us itounuk. sc t I) DK I) 1 I' I I. NL A HN I. NI. A HN 56 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus B. MUUT TUKITOIMENPITEET 1. Yhteisöaloitteet 1. 1. Yleiskatsaus Varauksen jakaminen ja yhteisöaloitteiden uudet vaiheet tapahtumaksi muodostui komission 8. 5. 1996 Vuonna 1996 merkittäväksi tekemä päätös yhteisöaloitteiden varauksen jakamisesta. Kahtena edellisvuotena tehtyjen rahoitusta koskevien päätösten perusteella-^ tavanomaisen rahoituksen lisäksi käytettävissä oleva, jäsenvaltioiden kesken jaettava varaus oli suuruudeltaan 1,665 miljardia ecua (vuoden 1995 hintoina), josta 690 miljoonaa ecua oli varattu tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueille ja 975 miljoonaa ecua muille kuin näiden tavoitteiden mukaiseen tukeen oikeutetuille alueille. Yhteistyökumppaneita kuultuaan komissio hyväksyi varauksen jakamisen eri aloitteiden ja jäsenvaltioiden kesken siten, että jako tehtäisiin kaikkiin yhteistyön osapuolina oleviin toimielimiin luotuja suhteita kunnioittaen ja erityisesti Euroopan parlamentin kanssa käyttöön otettuja menettelysääntöjä noudattaen. Jakoon vaikuttivat ratkaisevasti seuraavat ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet, ympäristö sekä rakennepolitiikan alueellisen ja aluesuunnittelullisen ulottuvuuden vahvistaminen. Varauksen rakenneuudistusta koskevien yhteisöaloitteiden (RECHAR, RESIDER, RETEX ja KONVER) samoin kuin LEADER-, PESCA-, URBAN-, ADAPT- ja EMPLOYMENT-aloitteiden tehostamisen ja jatkamisen vuoteen 1999 asti. Samalla komissio hyväksyi kolmen viimeksi mainitun aloitteen suuntaviivoihin tehdyt muutokset sekä uusia, INTERREG II C -aloitetta koskevia suuntaviivoja. Muutokset ovat seuraavanlaisia: jakaminen mahdollistaa torjunta, naisten toimintalinjat: työttömyyden teollisuuden • URBAN-aloitteen suuntaviivoja muutettiin yhtäläisten mahdollisuuksien, pitkäaikaistyöttömyyden torjunnan sekä keskisuurten kaupunkien kaupunkiympäristön vaalimisen edistämiseksi; • EMPLOYMENT-ja ADAPT-aloitteita vahvistettiin ja niistä kumpaankin lisättiin uusi vaihe; nämä uudet vaiheet ovat EMPLOYMENT-Integra (sosiaalisen syrjäytymisen torjunta) ja ADAPT-BIS (BIS tulee sanoista Building the information society ja vaihe koostuu toimenpiteistä, joilla pyritään ennakoimaan tietoyhteiskunnan tuomia muutoksia); INTERREG II C koostuu kolmesta toimintalinjasta: aluesuunnittelu, mukaan lukien yleinen, monikansallinen yhteistyö, monikansallinen yhteistyö tulvien ehkäisemisessä sekä kuivuuden torjunta. • 33 Katso vuosikertomus 1995. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 57 Taulukko 1-26 : Yhteisöaloitteiden varauksen jakaminen ja määrärahat kaudella 1994-1999 (vuoden 1996 hintoina - miljoonaa ecua) B DK D GR E F IRL 1 L NL AT P HN S UK Verkot YHTEENSÄ Tav. 1/6 osuus B DK D GR E F IRL I L NL AT P FIN S UK Verkot YHTEENSÄ Tav. 1/6 osuus ADAPT Varaus 1994-99 EMPLOYMENT Varaus 1994-99 LEADER PESCA SME REGIS URBAN Varaus 1994-99 Varaus 1994-99 Varaus 1994-99 Varaus 1994-99 Varaus 1994-99 6,80 1,62 23. 24 2,81 31. 52 23,65 6,21 25,82 10,94 1,76 3,42 1,62 24,36 38,63 31,73 256,70 33,53 293. 16 278,44 27,84 219,69 0,31 69,62 13,59 21. 43 23. 56 13,12 316,81 13,04 2,87 40,99 4,97 55,65 41,71 10,96 45,57 19,31 3,09. 4,35 3,42 2,86 44,28 45. 79 14,10 2(X),99 70,69 450. 14 191,20 88,61 401,39 0,31 62. 58 26,56 45,47 33,16 23. 96 193,77 2,06 1,80 30,67 15. 01 48,31 38. 29 15,on 41. IX) 0,22 3,03 3,26 11,92 3,46 1,98 11,83 163,78 5 13 1. 638,16 525,33 293,08 93,06 1. 848,72 1. 068. 99 228. 50 115,62 10,22 9,96 208,22 163,98 405. 45 229. 11 84,05 328,76 1,24 11,60 27,05 130,29 28,72 16,47 78. 46 34. 69 1. 768,26 1. 086. 11 0,45 3,15 3,34 3,59 5. 29 1,01 2,87 2,49 19,88 23,47 30,99 45,94 33,76 7,85 37,26 2,02 12,94 3,16 0,42 0,49 5,92 31. 71 12,08 29,28 3,49 4,06 43,57 5,10 300,08 153. 92 12,35 2,55 188,98 83,88 252,75 58,88 28,98 191,63 0,31 10,41 8,98 124,80 11,09 17,21 68,78 25,51 1. 087,07 845. 61 2,25 2,25 218. 37 267,35 126,53 8,50 17,03 5,35 27,16 24. 98 4. 86 18,36 13,11 3,59 5,16 3,87 1,54 24,96 19,22 1,53 115,81 51,48 241. 85 81. 10 20,68 136,02 0,51 22,60 13,54 49,75 7,83 4,97 124,14 - 612,24 612. 24 158,49 61,58 891. 02 602,81 RECHAR KONVER RESIDER RETEX PEACE INTERREG YHTEENSÄ Varaus 1994-99 Varaus 1994-99 Varaus 1994-99 Varaus 1994-99 Varaus 1994-99 Varaus 1994-99 Varaus 1994-99 1,01 16,96 2,96 21,66 1,51 2,55 0,19 183. 05 3,04 34,21 36,25 1,88 1,37 1,85 2,25 115,19 9,77 15,63 18,47 15,13 6,05 18,22 182,28 38,44 14,61 2,39 338,40 22,74 23,70 87,(X) 64,55 0,36 27,28 13,99 3,35 140,89 46,52 15. 48 461. 76 158. 60 221,64 110,24 739,27 2«1. 97 3,31 28,16 1,01 5,48 15,54 1,51 4,73 6,50 1,01 5,04 2,02 4,76 44,42 11,58 209,36 6,22 73,64 67,33 92,11 13,55 23,69 5,24 9,05 6,48 3,03 29,64 12,10 6,69 10,08 76,07 78,82 105,43 37,33 9,46 75,05 1,02 2,59 174,90 60,44 50,36 3,96 40,79 578,70 173. 02 72,99 39. 19 606. 95 430. 68 241,74 302,18 302,18 - 16,09 4,03 44,61 25,21 117,09 18,78 3,03 33,58 115,97 6,31 8,32 4,31 7,27 12,05 99,76 22,10 455,02 632,35 693,31 269,80 165,78 388,07 3,67 189,44 49,83 354,95 48,91 47,52 123,68 55,22 13,-47 317,67 72. 52 312,96 187,72 41,75 199,06 1. 23 184,55 18. 00 52,43 18,91 15,76 188,80 416,66 195,51 3. 544,19 2. 630,66 1. 680,05 705,72 293,68 104,23 2. 256,07 1. 177,72 2. 837,95 1. 637,54 493,69 1. 936,41 20,25 431,17 149,21 1. 082,67 156,75 130,67 1. 605,28 65,31 14. 378,59 8. 872,11 Koska varauksen jakaminen teki mahdolliseksi uusien toimien toteuttamisen, jäsenvaltioita pyydettiin tekemään komissiolle ehdotuksia lisärahoituksen sisällyttämiseksi ohjelmiin siten, että se kattaisi koko ohjelmakauden aina vuoteen 1999 asti, mukauttamalla nykyisten yhteisöaloiteohjelmien rahoitusta koskevia taulukoita. URBAN-, ADAPT ja EMPLOYMENT-aloitteiden suuntaviivojen muutosten ja INTERREG II -aloitteen uuden C-vaiheen osalta jäsenvaltioilta pyydettiin komissiolle osoitettuja ehdotuksia uusista ohjelmista tai nykyisiin ohjelmiin tehtävistä lisäyksistä. Määräaikaa ehdotusten tekemiseen oli ADAPT-ja EMPLOYMENT-aloitteiden osalta neljä kuukautta ja URBAN- ja INTERREG II C -aloitteiden osalta kuusi kuukautta siitä, kun muutetut suuntaviivat oli julkaistu lehdessä^4. Vuoden viimeiset kuukaudet käytettiin näitä muutoksia koskeviin virallisessa neuvotteluihin, joiden pohjalta komission oli määrä tehdä päätökset alkuvuodesta 1997. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 Niistä 430 toimenpideohjelmasta, jotka oli jo ennen varauksen jakamista suunniteltu toteutettaviksi kaudella 1994-1999, vuonna 1996 hyväksyttiin 123 ohjelmaa. Näitä 123 yhteisöaloiteohjelmaa koskeva rakennerahastojen rahoitusosuus on yhteensä 2,380 miljardia ecua eli 17 prosenttia ja PEACE-aloitteeseen yhteisöaloitteiden kokonaisrahoituksesta kaudella 1994-1999 (varaus tarkoitetut määrärahat mukaan lukien). Yhteisöaloiteohjelmat on nyt kokonaisuudessaan hyväksytty seuraavien yhteisöaloitteiden osalta: RECHAR H, RETEX H, URBAN, PESCA, ADAPT, EMPLOYMENT enää kahdeksan yhteisöaloiteohjelmaa, joista kolme koski INTERREG II -aloitteen "A"-vaihetta, kaksi KONVER- aloitetta, yksi RESIDER II -aloitetta, yksi SME-aloitetta ja neljä LEADER-aloitetta. 1997 hyväksyttäviksi II. Vuonna ja REGIS jäi 34 EYVL N:o C 200, 10. 7. 1996. 58 Rakenneralmstot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko 1-27: Vuonna 1996 ja kaudella 1994-1996 hyväksytyt yhteisöaloiteohjelmat B DK D EL E F IRL 1 L NL AT P FI SE UK REGIS 9ft | 94-% RECHAR | 94-% % 2 0 ADAPT •»ft 1 94-% 2 1 1 I 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 2 17 17 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 EMPLOY. 9ft 1 94-% 2 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 2 17 17 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 9ft LEADER S4-96 0 1 15 I 17 20 1 | 0 1 2 0 0 9 0 22 1 4 9 1 2 2 5 10 0 0 8 0 2 2 0 34 102 (J) 110 (4) PESCA 9ft | 9 4% 1 I 1 I 1 1 1 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 0 1 1 0 2 1 1 1 1 13 13 SME «ft | 9 4% 2 1 1 I 15 6 1 0 1 1 ;i o 1 0 1 i 0 1 0 1 1 0 14 l I 1 1 1 1 1 4 35 36 0 1 3 4 0 3 1 6 6 KONVER | 94-% % 3 1 16 1 0 0 0 3 0 0 0 17 1 0 1 0 1 0 6 1 0 1 1 1 1 43 45 1 0 1 1 0 1 0 0 4 7 1 1 7 2 1 1 8 30 30 RESIDER | 94-% % 2 0 RETEX» | 94-% % 2 1 1 0 1 2 1 0 0 1 0 1 7 9 1 1 7 1 0 1 1 1 3 27 28 1 0 0 0 0 0 0 1 0 0 3 8 1 1 1 1 2 1 1 1 2 21 21 URBAN % 1 0 2 0 0 X 1 1 0 0 1(2) 0 1 1 9 25 | 94-% 3 I 10 1 1 8 I 1 ! 2 2(2) 1 1 1 10 44 44 YHTEENSÄ | 94-% % 3 2 16 0 3 23 1 14 1 1 13 0 5 6 10 98 19 7 83 10 26 70 7 33 5 13 17 11 7 8 38 354 367 59 62 1 123 414 430 25 0 Suunnitellut INTERREG Suunnitellut PEACE YHTEENSÄ Suunnitellut (1) Mukaan lukien vuonna 1993 hyväksytyt yhteisöaloiteohjelmat, joita on muuteltu vuodesta 1994 (2) Mukaan lukien yhteisöaloiteohjelma, joka hyväksyttiin varauksessa (3) Mukaan lukien 98 yhteisön aloilcohjclmaa, vuonna 1996 hyväksytyt 3 kansallista verkostoa ja yhteisiin verkosto (4) Mukaan lukien kansalliset verkostot ja samoja Aloitteiden on oltava luonteeltaan esitteleviä ja tavoitteena on, että ne johtavat sellaiseen kokemusten vaihtoon, jossa yhteisöaloiteohjelmiin sisältyvät uutta luovat toimet ja hyvät käytännöt tulevat hyödynnetyiksi teemoja voidaan ehkä myöhemmin sisällyttää johonkin yhteisön tukikehykseen tai yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan. Nyt, kun komissio on hyväksynyt miltei kaikki yhteisöaloiteohjelmat, niiden toteuttaminen ei enää saa rajoittua vain joidenkin jäsenvaltioiden tai alueiden yksittäisiin hankkeisiin. Niistä on tultava osa laajempaa, niiden toteuttamisalueen tai -maan rajat ylittävää liikettä, jonka vaikutukset on voitava tuntea erityisesti muita heikommin kehittyneillä alueilla, joilla kokemusten siirtoa tarvitaan eniten. Tähän tähdäten komissio on päättänyt toteuttaa joitakin monikansallisia toimia. Niinpä se on päättänyt käynnistää useita kokemusten vaihtoa ja hyvien käytäntöjen leviämistä edistäviä toimia neljän teollisuuden rakenneuudistusta koskevan aloitteen (RESIDER n, RECHAR II, RETEX Ilja KONVER) yhteydessä toteutettujen toimenpiteiden ja niistä saatujen tulosten hyödyntämiseksi. Tavoite on vastaava kuin vuonna 1994 komission päättäessä SME-aloitteen määrärahojen alustavasta jakautumisesta tekemänsä päätöksen yhteydessä varata 25 miljoonan ecun suuruisen summan monikansallisiin toimiin. Tämän summan turvin voitiin vuoden 1996 lopulla käynnistää seuraavat kolme tointa: ehdotuspyyntö tavoitteiden 1, 2, 5b ja 6^ internet-verkon kohdealueilla toimivien matkailualan pk-yritysten välisen, Euroopan luomiseksi; rahoitustuki ostomessujen (IBEX) järjestämiseksi pk-yrityksille tavoitteiden 1, 2, 5b ja 636 itselleen kertyneen rohkaiseminen erityiskokemuksen vaihtoon tietoisuutta lisäävien toimien sekä tiedotuksen ja viestinnän avulla "hyvien käytäntöjen" hahmottamiseksi. sekä pk-yritysten etenkin niille kohdealueilla; laajuisen LEADER-aloitteessa monikansallinen yhteistyö, kokemusten vaihto ja osaamisen siirto muodostavat erään tämän aloitteen uusista alueista. Tällä alueella tehokkaan toiminnan mahdollistaa nyt käytössä oleva verkko (maaseudun uudistamisen ja kehityksen Euroopan seurantakeskus), jonka eräänä tehtävänä on teknisen avun antaminen monikansalliseen yhteistyöhön. LEADER-aloitteen määrärahoista ohjeellinen 2,5 prosentin osuus on tarkoitettu yhteisön verkon ja kansallisten verkkojen toiminnan rahoittamiseen. Vuonna 1996 elin (AEIDL), jonka komissio on valinnut vastaamaan LEADER-aloitteen Euroopan seurantakeskuksen hallintoon liittyvistä tehtävistä ja ohjaamaan sen toimintaa, jatkoi työtään, jonka tuloksena ilmestyi julkaisuja, järjestettiin seminaareja, vaihdettiin kokemuksia ja luotiin monikielinen internet-tietojärjestelmä. Myös PESCA-aloitteen yhteydessä avulla. käynnistettiin vuonna 1996 monikansallisia ja ehdotuspyyntöjen tarjous- toimia 35 Katso jäljempänä 1. 2. Aloitteet ja niiden täytäntöönpano - SME. 36 Katso II. D. 6. Rakennerahastot ja pk-yritykset. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 59 levittämistä, alueiden välisten Tarjouspyyntöjä esitettiin kolme, ja ne koskivat tiedotuslehden tapaamisten ja teemakokousten järjestämistä sekä kahden vuosina 1997 ja 1999 pidettävän alan yritysten yhteistyötapaamisen osarahoittaa järjestämistä. Ehdotuspyynnön monikansallisia yhteistyö- ja verkostoitumishankkeita muun muassa ammatillisen koulutuksen, talouselämän monipuolistamisen ja paikallisen kehittämisen ammatillisen uudelleenkoulutuksen, aloilla. Tämän ehdotuspyynnön tukea. ADAPT- ja EMPLOYMENT-aloitteisiin liittyvää monikansallista teknisen avun ohjelmaa, joka käynnistettiin vuonna 1995 komission ja jäsenvaltioiden tukemiseksi näiden kahden aloitteen täytäntöönpanossa, jatkettiin vuonna 1996. Jäsenvaltioiden sekä Euroopan tason tukirakenteet (Europs) koordinoivat hankkeisiin liittyvää monikansallista yhteistyötä kaikkialla unionissa, antoivat tukea hankkeiden toteuttamisessa sekä pyrkivät kokoamaan yhteen toiminnasta alustavasti saatavissa olevaa jäsenneltyä tietoa. tuloksena seitsemän hanketta sai yhteisön tarkoituksena oli sijalla saavuttamista raja-alueiden yhteistyö on niiden päätavoitteiden tietoliikenneteknologian pyritään ja työpaikkojen ja sijainnista kehittämistä sekä TTK-verkkojen vähentämään Yhteisöaloitteet ja teknologisten mahdollisuuksien kehittäminen: Merkittävällä yhteisöaloitteissa edistävä teknologinen kehittäminen. Tältä osin edustavimpiin yhteisöaloitteisiin kuuluu SME-aloite, jonka toimenpiteisiin yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi luomiseksi sisältyy uuden tieto- ja edistämistä. innovaation INTERREG-ohjelmilla haittoja ulottamalla teknologian aloille. Teknologisella kehittämisellä on myös huomattava sija elinkeinotoiminnan monipuolistamiseen ja alueellisen kapasiteetin koskevat aloitteet keskittyvät. Mitä taas inhimillisiin voimavaroihin tulee, uusi teknologia on eräs niistä aloista, joilla ADAPT-aloitteen mukainen koulutuslaitosten sekä julkisen ja yksityisen sektorin teknologia välinen yhteistyö on kehittynyt helpottaa vuorostaan luotettavien tietokantojen kehittämistä ja työttömien, vammaisten ja muiden työmarkkinoille. LEADER- tavanomaista heikommassa asemassa olevien ryhmien sijoittautumista aloitteen ohjelmissa puolestaan kehittämisessä erityisesti paikallisten tuotantoyksiköiden läheisimmäksi. EMPLOYMENT-aloitteessa telematiikan merkitys maaseudun teollisuuden rakenneuudistusta rajaseudulla ja uuden tehtävissä, joihin lujittamiseen tutkimuksen aiheutuvia liittyvissä korostuu tukena. uusi Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1997/99 Kaikki yhteistyöhön osallistuvat toimielimet ovat voineet todeta eräiden ohjelmien hyväksymisessä tapahtuneet viivästykset. Näiden viiveiden syyt liittyvät yhteisöaloitteiden luonteeseen sinänsä. Yhteisön tukikehyksiin ja yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin verrattuna yhteisöaloitteilla on eräitä erityispiirteitä, jotka tekevät niistä aivan omaa laatuaan olevia unionin rakennepolitiikan välineitä: niiden alhaalta ylöspäin (bottom-up) etenevä toteuttamistapa, laajapohjaisesta yhteistyöstä johtuva näkyvyys kentällä, niistä joillekin ominainen uudistava luonne ja niille kaiken kaikkiaan leimallinen monikansallinen, rajat ylittävä ja alueiden välinen yhteistyö. Nämä erityispiirteet eivät aina helpota ohjelmien laadintaa. Esimerkiksi vaatimus laajennetusta yhteistyöstä on tärkeä ja monimutkainen haaste. Joillekin tiettyyn ohjelmaan osallistuville talouselämän toimijoille tai työmarkkinaosapuolille kysymys saattaa olla ensimmäisestä tutustumisesta tähän työmenetelmään. Tämä monien osapuolten välinen yhteistyö edellyttää toimimista samanaikaisesti monella tasolla, jolloin toimintaa on joskus vaikea hallita. Jotta yhteisöaloitteilla olisi niille kuuluva monikansallinen, rajat ylittävä tai alueiden välinen ulottuvuus, etusija on lisäksi annettava hankkeiden väliselle monikansalliselle yhteistyölle. Tämän tason yhteistyö on uusija monimutkainen prosessi. Uutta luovat toimet ja toimenpiteet, joiden valinnassa on niin alueellisella kuin kansallisellakin tasolla noudatettava ankaria arviointiperusteita, vaativat usein jäsenvaltioilta pitkällisiä tutkimuksia ja harkitsemisaikoja. Komission pyrkimyksenä on kuitenkin hyväksyä täyttävät nämä vaatimukset. Yleisesti voidaan todeta, että teollisuuden rakenneuudistusta koskevissa aloitteissa kyse on useirnmiten ollut jo hankitun kokemuksen vahvistamisesta. Muiden, uusiin aiheisiin paneutuvien aloitteiden osalta jäsenvaltioiden kanssa on ollut tarpeen käydä lisäneuvotteluja ohjelmien sisällöstä. Esimerkkinä voidaan mainita vaikkapa SME-aloite, jonka ohjelmiin on jouduttu tekemään lukuisia laadukkaita ohjelmia, jotka 60 Rakennerahastot 1996 - Kaiideksas vuosikertomus mukautuksia, jotka ovat koskeneet eritoten pk-yritysten kansainvälistymistä. toiminnan innovatiivisia piirteitä ja Taulukko 1-28: Yhteisöaloitteet - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1997/99 (miljoonaa ecua) I ADAPT lKMPLOYj LEADER | PESCA | SMF. | REGIS | R F. C H A R | K 0 N V E R | R E S I D E R | R E T E X "| URBAN | I N T E K R E CH Yhteensä 1. 638,2 1. 444,9 8 8* 530,1 3 7* 239. 6 17% Määrärahat 1994-1999"" Hyväksyiiy tuki *:iahwäksvtty Maksusitoumukset 1994-1996 *:ia lucsia Maksut 1994-1996 *:ia luexta ' Mukaan lukien verkot '• Mukaan lukien ainoastaan kauden 1994-1997 määrärahat ' * * Mukaan lukien Peace '*** VuiKlcn 1996 himana ja varaus nukaan lukien 1. 848,7 1. 524,2 8 2* 572. 0 3 8* 324. 6 21 % 1. 768,3 • 1. 511. 9 86'* 720,4 4 8* 266. 3 1 8* 300. 1 • 265. 0 8 8* 1K7. 7 71 * 37. 8 1 4* 1. 087,1 • 1. 004,3 9 2* 385,4 3 8* 156,4 1 6* 612. 2 607,0 9 9* 216. 8 3 6* I57. h 26 * 461. 8 411. 2 8 9* 292. 5 71 * 137,2 3 3* 739,3 503. 0 6 8* 371. 2 7 4* 182. 4 36 * 578,7 518,9 9 0* 311,5 6 0* 157. 9 30 * 606. 9 526,5 8 7* 319,6 61 * 143. 3 2 7* 891,0 681. 9 7 7* 372. 4 5 5* 166. 2 2 4* 3. 846. 4 3. 170. 5 8 2* 1432,9 4 5* 706,6 2 2* 14. 378,6 12. 169. 2 R 5% 5. 712,4 4 7* 2. 676. 0 2 2* Taulukko 1-29: Yhteisöaloitteet - Rahoituksen toteutuminen vuosina 1994-1996 (miljoonaa ecua) Maksusitoumukset Maksut 1995 307,7 107,7 468,5 29,4 203,5 58,8 172,5 238,2 172,8 164,8 157,4 585,3 2. 666,7 1996 222,4 263,1 251,7 134,6 181,9 158,0 119,9 133,0 134,4 154,4 215,0 847,6 2. 816,0 1994-96 530,1 572,0 720,4 187,7 385,4 216,8 292,5 371,2 311,5 399,0 372,4 1. 432,9 5. 791,8 1994 0,0 100,6 0,0 11,8 0,0 0,0 0,0 0,0 1,3 68,7 0,0 0,0 182,5 1995 152,6 53,6 132,7 5,3 67,7 22,0 75,6 87,3 77,0 75,4 58,1 241,4 1. 048,9 1996 87,0 170,3 133,6 20,6 88,7 135,6 61,6 95,1 79,6 67,8 108,1 465,2 1. 513,2 1994-96 239,6 324,6 266,3 37,8 156,4 157,6 137,2 182,4 157,9 211,9 166,2 706,6 2. 744,6 1994 ADAPT EMPLOYMENT LEADER PESCA SME REGIS RECHAR KONVER RESIDER RETEX* URBAN INTERREG** Yhteensä * Mukaan lukien 1993 ** Mukaan lukien PEACE 0,0 201,2 0,3 23,7 0,0 0,0 0,0 0,0 4,3 79,7 0,0 0,0 309,2 Kuvio 1-10: Yhteisöaloitteet - Rahoituksen toteutuminen vuosivertailuna kaudella 1994-1996 Maksusitoumukset „ \v\ m r ë : H- M. I 5 I, m nu • IV95 0 1 9 9* i 2! toteutumista tarkasteltaessa havaita-an, että vuonna 1994 alkaneen kauden Rahoituksen maksusitoumusten toteuttamistaso on kaikkien yhteisöaloitteiden osalta arviolta 47 prosenttia. Valtaosasta alle 40 miljoonan ecun yhteisöaloiteohjelmia on tehty vain yksi maksusitoumus ohjelmia hyväksyttäessä. Maksusitoumusten määrä vauhtia teollisuuden yhteisöaloiteohjelmien hyväksymisen kanssa. Maksusitoumusten osuus on suurin rakenneuudistusta koskevien neljän aloitteen sekä PESCA-aloitteen osalta, mikä selittyy sillä, että valtaosa näitä aloitteita koskevista yhteisöaloiteohjelmista on alle 40 miljoonan ecun suuruisia ja alueellisesti hallinnoitavia. Koska suurin osa yhteisöaloiteohjelmista hyväksyttiin vasta loppuvuodesta 1995 tai vuoden 1996 puolella, ne ovat vielä käynnistymisvaiheessaan. Tästä myös johtuu, että maksujen toteuttamistaso (kaikkien yhteisöaloitteiden osalta arviolta 22% rakennerahastojen tuesta) vuosittain kasvanut samaa on Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 61 on ainakin osassa niistä vielä heikko. Täysitehoiseen yhteisöaloiteohjelmissa arvioidaan päästävän vuonna 1997. toteuttamis- ja seurantavaiheeseen 1. 2. Aloitteet ja niiden täytäntöönpano ADAPT (1994-1999) ADAPT (1,638 miljardia ecua^') on yhteisöaloite, jonka tavoitteena on helpottaa työntekijöiden sopeutumista teollisuudessa tapahtuviin muutoksiin, auttaa yrityksiä lisäämään tuottavuuttaan ja edistää uusien elinkeinojen kehittymistä ammatillisen koulutustoiminnan, neuvonnan ja ohjauksen avulla, ennakoimalla ja edistämällä uusia työllistymismahdollisuuksia, mukauttamalla rakenteita ja tukijärjestelmiä lisäämällä. Pääasiallisena kohderyhmänä ovat työntekijät, jotka ovat alttiina teollisuuden rakennemuutoksen vaikutuksille. tiedotuksen keinoin, levittämällä tietoisuutta tietoa sekä ja ja tietojen yhteistyöhön ja keskinäiseen tutkimuslaitoksia suuntaviivojen mukaan aloitteen tarkoituksena oli ja kokemusten tutkimuksen edistämiseksi. Useat jäsenvaltiot ADAPT ja teknologian muutosten ennakointi: AD APT-aloitteen alkuperäisten rohkaista yrityksiä vaihtoon teknologian siirron sekä uusien tuotantojärjestelmien ja. -menetelmien käyttöönottoa ja tieto- ja tietoliikennejärjestelmien käyttöä koskevan ovat koskevia sisällyttäneet hyväksymiinsä ohjelmiin myös televiestinnän alaa ja toimenpiteitä; näin on tehty Italiassa, Kreikassa, Portugalissa, Ranskassa, Irlannissa, Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Näistä maista Ranskan yhteisöaloiteohjelmassa neljä prosenttia sekä määrärahoista on varattu uuteen teknologiaan perehdyttäviin ammatillisiin koulutustoimiin joustavien ja etäoppimiseen perustuvien opetusmenetelmien käyttöön, kun sitä vastoin Portugalin ohjelmassa 10 prosenttia määrärahoista on varattu telematiikan sovelluksiin ja 20 prosenttia TTK- toimintaan, uuden teknologian käyttöönottoon ja tietoverkkojen luomista edistäviin täydennettiin uudella vaiheella, jonka nimenä on ADAPT-BIS Vuonna 1996 AD APT-aloitetta (Building the Information Society) ja jonka tarkoituksena on varmistaa, että ohjelmissa otetaan riittävällä vaikutukset työtapoihin ja eurooppalaisten yritysten kilpailukykyyn. ADAPT-BIS. n avulla pyritään edistämään muun muassa: • hyvien tavalla huomioon tietoyhteiskunnan tietoyhteiskuntaa samoin kuin tunnistamista kehittyminen käytäntöjen leviämistä toimiin. tieto- uutta sen ja ja käytettäessä; hyvät käytännöt ovat paikallisiin olosuhteisiin, tarpeisiin ja kehitystasoon ja niihin mukautettuja; Euroopassa, tulosten mahdollisimman laajaa kokeilutoimintaa mukaan lukien yhteisön TTK-ohjelmista ja ammatillisista koulutusohjelmista jo saadut tulokset. levittämistä ja sen laajaa • tietoliikennetekniikkaa sopivia tarjouspyyntöjä myös sarja väliarviointikertomuksia oli määrä Vuonna 1996 ADAPT-aloitteelle oli leimallista niiden hankkeiden toteutuksen jatkuva tehostuminen, jotka oli valittu vuonna 1995, kun hankkeista ensi kertaa pyydettiin ehdotuksia. Useimmat näistä arviolta 1 400 hankkeesta olivat nyt ensimmäistä vuottaan täydessä käynnissä, jotkut tosin vasta suoritettavista käynnistymässä. Vuonna 1996 esitettiin toimittaa täydellinen arvioinneista. Ensimmäinen seurantakomiteoille viimeistään maaliskuun lopussa. Näiden nyt käynnissä olevien ensimmäisten hankkeiden pohjalta on jo hahmottunut sekä yhteisiä huolenaiheita että eri jäsenvaltioissa ja alueilla yhteisiksi koettuja etuja. Nämä liittyvät valtaosaltaan johonkin aloitteen kuudesta pääteemasta: pk-yritysten kehittäminen ja tukeminen, työn organisaatiossa tapahtuvien luonne ja vaikutus, työmarkkinoiden kehityksen ennakointi, ammatilliset valmiudet, muutosten paikallisten tietoyhteiskunnan vaikutukset. Hankkeita ovat tukemassa ja järjestämässä kaikki työmarkkinaosapuolet ja -elimet: yritykset (erityisesti pk-yritykset), yritysten yhteenliittymät, eri alojen järjestöt, kauppakamarit, käsi- ja pienteollisuuden samoin kuin maatalouden harjoittajien yhdyselimet, ammattiyhdistykset ja muut työmarkkinarakenteiden jäsenvaltioissa työpaikkojen tehokkuus, luominen 1997 ja 37 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. 62 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus työntekijäjärjestöt, ammatillisesta koulutuksesta vastaavat elimet ja julkiset ja yksityiset korkeakoulut, paikalliset ja alueelliset viranomaiset, paikalliset kehittämistoimistot ja kansalaisjärjestöt. Rahoituksen toteutumista tarkasteltaessa havaitaan, että toiminnan yleinen vauhdittuminen näkyy myös komission vuonna 1996 suorittamissa maksuissa. Maksusitoumusten kokonaismäärä kasvoi 307,7 miljoonasta ecusta 530,1 miljoonaan ecuun ja maksujen määrä 152,6 miljoonasta ecusta 239,6 miljoonaan ecuun. tekemissä maksusitoumuksissa ja Taulukko 1-30: ADAPT- Vuosi 1996ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (YAO:ien määrä) Tuki* (1) Maksusitoum. 1996 Maksusitoum. 1994-1996 (2) % (2)/(l) Belgia (2) Tanska ( 1 ) Saksa (1) Kreikka (1) Espanja ( 1 ) Ranska (1) Irlanti (1) Italia (1) Luxemburg (1) Alankomaat (1) Itävalta (1) Portugali (1) Suomi (1) Ruotsi (1) Yhd. kuningask. (2) Yhteensä (17) * Varauksen ulkopuolella 31,2 29,5 228,8 30,1 256,4 249,7 21,2 190,0 0,3 57,6 11,6 21,0 19,7 11,3 286,6 1. 444,9 25,5 24,2 33,8 20,3 33,7 0,0 3,5 45,6 0,2 0,0 0,0 17,0 0,0 0,0 18,7 222,4 31,2 29,5 76,7 27,4 81,8 46,9 7,4 81,7 0,3 11,5 11,6 21,0 19,7 11,3 72,2 530,1 100% 100% 34% 91 % 3 2% 19% 3 5% 4 3% 100% 2 0% 100% 100% 100% 100% 2 5% 3 7% Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) % (3)/(l) 6,5 6,2 17,3 4,8 18,7 0,0 4,0 23,1 0,1 0,0 0,0 4,3 1,2 0,0 0,8 87,0 9,4 8,9 38,8 8,4 42,7 23,5 6,0 41,1 0,1 5,8 5,8 6,3 9,9 5,6 27,5 239,6 3 0% 3 0% 17% 2 8% 17% 9% 2 8% 2 2% 3 0% 10% 5 0% 3 0% 5 0% 5 0% 10% 1 7% EMPLOYMENT ja inhimilliset voimavarat (1994-1999) lähestymistavan ja inhimilliset voimavarat (1,849 miljardia ecua^S) 0n aloite, jossa pyritään EMPLOYMENT yhdennetyn edistämään yhteisvastuullisuutta sekä yhtäläisiä mahdollisuuksia työmarkkinoilla. Aloite koostuu nyt neljästä vaiheesta, joilla kullakin on oma talousarvionsa: • NOW (496 miljoonaa ecua) -vaiheella tuetaan uudistavien lähestymistapojen omaksumista työllisyyden elpymistä tukemaan avulla ja naisten ammatilliseen koulutukseen; • HORIZON (513 miljoonaa ecua) -vaiheella edistetään vammaisten työelämään sijoittautumista; • YOUTHSTART (441 miljoonaa ecua) -vaiheella edistetään ammatillista pätevyyttä vailla • olevien nuorten työelämään sijoittautumista; INTEGRA (385 miljoonaa ecua) on uusi vaihe, josta päätettiin vuonna 1996 ja jolla pyritään helpottamaan haavoittuvien eli työmarkkinoilta syrjäytyneiden tai syrjäytymisvaarassa olevien ryhmien työmarkkinoille pääsyä. Tämä vaihe kattaa nyt myös HORIZON-vaiheen vähäosaisia koskevat toimet. vaiheissa uusia ammatillisia ja uuteen tekniikkaan tietoliikenneteknologiaan sopeutuminen: liittyviä EMPLOYMENT Uuteen tieto- ja kaikissa EMPLOY MENT-aloitteen innovaation edellyttämiä työympäristön sekä mukauttaminen etätyötä joustavia koulutus- ja oppimismenetelmiä kuten etäopetuksena annettavaa ammatillista koulutusta sijoittautumisen ja parantamaan tukeminen etäopetuksena annettavan ammatillisen koulutuksen avulla). Pyrittäessä on EMPLOY MENT-aloitte en eri kohderyhmien valmiuksia ja soveltamalla uutta koulutus; HORIZON: teleavusteista toimenpiteitä ja työllistymismahdollisuuksia (NOW: TTK-toiminnan voidaan rahoittaa tietokoneavusteista YOUTHSTART: työmarkkinoille teknologisen kehittämällä teknologiaa, teknologia opetusta; nuorten antava uusi 38 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 63 se väline. Ensiksikin tarjoaa kiintoisia mahdollisuuksia koulutuksessa uudistaa tai oppimisesta, jossa käytetään apuna työtapoja merkittävä käytettyjä menetelmiä, olipa kyse sitten etäopetuksesta nykyaikaisen tietoteknologian keinoja. Toisaalta uuden teknologian käyttöönotto muuttaa ja on osaltaan luomassa kokonaan uusia ammatteja ja työtehtäviä. Näiden vaikutusten huomioon ottamiseksi ja uusiin ammatteihin pääsyn mahdollistamiseksi laajemmalle osalle työvoimaan kuuluvaa väestöä on tärkeää mukauttaa koulutuksen sisältöjä että koulutuksessa käytettyjä menetelmiä. Esimerkiksi hankkeista arviolta seitsemän prosenttia muodostuu toimista, jotka jollain ja Horizon-v aiheen tietoteknologian mukanaan viidenneksessä kartoitetaan uuden teknologian mahdollisuuksia auttaa vammaisia sijoittautumisessa. entistä ammatillisen Youthstart-vaiheen tapaa liittyvät uuden hankkeista työelämään työtehtäviin, tuomiin uusiin sekä ja pyrkimys tehostunut täysitehoisen tuloksena valittujen hankkeiden ADAPT-aloitteen tavoin myös EMPLOYMENT-aloitteelle oli vuonna 1996 leimallista vuonna 1995 toteutus. esitetyn ensimmäisen ehdotuspyynnön Valtaosassa näistä arviolta 2 400 hankkeesta kyse oli ensimmäisestä toiminnan vuodesta, joskus vasta toiminnan käynnistämisestä. Ammatilliseen koulutukseen keskittyvät toimet, tärkeitä, ovat nyt yhä yleisemmin jotka ovat perinteisesti olleet tämän tyyppisissä ohjelmissa jäsentyneet laajemmiksi toimenpidekokonaisuuksiksi, joissa olennaista on paikallisten toimijoiden yhteistyö työmarkkinoille tai koulutusjärjestelmiin pääsyyn. Merkittävää on myös pyrkimys uusien sijoittautumiseen tukemiseen (erityisesti NOW-vaihe) etenkin työpaikkojen työllistämismahdollisuuksien kannalta lupaavina pidetyillä aloilla. Yleisesti voidaan todeta, että vaikka ammatilliset koulutuslaitokset ovat yhä tärkeitä toimijoita, myös paikallisten tai alueellisten viranomaisten panos on merkittävä etenkin eteläisessä Euroopassa, ja merkittävää on myös lukuisien ja yhdistysten osallistuminen. Sitä vastoin työmarkkinaosapuolet eivät näytä kansalaisjärjestöjen toivoo niiden osallistuvan olevan aktiivisemmin aloitteen toimijoiden huolenaiheisiin tulisi entistä näkyvämmin esille. toiseen vaiheeseen, jotta hankkeiden yhteys kohderyhmille kokonaisvaltaisia riittävästi mukana hankkeiden tai yritysten perustamisen toteutuksessa. Komissio taloudellisten luomiseen ratkaisuja tarjota toiminnan vaikutus näkyy merkittävällä Tehostuneen toteutuneessa rahoituksessa. Maksusitoumuksissa kasvua on 236 miljoonasta ecusta 572 miljoonaan ecuun ja maksuissa 117,8 miljoonasta ecusta 324,6 miljoonaan ecuun. tavalla vuonna 1996 Taulukko 1-31: EMPLOYMENT - Vuosil996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (nombre de PIC) Tuki" (1) Maksusitoum. 1996 Maksusitoum 1994-1996 (2) (2)/(l) Maksut 1996 Belgia (2) Tanska (1) Saksa (I) Kreikka (1) Espanja ( 1 ) Ranska (1) Irlanti (1) Italia (1) Luxemburg (1) Alankomaat (1) Itävalta (1) Portugali (1) Suomi (1) Ruotsi (1) Yhd. kuningask. (2) Yhteensä (17) * Varauksen ulkopuolella 32,1 10,6 156,8 64,4 386,6 146,5 76,1 348,7 0,3 42,4 23,0 40,3 29,2 20,7 146,5 1. 524,2 10,4 9,0 26,8 4,6 56,0 27,3 21,7 82,7 0,0 2,2 0,0 3,9 0,0 0,0 18,4 263,1 32,1 10,6 50,0 12,6 114,7 49,6 29,3 134,2 0,3 6,5 23,0 9,6 29,2 20,7 49,8 572,0] 100% 100% 3 2% 20 % 3 0% 34% 39% 38% 100 % 15% 100% 24% 100% 100% 34%! 3 8% 5,2 2,4 29,5 2,3 35,3 15,6 13,3 41,9 0,0 1,1 0,0 2,1 0,0 0,0 21,61 170,3 Maksut 1994-1996 _Œ 16,1 3,2 41,0 6,4 64,6 26,7 17,0 67,6 0,2 3,2 11,5 5,0 14,6 10,3 37,3 324,61 (3)/(l) 5 0% 3 0% 2 6% 10% 17% 18% 2 2% 19% 5 0% 8% 5 0% 12% 5 0% 5 0% 2 5% 21 % 64 LEADER II (1994-1999) , Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus johdonmukaisiin, (1,768 miljardia ecua3 9) on yhteisöaloite, jolla tuetaan maaseudun kehittämiseen LEADER tähtääviä, paikallisten yhteistyökumppanien suunnittelemia ja hallinnoimia hankkeita ja jossa korostuvat uutta luovat ja luonteeltaan esittelevät, soveltamiskelpoiset toimet. Hankkeiden on mukautettuihin omiin perustuttava kehittämissuunnitelmiin. LEADER rahoitustukea voidaan antaa ainoastaan paikalliseen toimintaan suuntautuville ryhmille (julkiset ja yksityiset yhteistyökumppanit, jotka yhdessä laativat kehittämissuunnitelman) tai muille kollektiivisille toimijoille (yhteisöt, konsulaatit, osuuskunnat, jne. ) ja tällöin edellytyksenä on, että niiden toiminta liittyy alueen kehittämiseen. LEADER II -aloitetta sovelletaan tavoitteisiin 1, 5b ja 6 kuuluvilla maaseutualueilla (tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueille on varattu 1,086 miljardia ecua). olosuhteisiin -aloitteessa alueiden II lukien luonnetta innovaatio-ohjelma", (mukaan toimenpiteitä ja kaupan pitämisestä. Tukikelpoisia ympäristövaikutukset toimista, ja markkinoilla, samoin kuin edistää hankkeiden esittelevää niiden täydentävistä soveltamisesta maaseutuyhteisöissä LEADER ja teknologinen innovaatio maaseudulla: jonka LEADER-aloitteen ohjelmiin sisältyy vaihe nimeltä "maaseudun tuotteissa, tarkoituksena on tukea paikallisiin olosuhteisiin mukautettua innovaatiota menetelmissä, ja tuotantomenetelmissä niiden sovellettavuutta. Tähän tähdäten LEADER-aloitteessa pyritään rohkaisemaan paikallisia kehittämisaloitteita, joilla mukaan saadaan uusia voimia. Tuetut toimet ovat moninaisia ja kyse voi uusiutuvat olla maatalousmarkkinoita ja koskevia energialähteet) uuden tietoliikenneteknologian tai uusien tuotteiden ja palvelujen toimia ovat esimerkiksi maaseutumatkailun suunnittelusta perustuvien edistämiseen parannetaan varausjärjestelmien etätyötä, näiden mahdollisuuksia käyttää telemarkkinoina, maataloustuotteiden parempaan hyödyntämiseen kierrätys. vaihtoehtoiset Teknologisen Teknologiseen kehittämiseen annetun rahoituksen määrää on vaikea arvioida. innovaation sellaisten maaseutualueiden tietoteknologian eristyneisyydestä etätyöhön, liittyvistä toimista. Vaikka TTK- tai yritysten telepalvelujen kehittämiseen tietoliikennekeskuksiin toimintaan sinänsä sijoitetaan vain vähän voimavaroja, soveltavien tutkimushankkeiden tavoitteena on useimmiten paikallisen tuotannon edelleen kehittäminen. luovat kehittäminen, pk-yrityksille suunnatut varattuja määrärahoja hyödyntämiseen, haittoja. teknologian siirtopalveluja tähtäävä ja tukitoimenpiteet, ja kehittää käytetään kuitenkin esimerkiksi joilla teleavusteista sovellusten aiheutuvia voidaan voi olla sekä ympäristöalan teknologian siirto, tietoteknologiaan teleavusteiseen energialähteet, ja uusiutuvat joilla kyse edistämiseen investoinnit tähtäävät lieventää jätteiden osalta Tässä tieto- uutta ja Esimerkkejä uutta luovista, soveltavista tutkimushankkeista: • ARCA-alueella Umbriassa (Perugia) erityisalana on keramiikkateollisuus, ympäristöä pilaavaa jätettä. Alueella oli kehitetty jätteiden kierrätysmenetelmä, kokeilla. LEADER-ohjelma mahdollisti kokeiluvaiheen käynnistämisen ja järjestelmän kehittämisen tavalla, joka voi antaa viitteitä muiden ympäristöä pilaavien aineiden käsittelylle. jossa syntyy jota haluttiin edelleen • Sierra de Bejar Francia -ryhmä tuottavuus on vaarassa entisestään heikentyä. LEADER-aloitteesta turvin ryhmä on kehittänyt uuden menetelmän oliiviöljyn valmistuksessa käsittelemiseksi. Menetelmän avulla uudelleen käytettävästä jätteestä saadaan sivutuotteita muutoin vakavaa ympäristöongelmaa voidaan lieventää. syntyvän (Salamanca) sijaitsee oliivinviljelyalueella, rahoitetun jolla tilojen tutkimuksen jätteen ja uusia • Creuse-ohjelma (Limousin) pyrkii perinteisen osaamisen elvyttämiseen ja ajanmukaistamiseen huolehtimalla suunnittelemalla tuotteiden myynnin edistämisestä. Prototyyppityapajassa uusia tuotteita kehitellään paikallisen, erityisesti silkkipainotekniikkaan oppisopimuskoulutusta kehittämällä tuotteita, ja varustamaan tarvittavilla laitteilla eläintautien määritys- ja torjunta-aseman, jonka erityisalana (Kreeta) LEADER-ryhmä on onnistunut ohjelman ansiosta ja huonekalujen verhoiluun liittyvän osaamisen pohjalta. rakentamaan • Anogiassa ja 39 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 65 ihmisiin. ovat sellaiset selkärankaisilla esiintyvät tartuntataudit, jotka voivat tarttua Tutkimuslaitos toimii yhteistyössä Kreetan yliopiston ja Anogian terveyskeskuksen kanssa ja WHO on nimennyt sen "tutkimus- ja koulutusyhteistyökeskukseksi" niillä Välimeren alueilla, joilla eläintautia esiintyy. Vuodesta 1994 alkaen komissio on saanut 15 jäsenvaltiolta yhteensä 102 ehdotusta LEADER- yhteisöaloiteohjelmiksi (tekninen apu ei sisälly tähän). Komissio on pyrkinyt varmistamaan, että nämä laajaan paikallisten ehdotukset perustuvat LEADER II -aloitteen suuntaviivojen mukaisesti toimijoiden väliseen neuvonpitoon. Hyväksyttyään 67 ohjelmaa ja yleiskattavaa tukea vuonna 1995 komissio hyväksyi vuonna 1996 enää 34 ohjelmaa, joista 31 on alueellisia ohjelmia (ja 11 koskee uusia jäsenvaltioita) ja kolmessa on kyse teknisestä avusta (kansallisten verkkojen toteuttamisessa). Näitä uusia ohjelmia koskeva rakennerahastojen tuki on yhteensä 253,4 miljoonaa ecua, mikä vastaa 14 prosenttia LEADER-aloitteen kokonaismäärärahoista (varaus mukaan lukien). Vuoden 1996 päättyessä hyväksymättä olivat vielä Belgian ohjelmat sekä muut teknistä apua koskevat ohjelmat. Samana ajankohtana komission hyväksymät ohjelmat kattoivat 99 prosenttia LEADER-aloitteen määrärahoista varausta lukuun ottamatta. Taulukko 1-32: LEADER II - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) Tanska Saksa Tekninen apu (kansallinen verkkt)) Schleswi^-Holstein Ranska Alsace Centre Champa^ne-A rclenne Douai. Valenciennes I taule-Normandie Lorraine Midi-Pyrénées Pays-de-la-Loire Rhône-Alpes Italia Tekninen apu (kansallinen verkko) Laiio Lifiuria Lombardia Marche Mölise Piemonte Sisilia Trento Venezia Itävalta Tekninen apu (kansallinen verkko) Ala-Itävalta Kärnten Yla-ltiivaltu Salzhurn Steiermark Tiroli Vorarlbery Suomi Suomi (tav. 5b) Suomi (tav. 6) Ruotsi Ruotsi (tav. 5b) Ruotsi (tav. 6) YHTEENSÄ Varauksen ulkopuolella Yhteensä EAKR ESR EMOTR KOR Tavoitteen 1/6 alueille Concours Fonds structurels* Kokonais kustan nukset 26,7 18,6 2. 0 16. 6 158,1 8. 4 15. 1 6. 9 4. 5 1. 8 16,0 58. 5 18,8 28,1 319,6 3,1 60,6 15,6 14,6 35. 9 18,1 39,9 65,2 8,6 57. 9 66,0 0,5 14,0 8,4 19,0 2,8 14,9 5,3 1. 0 76,5 44,3 32,1 85,9 71. 8 14,1 751. 3 8,2 7,6 1,0 6,6 67,1 3,7 6. 4 2. 2 2. 0 0,8 7. 4 22. 0 9,3 13,2 105,5 2,0 16,3 3,9 4,5 8,4 9,8 9,3 32,6 2,2 16. 3 20,8 0,3 5. 6 2,9 4,9 0,8 4,3 1. 7 0. 4 28,1 /ö,2 11. 9 16. 1 12. 1 4. 0 253,4 3,3 3,7 0,0 3. 7 35,0 1. 7 2. 9 1. 0 1. 3 0. 4 4. 0 13,9 4,6 5. 3 41,7 0. 0 6. 5 2. 1 2. 7 3. 4 2. 9 5. 0 11. 9 0,9 6,3 9,0 0. 0 3. 0 1. 3 2. 2 0,3 1. 6 0. 5 0. 1 11,2 6,5 4,8 8,1 6,1 2. 0 1,6 0,5 0. 0 0. 5 10,5 0. 4 1. 0 0. 3 0. 1 0. 2 0. 7 3,1 2. 0 2. 7 16,6 0. 0 2. 5 0. 5 0. 5 1. 3 1. 9 0. 6 6. 1 0. 2 3. 2 2. 7 0. 0 1. 1 0. 4 0. 5 0. 2 0. 2 0. 3 0,0 4,2 2,4 1. 8 2,7 2. 1 0. 7 3,3 3,4 1. 0 2. 4 21,6 1. 6 2. 6 0. 9 0. 7 0. 3 2. 7 5. 1 2. 7 5. 2 47,3 2. 0 7. 4 1,4 1. 4 3. 8 5. 1 3. 6 14. 6 1. 2 6,8 9. 2 0. 3 1. 5 1. 2 2. 3 0. 4 2. 5 0. 9 0. 2 12. 6 7. 3 5. 4 5,3 4,0 1. 3 111,81 38,9 102,7 0,C 0,C 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 o. c 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 o. c 0. 0 0. 0 o. c 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 2. 0| 0. 0 0. 0 0. 0 2. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 42,4 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 9,8 0,0 32. 6 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0. 11. 9 0. 0 11. 9 4,0 0,0 4. 0 60,4 %:la tavoitteen 1/6 alueille 0% 0% 0% 0% 3% 0% 0% 0% 100% 0% 0% 0% 0% 0% 40% 0% 0% 0% 0% 0% 100% 0% 100% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 4,1% 0% 100% 2 5% 0% 100% 24 % 66 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Useimmat vuonna 1996 hyväksytyistä ohjelmista koostuvat kolmesta toimenpiteestä, jotka ovat komission LEADER II -aloitteelle antamien suuntaviivojen mukaisesti seuraavat: • "pätevyyden hankkiminen", ja väestön toimenpide, joka mahdollistaa aktivoimiseksi tarvittavien toimien samoin kuin alueen etujen ja haittojen määrittelemiseen tähtäävien alueellisten tilannekartoitusten rahoittamisen ja kehittämissuunnitelman laatimisen; • "maaseudun innovaatio-ohjelmat", toimenpide, jolla pyritään rohkaisemaan paikallisia toimijoita tiedotustoimien laatimaan oman alueensa kehittämissuunnitelma; • "monikansallinen yhteistyö", jonka tavoitteena on helpottaa sellaisten yhteisten hankkeiden toteuttamista, joissa osapuolina on paikalliseen toimintaan suuntautuvia ryhmiä tai muita useista jäsenvaltioista olevia toimijoita. Vuonna 1996 luotiin neljä kansallista verkkoa (joista kolme sai tukea), joiden tarkoituksena on edistää LEADER II -aloitteen kohderyhmien ja yleisemminkin maaseudun kehittämiseen osallistuvien toimijoiden keskinäistä kokemusten ja tietojen vaihtoa kussakin jäsenvaltiossa. Muissa maissa vastaavat kansalliset verkot on tarkoitus toteuttaa vuonna 1997. Taulukko 1-33: LEADER II - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (YAO:ien määrä) Tuki* (1) Maksusitoum. 1996 Maksusitoum. 1994-1996 (2) % (2)/(l) Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) % (3)/(l) Tanska (1) Saksa(15) Kreikka ( 1 ) Espanja (17) Ranska(20) Irlanti (1) Italia (22) Luxemburg (1) Hollanti (4) Itävalta (9) Portugali (1) Suomi (2) Ruotsi (2) Yhd. kuningask (5) Eur. verkko (1) Yhteensä (102) * Varauksen ulkopuolella ja mukaanlukien kansalliset verkostot 8,2 177,4 148,0 354,8 190,0 67,9 288,7 1,0 8,5 23,4 117,6 28,1 16,1 66,2 16,0 1. 511,9 6,5 15,9 0,0 9,5 92,7 0,0 49,3 0,0 0,0 18,1 4,0 28,1 13,4 10,0 4,1 251,7 6,5 140,5 22,6 121,6 188,3 7,5 77,9 1,0 8,2 20,1 10,7 28,1 13,4 66,2 7,8 720,4 80% 7 9% 15 % 34% 9 9% 11 % 2 7% 100% 9 7% 8 6% 9% 100% 8 3% 100% 4 9% 48 % 2,0 14,3 0,0 9,8 45,6 0,0 22,3 0,0 0,0 5,7 4,9 8,4 4,0 14,8 1,8 133,6 2,0 53,1 11,3 44,7 61,1 3,8 36,3 0,4 2,5 6,1 8,4 8,4 4,0 19,6 4,7 266,3 2 4% 3 0% 8% 1 3% 3 2% 6% 1 3% 4 0% 2 9% 2 6% 7% 3 0% 2 5% 3 0% 3 0% 1 8% PESCA (1994-1999) tarkoitetuilla (matkailu, käsi- PESCA (300 miljoonaa ecua^O) -aloitteen tehtävänä on täydentää yhteisön tukikehysten mukaisia rakenteellisia tukia kalastuksen harjoittajien ammatilliseen uudelleenkoulutukseen ja alan yritysten liittyvien monipuolistamiseen oheiselinkeinojen ja pienteollisuus) monipuolistaminen, merikalastusta harjoittavien alusten henkilöstön ammatillisen pätevyyden kehittäminen sekä kalataloustuotteiden edelleen kehittäminen ja niiden kaupan pitämisessä käytettyjen kanavien parantaminen. PESCA- aloitetta toteutetaan pääasiallisesti niillä tavoitteiden 1, 2, 5b ja 6 kohdealueilla, joilla kalastuksen asema elinkeinona on ratkaisevan tärkeä; puolet määrärahoista on varattu tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueille. tavoitteena on kalastukseen tuilla. Toimien PESCA-aloitteen käynnistämistä vuonna 1995 sävyttäneiden vaikeuksien (muun muassa ohjelmien myöhäinen hyväksyminen, monimutkaiset hallintojärjestelmät) tämän uuden aloitteen täytäntöönpanossa päästiin vuonna 1996 useissa maissa hitaasti mutta silti asteittain etenevään alkuun. Saksassa, Tanskassa, Espanjassa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa useita hankkeita oli jo käynnissä, kun taas Ranskassa, Italiassa ja Alankomaissa niiden toteuttamisessa oli jälkeen 40 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. Rakennerahastot 1996 - Kalideksas vuosikertomus 67 yhä suuria vaikeuksia. Myös Ruotsin ja Suomen PESCA-ohjelmat hyväksyttiin vuonna 1996. PESCA- aloitteen monikansalliset toimet saatiin niin ikään alulle vuonna 1996^1. Taulukko 1-34: PESCA - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) Suomi Ruotsi YHTEENSÄ * Varauksen ulkopuolella Kokonais kustan nukset Yhteensä EAKR ESR EMOTR KOR Tavoitteen 1/6 alueille Rakennerahastojen tuki* 8,8 10,5 19,3 3,4 4. C 7,4 0. 9 0,8 1,6 0,5 1,0 1,5 0,0 0,0 0,0 2,1 2,2 4,2 0,6 0,0 0,6 %:ia tavoitteen 1/6 alueille 17% 0% 8% Rahoituksen toteutumisesta voidaan todeta, että maksusitoumusten osalta tilanne parani selvästi vuodesta 1995: vuonna 1996 maksusitoumuksia tehtiin 134,6 miljoonaa ecun arvosta, usein "yhtenä eränä", minkä tuloksena kaudella 1994-1996 kohdennettujen määrärahojen yhteismäärä kohosi 187,7 miljoonaan ecuun eli 71 prosenttiin niistä 265 miljoonasta ecusta, jotka ohjelmakaudelle oli varattu jakamista. Belgian, Saksan, Ranskan, Ruotsin ja Suomen osalta kaikki ennen varauksen rahoitussuunnitelmien mukaiset määrärahat kohdennettiin. Maksujen toteuttamistaso jäi silti verraten heikoksi: aloitteen 13 kohdemaahan maksuja suoritettiin kaikkiaan 20,6 miljoonaa ecua, minkä tuloksena kauden maksujen kokonaismääräksi saatiin 37,9 miljoonaa ecua eli 14 prosenttia tuesta. Taulukko 1-35: PESCA - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (YAO:ien määrä) Tuki* (1) Maksusitoum. 1996 Maksusitoum. 1994-1996 (2) % (2)/(l) Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) % (3)/(l) 2,0 16,4 23,0 27,1 41,5 28,3 7,8 34,2 10,6 29,3 3,4 4,0 37,4 265,0 1,7 9,5 19,4 22,3 0,0 9,5 6,1 0,0 9,3 23,2 3,4 4,0 26,2 134,6 2,0 12,3 23,2 26,8 6,9 28,3 7,2 4,4 10,5 27,5 3,4 4,0 31,3 187,7 100% 75% 101% 99% 17% 100% 91% 13% 99% 94% 100% 100% 84% 7 1% 0,4 0,8 0,0 0,3 0,0 8,5 0,7 0,0 1,1 4,5 1,1 1,2 1,9 20,6 0,6 2,2 1,9 2,6 3,5 8,5 1,3 2,2 1,7 6,6 1,1 1,2 4,5 37,8 30% 13% 8% 9% 8% 30% 17% 6% 16% 23% 33% 30% 12% 14% Belgia (1) Tanska (1) Saksa (1) Kreikka (1) Espanja(1) Ranska (1) Irlanti (1) Italia (1) Alankomaat (1) Portugali (1) Suomi (1) Ruotsi (1) Yhd. kunincask. (1) Yhteensä (13) * Varauksen ulkopuolella SME (1994-1999) (1,087 miljardia ecua42) on aloite, jonka SME tarkoituksena on sopeuttaa pk-yrityksiä sisämarkkinoiden ja talouden maailmanlaajuistumisen asettamiin vaatimuksiin. Aloite on suunnattu erityisesti tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueille, joille on varattu arviolta 80 prosenttia määrärahoista. Teknologinen innovaatio SME-aloitteen ytimenä: SME on tärkein teknologiseen kehittämiseen tähtäävistä yhteisöaloitteista ja sen kohderyhmänä ovat pk-yritykset. Ohjelmissa yli 15 prosenttia rakennerahastojen määrärahoista on varattu tutkimukseen ja kehittämiseen, telepalveluihin ja telematiikan sovelluksiin, jotka saavat osakseen erityistä huomiota. SME-aloite on jatkoa STRIDE (epäsuotuisien alueiden teknologisten mahdollisuuksien parantaminen), PRISMA (yrityksille tarjottujen palvelujen parantaminen) ja 41 Katso edellä. 42 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. 68 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus kehittyneet innovaatio, aineellisilla (teknologinen (kehittyneiden investoinneilla teknologian siirtoa ja soveltamista koskevien tarpeiden entistä parempi tietoliikenneteknologiaan TELEMATIQUE telepalvelujen käyttö) -aloitteille ja jotkut nykyisistä ohjelmista Tukikelpoiset perustuvat näiden aloitteiden yhteydessä saatuun kokemukseen ja menestykseen. toimet voivat liittyä joko pk-yritysten tuotantojärjestelmien ja organisaation parantamiseen muilla tieto- kuin ja ja pk-yritysten väliseen yhteistyöhön tietoliikennejärjestelmät) alueellisen tai tutkimuslaitosten tarpeisiin, millä vuorostaan mahdollistetaan pk- tutkimustoiminnan mukauttamiseksi paikallisiin tyydyttäminen. yritysten Sopeuttaminen uuteen saa ohjelmissa arviolta 40 prosenttia yhteisön tarkoituksena on erityisesti parantaa pk-yritysten mahdollisuuksia määrärahoista. Toimenpiteiden TTK:n käyttää telemaattisia edistämistoimiin on varattu yli kolmannes tarkoitetuista määrärahoista, mutta tältä osin ohjelmissa on huomattavia eroja: Kreikan ohjelmiin TTK-toimia ei (esim. sisälly lainkaan, kun taas joidenkin muiden maiden ohjelmissa ne ovat tärkeällä sijalla joilla Yhdistynyt kuningaskunta 47%, Alankomaat 47%). Näihin toimiin sisältyvät toimenpiteet, tuetaan kuin samoin ja pk-yritysten teknologian teknologian siirtoa harjoittavien keskusten välistä yhteistyötä. ja sen soveltaminen yrityksissä innovaation edistämiseen innovaation edistämiseen tutkimuslaitosten sekä edistää teleavusteista tarkoitetuista innovaatiota, teknologisen teknologisen palveluja tieto- ja etätyötä. verkkoja siirtoa ja ja Matkailualan pk-yritykset Matkailualalla internetissä: toimivien pk-yritysten mainonta ja myynnin edistäminen internet-verkossa on yksi esittäytymään entistä näkyvämmin jotta ne voisivat paremmin hyödyntää niitä mainonnassaan toimesta^. Tarkoituksena on kolmesta komission vuonna 1996 käynnistämästä monikansallisesta maailmanlaajuisissa, rohkaista matkailualan pk-yrityksiä sähköisissä multimedia-verkoissa, ja kaupallisessa toiminnassaan. Matkailun kaltaisella elinkeinoelämän alalla, jolle on ominaista, että markkinoinnissa käytettävillä menetelmillä on voitava tavoittaa suuria joukkoja ja että tarjonnalla on voimakasta taipumusta keskittyä, pk-yritysten on erittäin vaikeata rahoittaa Euroopan laajuisia markkinointisuunnitelmia, minkä vuoksi toiminnan yhteensovittaminen paikallisella, alueellisella ja yhteisön tasolla on tarpeen. Tavoitteena on siten: • luoda matkailualan pk-yrityksille Euroopan tason koordinaatiorakenne yhteinen pääsy varmistamalla niille internetiin; • perustaa tarvitavat toimet alueellisille tai paikallisille edustajille, joiden tehtävänä on keskittää internetissä sekä auttaa paikallisia pk- ja hoitaa matkailualan pk-yritysten palvelutarjontaa yrityksiä ja mahdollisia asiakkaita löytämään toisensa. Komissio on saanut yli 180 ehdotusta hankkeista, jotka liittyvät alueellisia tai paikallisia aloitteita koordinoiviin edustajiin. Valinnat oli määrä suorittaa vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla, jotta hankkeet saataisiin käynnistymään ennen vuoden 1997 loppua. Toimintasuunnitelmaan merkityistä kaikkiaan 36 yhteisöaloiteohjelmasta vuonna 1996 hyväksyttiin 14 uutta ohjelmaa, joista rakennerahastojen rahoitusosuus oli 511,8 miljoonaa ecua eli arviolta 47 prosenttia SME-aloitteen kokonaismäärärahoista (1,087 miljardia ecua varaus mukaan lukien, 1,062 ilman sitä). Koska vuonna 1995 oli jo hyväksytty 21 yhteisöaloiteohjelmaa, hyväksyttäväksi jäi enää yksi SME-aloitteen mukainen ohjelma (joka koskee Yhdistynyttä kuningaskuntaa). 43 Katso edellä 1. 1. Yleiskatsaus. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko 1-36: SME - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) Belgia-Flanderi Tanska Saksa Baden-Wurttemberg Ala-Saksi Brandenburg Rheinland-Pfalz Saarland Schleswig-Holstein Espanja Italia Luxemburg Itävalta Suomi Ruotsi YHTEENSÄ * Varauksen ulkopuolella Kokonais kustan nukset Yhteensä EAKR ESR E M O TR KOR Tavoitteen 1/6 alueille Rakennerahastojen tuki* 8,6 5,1 43,5 1,8 9. 5 20,9 4,6 3. 1 3,6 1. 383,1 645,5 1,4 34,8 27,9 48,8 2. 198,8 2,7 2,t 26. 2 0. 9 : 4. 7 14. 9 2. 3 1. 5 1. 8 251,1 191,7 • 0,3 9. C 11,1 17. 2 5 1U 2,7 2,6 21,2 0,9 4,3 10,4 2. 3 1. 5 1. 8 251,1 184,0 0,3 7,6 7,4 13,0 489,9 0,0 0,0 5,0 0,0 0,5 4. 5 0,0 0,0 0. 0 0,0 7,6 0,1 1,4 3,7 4,2 21,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o. c o,c 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 o,c o,c o. c 0,0 o. c o. c o,c 0,0 0,0 14,9 0,0 0,0 14. 9 0. 0 0. 0 0. 0 226,8 160,4 0,0 0,8 5,1 3,6 411,6 69 %:ia tavoitteen 1/6 alueille 0% 0% 5 7% 0% 0% 100% 0% 0% 0% 9 0% 8 4% 0% 8% 4 6% 21 % 8 0% Vuonna 1996 komissio kohdensi 181,9 miljoonaa ecua, mikä vastaa 35 prosenttia vuonna 1996 hyväksyttyjen yhteisöaloiteohjelmien määrärahoista ja 18 prosenttia kaikkien vuonna 1994 alkaneella kaudella hyväksyttyjen SME-yhteisöaloiteohjelmien rahoituksesta. Nämä kohdennetun tuen osuudet jos niitä verrataan muihin aloitteisiin. Vuonna 1996 hyväksytyistä 14 ovat pieniä, yhteisöaloiteohjelmasta kaksi on kansallisesti hallinnoitavia, rahoituksellisesti merkittäviä ohjelmia (Espanja ja Italia). Koska kyse on yli 40 miljoonan ecun yhteisöaloiteohjelmista, maksusitoumuksia on tehty ainoastaan vuoden 1996 erästä. Lppuista 12 ohjelmasta, joissa rahoitusosuudet ovat pienempiä, on tehty vain yksi maksusitoumus. Kaikkiaan SME-aloitteessa vuonna 1994 alkaneella kaudella tehdyt maksusitoumukset kattavat 38 prosenttia tämän aloitteen osalta hyväksyttyjen yhteisöaloiteohjelmien puolet toteuttamistaso maksusitoumuksista) osoittaa silti, että ohjelmat ovat yhä käynnistymisvaiheessaan. kokonaisrahoituksesta. Maksujen (alle Taulukko 1-37: SME - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (YAO:ien määrä) Belgia (2) Tanska(1) Saksa(15) Kreikka (1) Espanja ( 1 ) Ranska(3) Irlanti (1) Italia (1) Luxemburg (1) Alankomaat ( 1 ) Itävalta (1) Portugali (1) Suomi (1) Ruotsi (1) Yhd. kuningask. (4) Yhteensä (35) | Varauksen ulkopuolella Tuki* (1) Maksusitoum. 1996 Maksusitoum. 1994-1996 (2) % (2)/(l) Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) % (3)/(l) 12,1 2,6 184,2 83,3 251,1 58,5 28,8 191,7 0,3 10,3 9,0 124,0 11,1 17,2 20,1 1. 004,3 4,6 2,6 41,7 18,3 35,3 0,4 2,3 44,7 0,3 0,8 9,0 1,2 7,4 13,0 0,4 181,9 12,1 2,6 142,9 28,8 35,3 15,8 28,8 44,7 0,3 10,3 9,0 14,4 7,4 13,0 20,1 385,4 100% 100% 7 8% 3 5% 14% 2 7% 100% 2 3% 7 2% 100% 100 % 12% 6 7% 7 6% 100% 38 % 1,8 0,8 26,3 9,2 17,6 0,2 0,7 22,4 0,1 0,2 2,7 0,6 2,2 3,9 0,1 88,7 4,0 0,8 57,1 14,4 17,6 4,8 8,6 22,4 0,1 3,1 2,7 7,2 2,2 3,9 7,4 156,4 3 3% 3 0% 31 % 17% 7% 8% 3 0% 12% 2 2% 3 0% 3 0% 6% 2 0% 2 3% 3 7% 1 6% 70 REGIS (1994-1999) Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus REGIS (612 miljoonaa ecua^4) on aloite, jonka tavoitteena on parantaa erittäin syrjäisten alueiden yhteyksiä muuhun yhteisöön. Sen toimenpiteillä pyritään monipuolistamaan elinkeinotoimintaa, lujittamaan alueiden yhteyksiä muuhun unioniin, käynnistämään yhteistyötä erittäin syrjäisten alueiden välillä, ehkäisemään ympäristöuhkia ja kehittämään ammatillista koulutusta. REGIS ja erittäin syrjäisten alueiden teknologisten mahdollisuuksien kehittäminen: Toimiin, joiden avulla erittäin syrjäisten alueiden yhteyksiä muuhun yhteisöön suunnitellaan lujitettavan, kuuluu ennen muuta televiestinnän perusrakenteiden parantaminen ja uuteen teknologiaan perehdyttävä ammatillinen koulutus. REGIS-aloitteen ohjelmissa näihin toimiin kohdennetaan 5,5 prosenttia rakennerahastojen määrärahoista. Valtaosan teknologiseen kehittämiseen varatuista määrärahoista saavat TTK-toiminta ja siinä etenkin osaamisen siirtoon kannustavat toimenpiteet. Myös kehittyneiden telepalvelujen ja telemaattisten palvelujen käyttömahdollisuuksien parantamiseen on varattu merkittävä osa määrärahoista tarkoituksena helpottaa näiden alueiden pääsyä tiedon lähteille ja siten vähentää niiden eristyneisyyttä. Vuonna 1996 hyväksyttiin kolme uutta ohjelmaa, jotka kaikki koskevat Ranskaa ja joista rakennerahastojen rahoitusosuus on yhteensä 150,5 miljoonaa ecua eli arviolta 25 prosenttia REGIS- aloitteeseen varatusta 612 miljoonan ecun kokonaisrahoituksesta. Kun myös vuonna 1995 oli hyväksytty kolme yhteisöaloiteohjelmaa, REGIS-aloitteen ohjelmat on nyt kaikki hyväksytty. Taulukko 1-38: REGIS - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) Ranska Guadeloupe Guyane Martinique YHTEENSÄ * Varauksen ulkopuolella Yhteensä EAKR ESR EMOTR KOR Tavoitteen 1/6 alueille Rakennerahastojen tuki* Kokonais kustan nukset 295,0 123. 9 47,3 123. 8 295,0 150,5 61,3 28,4 60. 8 150,5 79,2 33,8 16,3 29. 1 79,2 25,3 10,0 4,2 11,1 25,3 44,5 16. 5 7. 4 20. 6 44. 5 1,5 1. 0 0. 5 0. 0 1,5 150,5 61,3 28. 4 60. 8 150. 5 %:ia tavoitteen 1/6 alueille 100% 100% 100% 100% 100% Vuonna 1996 komissio kohdensi 158 miljoonaa ecua, josta arviolta 80 prosenttia muodosti kahden rahoituksellisesti merkittävimmän yhteisöaloiteohjelman (Portugali ja Espanja) toista, vuoden 1996 erää koskeva maksusitoumus. Tähän aloitteeseen myönnetystä rakennerahastojen tuesta 36 prosenttia on kohdennettu vuonna 1994 alkaneella kaudella. Tämä maksusitoumusten osalta saavutettu kahden toteuttamistaso, yhteisöaloiteohjelman toteutuksen edistyvän verraten hyvin. kuten myös maksujen toteuttamistaso, osoittavat näiden Taulukko 1-39: REGIS - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (YAO:ien määrä) Espanja ( 1 ) Ranska(4) Portugali (1) Yhteensä (6) * Varauksen ulkopuolella Tuki* (1) Maksusitoum. 1996 Maksusitoum. 1994-1996 (2) % (2)/(l) Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) % (3)/(l) 216,9 266,1 124,0 607,0 47,4 52,2 58. 3 158,0 75,4 60,9 80,4 216,8 3 5% 2 3% 6 5% 3 6% 59,9 20,4 55,3 135,6 59,9 24,8 72,9 157f6 2 8% 9% 5 9% 26 % Teollisuuden rakenneuudistusta koskevat aloitteet (RECHAR, RESIDER, KONVER)ja teknologinen innovaatio: Teollisuuden rakenneuudistusta koskevien aloitteiden suuntaviivoissa annetaan tärkeä sija uuteen teknologiseen ympäristöön sopeuttamiselle. Suuntaviivojen mukaan näihin aloitteisiin sisältyvillä toimilla on pyrittävä edistämään yhteistyötä yritysten ja tutkimuslaitosten, korkeakoulujen ja 44 Vuoden 1996 hintoina. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 71 teknologian siirtoon erikoistuneiden keskusten sekä ammatillisten koulutuslaitosten välillä, samoin kuin innovaatiota teollisuudessa ja palveluissa keräämällä tietoa uusista tuotteista ja menetelmistä. tietoa uutta lisäksi levittämään Erityisesti KONVER-aloitteen osalta toimilla pyritään luovista tuotantomenetelmistä toimista on kuitenkin ja uusista yritysten organisaatiomuodoista. Näistä vaikea pitää lukua ja vaikeaa on siten myös arvioida niiden määrärahojen suuruutta, jotka näissä ohjelmissa käytetään suoraan tämän tyyppisten toimien rahoittamiseen, koska toimet toteutetaan useimmiten osana laajempia teollisuuden rakenteiden uudistamiseen tähtääviä toimenpiteitä. RECHAR (1994-1999) kärsineiden (462 miljoonaa ecua45) 0n aloite, jolla tuetaan hiilikaivosteollisuuden taantumisesta RECHAR pahimmin on ympäristönsuojelussa ja vanhojen kaivosrakennusten peruskorjauksessa. Tavoitteena on luoda edellytyksiä uudelle elinkeinotoiminnalle (erityisesti pk-yrityksissä), ammatilliselle koulutukselle ja työllisyyden paranemiselle. uudistamista painopiste toiminnan alueiden siten, että Kaikkiaan 30 suunnitellusta yhteisöaloiteohjelmasta vuonna 1996 hyväksyttiin neljä uutta ohjelmaa, joista rakennerahastojen rahoitusosuus on 83,2 miljoonaa ecua eli 18 prosenttia RECHAR II - aloitteeseen varatuista yhteensä 462 miljoonan ecun (varaus mukaan lukien, ilman sitä 408 miljoonaa) määrärahoista. Kaikki RECHAR II -aloitteen ohjelmat on nyt hyväksytty, koska vuonna 1995 hyväksyttiin 26 ohjelmaa. Taulukko 1-40: RECHAR - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) S:\ksa-Brundenhurg Espanja Ranska-Nord-Pas-de-Calais lthvalla-5fe/erm«rt Ylii-ltävalta YHTEENSÄ * Varauksen ulkopuolella Kokonais kustan nukset Rakennerahastojen tuki* Yhteensä EAKR ESR EMOTR KOR 49,3 60,0 39,3 7,0 155,6 30,3 34,2 16,9 1. 8 83,2 21,2 34,2 16,9 •"> 1,4 73. 7 9,1 0,0 0,0 0. 4 9. 5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Tavoitteen 1/6 alueille 0,(1 o. c o,c o. c o. c 30,3 28,4 8,3 0,0 66,9 %:ia tavoitteen 1/6 alueille 100% 8 3% 4 9% 0% 80 % useisiin soveltuviksi käyttötarkoituksiin tuetaan toimia, joiden RECHAR - Esimerkkinä vuonna 1996 hyväksytyistä ohjelmista Nord-Pas de Calais'n alue Ranskassa: Osana vanhojen teollisuusalueiden uudistamiseen tähtäävää aluesuunnittelua tällä tarkoituksena on kaivosalueen rakenteiden ohjelmalla uudistaminen teollisen kulttuuriperinnön arvon palauttaminen. Yhteisrahoitetut toimet on voitava jäsentää erottamattomaksi osaksi alueiden kehittämissuunnitelmaa ja laadun on oltava niiden ensisijainen arviointiperuste. Yhtenä toiminnan painopisteenä on liittyvän kohteen kolmen, alueen kaivosteollisuuden historiaan kiinteästi muodostama 9/9a Oignies'ssa ja Aremberg Wallersissa), joka on tarkoitus liittää samaan verkkoon Lewarden kaivoksen kanssa. Näiden kolmen kohteen kulttuurihistoriallinen arvo on virallisesti tunnustettu ja niiden sijainti (lähellä kaivosalueen yhdystietä, suunniteltua Dourgesin tasannetta ja valtion metsää) tekee niistä todella lupaavan kehittämiskohteen. 11/19 Loos-en-Gohellessa, (kaivoskuilut kokonaisuus ja Vuonna 1996 tehdyt maksusitoumukset kattavat 29 prosenttia vuonna 1994 alkaneella kaudella tuesta. Lukuun ottamatta hyväksyttyihin yhteisöaloiteohjelmiin myönnetystä rakennerahastojen joitakin vuonna 1995 hyväksyttyjä ohjelmia (Nordrhein-Westfalen, East Midlands ja Yorkshire) 45 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. 72 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus RECHAR II -yhteisöaloiteohjelmat ovat alle 40 miljoonaan ecun suuruisia ja näin ollen niistä on tehty vain yksi maksusitoumus ohjelmia hyväksyttäessä. Vuonna 1996 tehdyt maksusitoumukset koskevat näin ollen suurelta osin vuonna 1996 hyväksyttyjä yhteisöaloiteohjelmia. Myös vuonna 1996 suoritetut maksut koskevat erityisesti näitä vuonna 1996 hyväksyttyjä yhteisöaloiteohjelmia. Kaudella 1994-1996 suoritettujen maksujen osuus samalla kaudella hyväksyttyihin yhteisöaloiteohjelmiin myönnetystä rakennerahastojen tuessa on yhteensä 33 prosenttia. Koska kyse on aloitteesta, joka oli alkujaan suunniteltu toteutettavaksi kaudella 1994-1997, vuosien 1994-1996 aikana maksujen osalta saavutetun toteuttamistason perusteella näyttäisi siltä, että joitakin yhteisöaloiteohjelmia voitaisiin jatkaa aina vuoteen 1999 asti hyödyntäen sitä joustovaraa, joka rahoitukseen saatiin varauksen jakamisen myötä. Taulukko 1-41: RECHAR - Vuosi 1996 kaudella 1994-1997 (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (YAO:ien määrä) Belgia (2) Saksa(7) Kreikka (1) Espanja ( 1 ) Ranska(7) Italia (2) Itävalta (1) Portugali (1) Yhd. kuningask. (8) Yhteensä (30) Tuki* (1) Maksusitoum. 1996 Maksusitoum. 1994-1996 (2) % (2)/(l) 15,7 158,6 1,5 34,2 33,5 1,7 1,8 0,9 163,2 411,2 0,0 62,6 0,2 32,7 17,9 0,0 1,1 0,0 5,6 119,9 15,7 118,5 1,5 32,7 33,3 1,7 1,1 0,9 87,1 292,5 100% 7 5% 100% 9 5% 9 9% 100% 6 0% 100 % 5 3% 71 % Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) % (3)/(D 0,0 23,2 0,1 16,3 14,9 0,5 0,6 0,4 5. 7 61,6 7,8 50,0 0,8 16,3 16,7 0,8 0,6 0,7 43. 6 137,2 5 0% 3 2% 5 0% 4 8% 5 0% 5 0% 3 0% 8 0% 2 7% 3 3% Varauksen ulkopuolella KONVER (1994-1999) KONVER (739 miljoonaa ecua4^) on aloite, jolla tuetaan elinkeinorakenteen monipuolistamista alueilla, joilla aseteollisuus on ollut hallitsevassa asemassa, uudistamalla tähän alaan liittynyttä toimintaa ja kehittämällä muita teollisuuden aloja. Aloitteen määrärahoista 50 prosenttia on varattu tavoitteiden 1, 2, 5b ja 6 kohdealueille. Kaudella 1994-1999 toteutettaviksi suunnitelluista 45 yhteisöaloiteohjelmasta hyväksyttiin vuonna 1996 kuusi uutta ohjelmaa, joita koskeva rakennerahastojen rahoitusosuus on 136,3 miljoonaa ecua eli arviolta 18 prosenttia yhteensä 739 miljoonan ecun (varaus mukaan lukien, ilman sitä 509 miljoonaa) määrärahoista. Koska vuonna 1995 oli jo hyväksytty 37 yhteisöaloiteohjelmaa, hyväksyttäviksi jäi enää kaksi KONVER-ohjelmaa, joista toinen koskee Espanjaa, toinen Luxemburgia. Taulukko 1-42: KONVER - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) Saksa Baden-Wùrttemherg Brandenburg Saksi Italia Alankomaat Ruatsi-Karlxkoga, Karlshorg YHTEENSÄ Varauksen ulkopuolella Kokonais kustan nukset Yhteensä EAKR ESR EMOTR KOR Tavoitteen 1/6 alueista Rakennerahastojen tuki* 146,4 51. 7 53,9 40,9 250,4 32,0 11,4 440,3 74,*; 12,7 37,1 25,1 46,1 12. C 3. ? 136,. 1 54,9 11,3 26. 0 17. 6 46,1 11,0 2,6 114,6 20,0 1,3 11,1. 7. 5 0,0 1,0 0,7 21,7 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,C 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 o,c 0,0 62,2 0,0 37,1 25. 1 6,3 0,0 0,0 68,5 %:ia tavoitteen 1/6 alueista 8 3% 0% 100% 100% 1 4% 0% 0% 5 0% Italian ohjelmaa lukuun ottamatta yhteisön tuet vuonna 1996 hyväksytyille yhteisöaloiteohjelmille ovat alle 40 miljoonaa ecua ja näin ollen ne on yleensä kohdennettu kokonaisuudessaan. Myös vuonna hyväksyttyjä 1996 yhteisöaloiteohjelmia. Vuonna 1996 päättyneeltä kaudelta kertyneet maksusitoumukset kattavat tehdyistä maksusitoumuksista valtaosa samana vuonna koskee 46 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 73 yhteensä 74 prosenttia ja maksut 36 prosenttia kokonaistuesta. Koska kyse on uudesta aloitteesta, mahdollisia pyyntöjä sellaisten yhteisöaloiteohjelmien osalta, joiden toteutuksessa on tapahtunut viivästyksiä, voitaisiin pitää perusteltuina. säädetyn määräajan pidentämisestä joidenkin alkujaan Taulukko 1-43: KONVER - Vuosi 1996 kaudella 1994-1997 (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (YAO:ien määrä) Tuki* (1) Maksusitoum. 1996 Maksusitoum. 1994-1996 (2) % (2)/(l) Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) % (3)/(l) Belgia (3) Tanska(1) Saksa(16) Kreikka (1) Ranska(17) Italia (1) Alankomaat ( I ) Portugali (1) Ruotsi (1) Yhd. kuningask. (1) Yhteensä (43) * Varauksen ulkopuolella 11,5 2,4 233,9 12,9 71,0 46,1 12,0 7,9 3,3 101,9 503,0 0,0 0,0 89,0 0,0 6,3 21,6 11,0 0,0 2,6 2,5 133,0 11,5 2,4 219,6 11,5 70,7 21,6 11,0 7,9 2,6 12,5 371,2 100% 100% 9 4% 8 9% 100% 4 7% 91 % 100% 7 8% 12% 7 4% 0,0 0,0 70,8 0,0 3,1 10,8 3,3 0,0 0,8 6,2 95,1 5,7 1,2 109,5 5,7 35,1 10,8 3,3 3,9 0,8 6,2 182,4 5 0% 5 0% 4 7% 4 4% 4 9% 2 3% 2 7% 5 0% 2 4% 6% 3 6% RESIDER (1994-1999) RESIDER (579 miljoonaa ecua^) on aloite, jolla tuetaan terästeollisuusalueiden uudistamista siten, että samoin kuin RECHAR II -aloitteessa, toiminnan painopiste on ympäristönsuojelussa, uusien elinkeinojen ja inhimillisten voimavarojen kehittämisessä. Tavoitteena on nopeuttaa alueiden sopeutumista niiden taloudellisissa edellytyksissä tapahtuneeseen rajuun muutokseen. Suunnitellut toimenpiteet ovat saman tyyppisiä kuin RECHAR-aloitteessa. Kaikkiaan 28 suunnitellusta yhteisöaloiteohjelmasta hyväksyttiin vuonna 1996 seitsemän uutta ohjelmaa, joista rakennerahastojen rahoitusosuus on 232,5 miljoonaa ecua eli 40 prosenttia RESIDER-aloitteelle myönnetyistä, yhteensä 579 miljoonan ecun (varaus mukaan lukien, ilman sitä 524,6 miljoonaa) määrärahoista. Ainoastaan yksi, Luxemburgia koskeva RESIDER-ohjelma on enää hyväksymättä, koska vuosina 1994 ja 1995 hyväksyttiin yhteensä 20 yhteisöaloiteohjelmaa. Taulukko 1-44: RESIDER - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) Saksa-Brandenburg Espanja Ranska Basse-Normandie Nord-Pas-de-Calais Italia Uiivaha-Steiermark, Ala-Itävalta, Ylu-ltävalta Yhd. kuninpask. -£fi^/«firi YHTEENSÄ Varauksen ulkopuolella Kokonais kustan nukset 42,4 464,3 67,5 21,7 45,7 505,6 30,4 48,9 1. 159,0 Yhteensä EAKR ESR E M O TR KOR Tavoitteen 1/6 alueille Rakennerahastojen tuki* 26. 2 73. C 19. 5 5. / 14. 4 85. É 5,2 22,3 232,5 18,4 73,6 19,5 5. 1 14,4 85,6 4,4 19. 0 220,5 7,9 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,8 3. 3 12,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,C 0,0 0,0 o,c o,c o. c 0,( 26,2 35,4 2,8 0. 0 2. 8 29,0 0,0 0,0 93,5 %:ia tavoitteen 1/6 alueille 100% 4 8% 1 5% 0% 20% 3 4% 0% 0% 4 0% 47 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. 74 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus RESIDER - Esimerkkejä vuonna 1996 hyväksytyistä ohjelmista: Espanjassa Avilan alueella on "La Curtidora" -nimiselle yritykselle kuuluneeseen vanhaan kiinteistöön perustettu yrittämiskeskus, jota parhaillaan laitteistetaan toiminnan käynnistämistä varten. Rakennuksen ilmastointi rahoitetaan RESIDER-aloitteesta. Uusien tilojen kokonaispinta-ala on 4 200 m2 käsittäen 23 toimistoa ja 1 200 m2 tehdassaleja. Ranskassa Basse-Normandien alueella on jouduttu laatimaan elinkeinorakenteen uudistamissuunnitelma (teollisuutta, satamatoimintaa, ammatillista koulutusta, alueen maankäytön suunnittelua) sen toiminta Caenissa lakkautettiin. Huolenaiheena on nyt etenkin se, millaisilla uusilla elinkeinotoiminnan muodoilla käyttötarkoitukseltaan uudelleen määritelty alue sidotaan muuhun taajamaan niin, että sinne saadaan julkisen paikallisliikenteen verkon palvelut ja että paikalliset pk- yritykset pääsevät osallistumaan näihin rakennustöihin. Toisena tärkeänä tavoitteena on teknisten kehittää yritysten avustuksella menetelmä maaperän suunnitelmien laatimiseksi Caeniin perustettavaa suurta elintarviketeollisuuden keskusta varten. Toteutuksen on tarkoitus edetä vaiheittain seuraavasti: • mahdollisten kansainvälisten suursijoittajien kartoitus sekä alan pk-yrityksissä suoritettava kyselytutkimus liikkumisvalmiuksien ja sijoittajien täsmällisten odotusten selvittämiseksi; terästeollisuuden jälkeen, kun tutkimiseksi ja • alueen suunnittelu: saastuttamattomia tehtaita, teknologista ja muuta näyttelytilaa, lääketeollisuus, kosmeettiset " valmisteet) muiden alojen yritysten (biotekniikka, vastaanottoa varten varattu alue, yhteisiä palveluja. Yhteisön tuki on suurelta osin kohdennettu, lukuun ottamatta kolmea rahoituksellisesti merkittävintä yhteisöaloiteohjelmaa (Nordrhein-Westfalen, Italia ja Espanja), joissa vasta ensimmäisestä erästä on tehty maksusitoumus. Vuonna 1996 tehdyt maksusitoumukset koskevat näin ollen samana vuonna hyväksyttyjä yhteisöaloiteohjelmia. Ne kattavat arviolta 26 prosenttia ennen vuoden 1996 päättymistä hyväksytyille yhteisöaloiteohjelmille varatusta rakennerahastojen tuesta. Vuonna 1994 alkaneelta kaudelta kertyneet maksusitoumukset ja maksut kattavat puolestaan yhteensä 60 ja 30 prosenttia hyväksyttyihin yhteisöaloiteohjelmiin varatusta yhteisön tuesta. Taulukko 1-45: RESIDER - Vuosi 1996 kaudella 1994-1997 (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (YAO:ien määrä) Tuki* (1) Maksusitoum. 1996 Maksusitoum. 1994-1996 (2) % (2)/(l) Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) % (3)/(l) Belgia (2) Saksa(9) Kreikka (1) Espanja ( 1 ) Ranska (7) Italia (1) Alankomaat (1) Itävalta (1) Portugali (1) Yhd. kuninpask. (3) Yhteensä (27) * Varauksen ulkopuolella RETEX (1994-1999) 24,4 192,8 4,7 73,6 62,1 85,6 18,1 5,2 6,9 45. 5 518,9 0,0 36,6 0,6 7,6 23,5 42,8 0,0 4,4 0,0 19,0 134. 4 23,7 99,1 4,7 7,6 62,1 42,8 18,1 4,4 6,9 42,2 311,5 97% 51 % 100% 10% 100% 50% 100% 84% 100% 93 % 60 % 6,3 20,8 0,3 3,8 11,7 21,4 1. 0 2,2 2,6 9,5 79,6 11,8 52,0 2,3 3,8 29,3 21,4 8,4 2,2 5,5 21,1 157,9 48 % 27 % 5 0% 5 % 47 % 25 % 4 6% 4 2% 80% 46 % 30 % (607 miljoonaa ecua48) on aloite, jolla tuetaan tekstiili- ja vaatetusteollisuuteen RETEX keskittyneiden alueiden talouselämän monipuolistamista edistämällä neuvontapalvelujen tarjontaa ja laitehankintoja, jotka eivät liity tuotantoon mutta joilla parannetaan yritysten osaamista, tukemalla paikallisia yritysryhmittymiä ja yritysten yhteistyötä sekä kouluttamalla yrityksissä ja yrityspalveluissa työskentelevää henkilöstöä, 48 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 75 Kaikkiaan 21 yhteisöaloiteohjelmasta hyväksyttiin vuonna 1996 kolme uutta ohjelmaa, minkä lisäksi yhtä ohjelmaa toimia vastaava (Baden-Wùrttemberg) pidennettiin vuoteen 1997. Näitä rakennerahastojen rahoitusosuus oli yhteensä 7,3 miljoonaa ecua eli miltei yksi prosentti tähän aloitteeseen vuoteen 1999 asti myönnetyistä yhteensä 607 miljoonan ecun (varaus mukaan lukien, ilman sitä 525 miljoonaa) määrärahoista. Kaikki RETEX II -aloitteen ohjelmat on nyt hyväksytty ja vuonna 1993 aloitteen käynnistämisen yhteydessä hyväksyttyjä ohjelmia on pidennetty. Taulukko 1-46: RETEX - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) Belgia-Flanderi Saksa-Brandenburg liava\ia-Ata-ltävalta. Steiermark ja Vorarlberg YHTEENSÄ * Jakso 1994-1997 varauksen ulkopuolella Kokonais kustan nukset Yhteensä EAKR ESR E M O TR KOR Tavoitteen 1/6 alueille Rakennerahastojen tuki* 3,0 6,0 16,2 25,3 1,4 3,3 2,6 7,3 0,9 2,3 1,9 5,1 0,5 1,0 0,7 2,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,C 0,0 0,0 0,(1 0,0 3,3 0,0 3,3 %:ia tavoitteen 1/6 alueille 0% 100% 0% 45% Koska kyse on yhdestä, kauden 1993-1997 kattavasta aloitteesta, yhteisön tuki, samoin kuin maksusitoumukset ja maksut koskevat myös jo vuonna 1993 hyväksyttyjä yhteisöaloiteohjelmia. Vuonna 1996 tehtyjen maksusitoumusten ja suoritettujen maksujen yhteismäärä ylittää pitkälti vuonna tuen. Kauden 1994-1996 1996 hyväksytyille yhteisöaloiteohjelmille varatun rakennerahastojen maksusitoumukset ja maksut kattavat yhteensä 66 ja 35 prosenttia rahastojen tuesta. Taulukko 1-47: RETEX - Vuosi 1996 kaudella 1994-1997 (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (YAO:ien määrä) Tuki* (1) Maksusitoum. 1996 Maksusitoum. 1994-1996 (2) % (2)/(l) Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) % (3)/(l) Belgia (2) Saksa(8)** Kreikka (1)** Espanja (1)** Ranska (1)** Irlanti (1)** Italia (2)** Alankomaat ( 1 ) Itävalta (1) Portugali (1)** Yhd. kuningask. (2) Yhteensä (21) * * Varauksen ** Mukaan lukien vuonna 1993 hyväksytyt YAO:t (tuki, maksusitoumukset ja maksut 1993-1997). 4,4 32,3 62,0 38,5 7,0 8,1 • 12,1 1,0 2,6 194,8 36,1 399,0 100% 4 6% 71 % 4 3% 2 4% 71 % 15% 100% 100% 100% 9 9% 6 6% 4,4 70,3 87,5 90,4 28,9 11,4 79,0 1,0 2,6 194,8 36,6 607,0 1,4 9,5 50,2 0,0 0,0 1,1 0,0 0,0 2,6 83,4 6,2 154,4 0,7 8,6 25,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,3 27,4 4,0 67,8 2,2 16,7 35,0 34,2 3,4 4,1 6,0 0,5 1,3 90,4 18,1 211,9 5 0% 2 4% 4 0% 3 8% 12% 3 5% 8% 5 0% 5 0% 4 6% 4 9% 3 5% 76 URBAN (1994-1999) Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus URBAN (891 miljoonaa ecua^9) on aloite, jolla pyritään osaltaan ratkaisemaan joidenkin kaupunkialueiden kasaantuvia ongelmia. Toimilla tuetaan alueiden taloudellista ja sosiaalista elpymistä luomalla uusia elinkeinoja, uudistetaan sosiaali-, terveys-ja turva-alan perusrakenteita ja laitteistoja, edistetään työllisyyttä paikallisella tasolla ja vaalitaan ympäristöä näiden toimien yhteydessä. Hankkeiden on oltava luonteeltaan esitteleviä eli muille kaupunkialueille malliksi kelpaavia sekä taajamien yhdentämistä koskevien pitkän aikavälin toimintasuunnitelmien mukaisia. Määrärahoista kaksi kolmannesta on varattu tavoitteen 1 kohdealueille. Jäsenvaltioiden ehdottamista 44 ohjelmasta vuonna 1996 hyväksyttiin 25 uutta ohjelmaa, joista yksi varauksen turvin. Ohjelmia koskeva rakennerahastojen rahoitusosuus on yhteensä 296,6 miljoonaa ecua eli arviolta 33 prosenttia URBAN-aloitteeseen varatuista 891 miljoonan ecun (varaus mukaan lukien, ilman sitä 668 miljoonaa) määrärahoista. Kaikki URBAN-aloitteen ohjelmat on nyt hyväksytty, koska vuonna 1995 hyväksyttiin 18 ohjelmaa. Taulukko 1-48: URBAN - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) Kokonais kustan nukset Yhteensä EAKR ESR EMOTR KOR Tavoitteen 1/6 aloitteille Rakennerahastojen tuki* Belgia-flry,we/ Saksa Sachsen-Anhalt (Halle) Saarhriicken Ranska Alsace (Mulhouse) Ile-de-France (Aulnay-sous-bois) Ile-de-France (Les Mureaux) Nord-Pas-de-Calais Nord-Pas-de-Calais Picardie (Amiens) Provence-Alpes-Côte d'Azur (Marseille) Rhône-Alpes (Lyon-Est) (Roubaix-Tourcoing) (Valenciennes) Irlanti Italia Itävalta-Gmz** Ruotsi - Malmö*** Suomi - Joensuu Yhd. kuningask. Itä-Lontoo ja Lee Valley (Hackey) East Midlands (Nottingham) Skotlanti (Glasgow) Lontoo (Parc Royal) Manchester Merseyside (North lluyto, Liverpool, Netherlon) Wales (Swansea) West Midlands (Birmingham) 11,1 27,7 5,2 22,6 152,7 20. 9 22. S' 17,0 17,6 9,7 20,5 17,6 26,6 21,1 280,7 23,4 11,9 5,3 181,9 17,3 14,9 32,7 16,3 17,7 35,7 11. 7 20,6 14. ft 2,2 10,7 2,7 8,( 55,7 7. 0 K9 7. 0 7. 0 4,9 7. 0 7,0 7,0 15,8 117,7 3,( 5,1 4,( 81,9 •10 6,H 13,6 7,7 KO 17,3 5,6 KO 6. X YHTEENSÄ ' Varauksen ulkopuolella, paitsi Itävalta ja Ruotsi (katso 1 Varauksessa hyväksytty YAO '* Varaukseen liitettävät määrät 715,7 29f. ,r alla olevat alaviitteet) 1,8 8,3 2,7 5,6 45. 9 6,0 7,ti 6. 5 5,4 4. 5 5,3 3. 9 6. 4 7,9 102,0 2,9 3,1 3,1 64,6 6,4 5,6 10,0 6,1 5, ti I4,ti 4,4 6,4 5,1 239,8 0,4 2,4 0,0 2,4 9,8 1,0 1. 1 0,5 1,6 0,4 1. 7 3. 1 0,6 • 7,9 15,6 0,7 1,8 0,8 17,2 1,6 1,2 3,7 1,5 2,2 2,5 1,2 1,6 1,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 56,8 0,0 o. c 0,C o. c o,c o. c 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o,c o,c o,c o. c o,c o,c 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2,7 2,7 0,0 4,9 0,0 0,0 0,0 0,0 4,9 0,0 0,0 0. 0 15,8 97,8 0,0 0,0 4,0 17,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 17. 3 0. 0 0. 0 0,0 142,5 %:ia tavoitteen 1/6 aloitteille 0% 25% 100% 0% 9% 0% 0% 0% 0% 100% 0% 0% 0% 100% 83% 0% 0% 100% 21% 0% 0% 0% 0% 0% 100% 0% 0% 0% 0% teknologiakeskusta, jonka paikalliset yritykset ovat suunnitelleet URBAN - Esimerkkejä vuonna 1996 hyväksytyistä ohjelmista: Ranskassa Tourcoingm (Nord-Pas de Calais) kaupungissa toteutettavalla ohjelmalla tuetaan ensisijaisesti eräässä sen köyhirnmistä kaupunginosista ("La Bourgogne") toimivaa ja perustaneet yhteistyössä ja jossa 50 nuorta tulee vuosittain saamaan kouluasteen ammatillisen perustutkinnon tekniikan alalla. Tämän hankkeen rinnalle on tarkoitus kehittää jolla pyritään ratkaisemaan nuorten puutteelliseen ammatilliseen pätevyyteen ja syrjäytymiseen liittyviä ongelmia. Sen ohella, että hanke on uutta luova ja yhteistyönä toteutettu, se on erityisen merkittävä myös siksi, että se kuuluu osana alueen (tavoitteen 2 toinen, koko kaupunginosan kattava koulutushanke, 49 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 77 tunnetaan nimillä "Isola d'Ortigia" kohdealue) uudistamista ja teollisuuden rakennemuutoksen vaikutusten lieventämistä koskevaan toimintasuunnitelmaan. Italiassa Siracusan ja Barin kaupungit aikovat elvyttää historialliset keskustansa, jotka ja "Borgo Antico". Molemmissa kaupungeissa ratkaisua kurjistumisen ja harvenevan asutuksen ongelmiin on tarkoitus etsiä kehittämällä uusia matkailuun liittyviä elinkeinoja ja tarjoamalla asukkaille niihin perehdyttävää täsmäkoulutusta sekä parantamalla elinympäristöä ja torjumalla kaupunkirikollisuutta. tavoitteen 6 Suomessa Joensuun kaupungissa (alue, Pohjois-Karjala, kuuluu kohdealueisiin) työllisyystilanne on muuta maata vaikeampi. Suurehko osa työmarkkinoilta syrjäytyneestä väestöstä asuu kaupunginosassa nimeltä "Rantakylä- Utra", alueella, jossa on runsaasti kaupungin asuntoja ja jossa alkoholi, huumeet ja perheiden hajoaminen ovat merkittäviä ongelmia. Tällä alueella toteutettavalla tukemaan yritysten URBAN-ohjelmalla pyritään parantamaan perustamista ammatillista koulutusta. ja kohentamaan elinympäristöä työllisyyttä, sekä tarjoamaan tehtyjen maksusitoumusten Vuoden 1996 aikana suuri osuus kolmivuotiskaudella 1994-1996 toteutuneesta rahoituksesta (osuus maksusitoumuksista 58% ja maksuista vastaavasti 65%) selittyy hyväksyttyjen yhteisöaloiteohjelmien suurella määrällä. Vuoden 1996 loppuun mennessä arviolta 55 prosenttia aloitteeseen varatusta rakennerahastojen tuesta oli (vajaa puolet kohdennettu maksusitoumuksista) vielä käynnistymisvaiheessaan. ja arviolta 24 prosenttia maksettu. Maksujen ja suoritettujen maksujen yhteisöaloiteohjelmista toteuttamistaso valtaosa osoittaa silti, että on Taulukko 1-49: URBAN - Vuosi 1996 kaudella 1994-1997 (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (YAO:ien määrä) Tuki* (1) Maksusitqum. 1996 Maksusitoum. 1994-1996 (2) % (2)/(l) Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) % (3)/(l) Belgia (3) Tanska ( 1 ) Saksa (10) Kreikka (1) Espanja (1) Ranska(8) Irlanti (I) Italia (1) Luxemburg ( 1 ) Alankomaat (2) Itävalta (2) Portugali (1) Suomi (1) Ruotsi (1) Yhd. kuningask. (10) Yhteensä (44) * Varauksen ulkopuolella, paitsi Itävalta (1 YAO) ja Ruotsi 10,4 1,5 97,3 45,2 162,6 55,7 15,8 117,7 0,5 9,3 13,4 44,6 4,0 5,0 98,8 681,9 2,2 0,2 12,0 1,1 33,2 53,8 1,8 26,4 0,0 0,0 5,8 0,0 3,1 3,1 72,3 215,0 10,4 1,5 91,0 5,6 56,0 53,8 1,8 26,4 0,5 7,9 12,7 9,2 3,1 3,1 89,2 372,4 100% 100% 9 3% 12% 34% 9 6% 11 % 2 2% 100% 8 5% 9 5% 21 % 80% 6 3% 9 0% 55 % 1,1 0,1 11,3 0,6 22,7 17,1 0,9 13,2 0,2 0,0 2,3 0,0 1,6 0,9 36,1 108,1 5,2 0,5 34,5 2,3 34,1 17,1 0,9 13,2 0,3 2,4 5,8 4,6 1,6 0,9 43,0 166,2 5 0% 3 2% 3 5% 5% 21 % 31 % 6% 11 % 5 0% 2 5% 4 3% 10% 4 0% 19% 4 3% 24 % INTERREG II (1994-1999) INTERREG II (3,544 miljardia ecua50) -aloite käsittää nyt kolme vaihetta: raja-alueiden yhteistyö (2,4 miljardia ecua vuoden 1994 hintoina, josta 75% tavoitteen 1 kohdealueille); REGEN-vaihe (500 miljoonaa ecua vuoden 1994 hintoina) eli energiaverkkojen valmiiksi saattaminen niiden liittämiseksi laajempiin eurooppalaisiin verkkoihin; sekä uusi INTERREG II C -vaihe, joka koskee yhteistyötä aluesuunnittelun alalla (412,8 miljoonaa ecua vuoden 1996 hintoina). 50 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. 78 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus tyyppisiin tutkimuksen, investointeihin rajat ylittäviä on ohjelmissa tuettaessa pk-yrityksiä, joiden avuksi voidaan kehittää II A:sta antamissaan suuntaviivoissa komissio kehotti jäsenvaltioita ja rajat ylittäviä pk-yritysten yhteysverkkoja. Yhteistyö on niin ikään INTERREG IIA ja raja-alueiden teknologinen kehittäminen: kehittämään INTERREG teknologian ja televiestinnän aloilla. Tämä on tarpeen alueiden välistä yhteistyötä teknologian etenkin tarpeen siirtopalveluja televiestintäjärjestelmien alueilla, joilla perusrakenteet ovat puutteelliset, koska näiden alueiden INTERREG-aloitteella parantaminen mahdollistaa Euroopan laajuisten verkkojen täydentämisen. tutkimuslaitosten edistetään myös koulutus- ja kulttuuriyhteistyötä muun muassa raja-alueiden prosenttia 2,5 varattu yhteensä välillä. Tämän rakennerahastojen määrärahoista, toiseen. Alankomaat, Espanja, Kreikka ja Irlanti panevat erityistä painoa televiestinnälle ja pyrkivät kehittämään rajat televiestintäkeskukset, (valokaapeliyhteydet, ylittäviä telematiikkaan liittyvien toimien ja tietoverkkojen edistäminen). Jotkut muut jäsenvaltiot, joilla on yhteisiä ohjelmia, asettavat TTK-toimet etusijalle. Näin tekevät Ranska, Belgia ja Alankomaat, joiden ohjelmiin teknologiaan sisältyy perehdyttävää ammatillista koulutusta edistäviä Esimerkkinä Ranskan ja Belgian teknologiayhteistyö: Vuonna 1996 hyväksytyn Vallonia/Nord- pk-yrityksissä. Pas-de-Calais/Picardie Raja-alueelle on perustettu kaksi eri maiden asiantuntijoista koottua, monitieteellistä työryhmää, joista toisen tehtävänä on seurata teknologian kehitystä, kun taas toinen on suoraan yhteydessä yrityksiin antaen niille teknistä apua ja avustaen teknologian siirrossa. Työryhmien tehtävät ovat seuraavat: • välitön -ohjelman tavoitteena on tukea teknologista tilanne vaihtelee jäsenvaltiosta tutkimusyhteistyötä raaka-aineiden tunnistamisen toimenpiteitä. innovaatiota testaamisen, teknologian ja uuteen kehittyneet palveluja verkkoja teknisten siirtoa, joskin ja ja tekninen apu tuotteiden ongelmien ratkaisemisen tai teknologianeuvonnan muodossa; ja työryhmän keräämää aineistoa kahden • raja-alueen asiantuntemusta hyödyntävän tutkimuslaboratorion saattaminen yritysten käyttöön; • uusien keraamisten materiaalien käyttöönotto vaihtoehtoisena • molemmissa ratkaisuna; hankitun, erityisesti hienokeramiikkaan tutkimuslaitoksissa liittyvän tieteellisen tietämyksen ja teknisen osaamisen siirto; tuotteita ja menetelmiä koskevan valinnoissa avustaminen; teknologian siirto yritysten henkilöstölle suunnatun ammatillisen erityiskoulutuksen avulla. teknologisen kehityksen seuraaminen ja niitä koskevissa • • yhteistyövaiheen ja REGEN-vaiheen ehdottaneet Raja-alueiden ohjelmakaudelle 1994-1999 kaikkiaan 62 yhteisöaloiteohjelmaa, joista 25 hyväksyttiin vuonna 1996. Näitä ohjelmia koskeva rakennerahastojen rahoitusosuus on 701,9 miljoonaa ecua eli arviolta 23 prosenttia 3,063 miljardin ecun kokonaismäärärahoista (varausta lukuun ottamatta). Hyväksymättä jäi luettavaa ohjelmaa enää kolme (Italia/Slovenia, Italia/Itävalta ja Italia/Kreikka), sillä 34 ohjelmaa oli hyväksytty vuonna 1995. raja-alueiden yhteistyövaiheeseen INTERREG jäsenvaltiot -aloitteen osalta ovat II Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko 1-50: INTERREG II - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) Saks a/I lavalta Bclgia/Raaska/Luxcmburg: Vallonin-Lorraine-Luxemhurg Belgia/Ranska: Ardennes Tanska/Ruotsi Espanja/Marokko Suomi/Baltian maat: Etelä-Suomen rannikkoalue Suomi/Venäjä: Karjala Suomi/Venäjä: Kaakkois-Suomi Suomi/Ruotsi/Norja: Pohjoiskalotti Suomi/Ruotsi/Norja: Merenkurkku ja Keski-Skandia Suomi/RuolskSrtori. vio Ranska/Belgia: Nord-Pas-de Calais/Flanderi Ranska/Belgia: Vallonia/Nord-Pas-de-Calais/Picardie Ranska/Espanja Ranska/Italia: Korsika/Sardinia Ranska/1 talia: Korsika/Toscana Raask;i/Yhd. kuningask. : Haute-Normandie, Picardie ja East Sussex Ranska/Yhd. kunigask. : Nord-Pas-de-Calais/Kenl Italia/Albania: Apulia Halia/Ranska Italia/Sveitsi Ruolsi/Suomi/Norja/Vcnäjä: Barentsin meri Ruotsi/Norja: Pohjoisen vihreä vyöhyke Ruotsi/Norja: Götehorg/Bohus/Älvshorg Ruotsi/Norja: Sisä-Skandinm-ia YHTEENSÄ * Varauksen ulkopuolella Kokonais kustan nukset Yhteensä EAKR ESR EMOTR KOR Tavoitteen 1/6 alueille Rakennerahastojen tuki* 56,3 62. 2 27,8 28,0 185,3 22,7 31,8 40,7 29,2 14,6 9,5 38,3 148,4 142,6 74,2 58,2 80,8 95,3 178,2 160,3 52,7 23,4 13,0 13,0 10. 8 24, f 30,2 12. 5 I3. C 101,4 6,1 13,9 9,f 12,2 6/ 4,(1 18. C 71,5 62,4 33,7 IX. f 34,1 45,1 81. 5 57,(. 2(). (. 10,5 5,5 5,5 4,5 1. 597. 3 701. 'i 17. 5 25,5 9,7 10,6 KX),3 3,2 9,2 7. 2 7,2 4,1 3. 0 16,9 58,6 48,3 30,0 17,9 29,8 41,3 70,1 49,2 15. 6 6,7 2,1 4,5 3. 1 591. 5 3,8 4. 7 2,2 2,4 1. 1 2,0 3,4 1,9 3,4 1,6 0,4 1,1 10,7 3,3 0,7 0,4 4,3 3,8 8,9 3,1 0,0 3,8 2,4 1,0 1,4 3,3 0,0 0,6 0,0 0,0 0,8 1,3 0,5 1,6 0,9 0,6 0,0 2,2 10,9 2,9 0,3 0,0 0,0 2,5 4,7 4,4 0,0 1. 0 0,0 0. 0 71. 9 38,5 0,( 0,C (),( (),( <M (),( (),(. (),( <>,<; o,( o,( o. r o,( o,( o,( (). ( o. ( o,< o,( o. f o,( (),(' o,( o,( o. c ii. ii 0,0 0. 0 1. 0 0,0 101,4 0,0 12,7 4,8 9. 4 1. 1 0,0 0,0 57,3 0,0 33,7 11,6 0,0 0,0 81,5 0,0 0,0 9. 4 5. 5 0,0 1. 4 330,9 79 %:ia tavoitteen 1/6 alueille 0% 0% 8% 0% 100% 0% 91 % 50% 77% 17% 0% 0% 80% 0% KK) % 63 % 0%. 0% I(X) % 0% 0% 90%' 100 % 0%. 30% 47 % Vuonna 1996 hyväksytty INTERREG II C -vaihe tarjoaa uuden välineen monikansalliseen aluesuunnitteluyhteistyöhön. Vaiheen tarkoituksena on edistää entistä tasapainoisempaa kehitystä Euroopassa siltä osin kuin kyse on toimintojen sijoittumisesta Euroopan alueelle ja alueiden välisten erojen tasoittamisesta kestävään kehitykseen tähtäävän toimintasuunnitelman mukaisesti. INTERREG II C -vaiheella pyritään myös tehostamaan alueiden suunnitelmallista kehittämistä koskevan yhteisön politiikan vaikutuksia sekä rohkaisemaan jäsenvaltioita ja aluesuunnittelusta vastaavia viranomaisia monikansalliseen yhteistyöhön alueiden kehittämisessä noudatetaan yhteisiä toimintalinjoja. Edelleen INTERREG Et C -vaiheen tulisi auttaa jäsenvaltioita lähestymistavan omaksumisessa kuivuuden ja tulvien aiheuttamiin vesihuollon ongelmiin. Tältä osin pääasiallisia toiminta-alueita on kolme: yleisluonteinen monikansallinen yhteistyö, tulvien torjunta ja kuivuuden ehkäiseminen. Ohjelmat ovat luonteeltaan monikansallisia ja niissä on yleensä mukana vähintään kolme valtiota, mukaan lukien kaksi jäsenvaltiota, lukuun ottamatta kuivuuden ehkäisemiseen jossa tähtääviä ohjelmia, jotka voivat koskea yhtäkin jäsenvaltiota, sekä tulvien kahdenväliset ohjelmat ovat mahdollisia. Vuoden 1996 lopulla jäsenvaltiot ilmoittivat aikomuksestaan laatia yhteisesti 14 toimenpideohjelmaa, joita koskevat ehdotukset on tarkoitus tehdä ja ohjelmat hyväksyä vuonna 1997. ja niiden alueita ennalta ehkäisevän rajoittuvien maantieteellisten ja yhteistoiminnallisen siten, että torjuntaa, toisiinsa 80 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko 1-51: INTERREG II C - Vuonna 1996 saadut ohjelmaehdotukset (miljoonaa ecua) Alat/Ohjelmat [Määrärahat/Osallistujavaltiot Yleinen kansojen rajat ylittävä yhteistyö A. Välimeren länsiosa ja länsialpit B. Lounais-Eurooppa C. Atlantin alue D. Keski- ja luoteisosien suurkaupunkialue E. Pohjanmeren alue F. Itämerenalue G. Keskiosa, Adrianmeri, Tonava ja Kaakkois-Eurooppa Tulvien ehkäiseminen H. Rein-Meuse I. Ranska ja Italia J. Kreikka ja Bulgaria Kuivuuden ehkäiseminen K. Portugali L. Espanja M. Italia N. Kreikka YHTEENSÄ (Espanja, Ranska, Italia) (Portugali, Espanja, Ranska) (Portugali, Espanja, Ranska, Yhd. kuningaskunta, Irlanti) (Ranska, Luxemburg, Belgia, Saksa, Alankomaat, Yhd. kuningaskunta, Irlanti) (Yhd. kunigaskunta, Alankomaat, Saksa, Tanska, Ruotsi, Norja) (Saksa, Tanska, Ruotsi, Suomi, Baltian maat) (Saksa. Itävalta. Kreikka. Italia) 120,69 (Ranska, Belgia, Luxemburg, Alankomaat, Saksa, Sveitsi) 148,15 114,00 382,84 Kaikki vuonna 1994 alkaneella kaudella tehdyt maksusitoumukset ja suoritetut maksut liittyvät raja- alueiden yhteistyötä ja energiaverkkoja koskeviin A- ja B-vaiheeseen, koska monikansallista yhteistyötä koskevaan C-vaiheeseen liittyvät yhteisöaloiteohjelmaehdotukset toimitettiin komissiolle vasta vuoden lopulla, minkä vuoksi niistä ei ole vielä tehty päätöksiä. Vuonna 1996 hyväksytyistä 25 yhteisöaloiteohjelmasta viidelle (Espanja-Marokko, Ranska-Belgia, jossa kohdealueet Vallonia/Nord- Pas de Calais/Picardie, sekä Ranska-Espanja, Italia-Albania ja Italia-Ranska) myönnetty yhteisön tuki tuista. Näihin viiteen vastaa yli puolta yhteisöaloiteohjelmaan myönnetystä tuesta ainoastaan ensimmäinen erä kohdennettiin vuonna 1996. Kaikkiaan maksusitoumuksia tehtiin vuonna 1996 enemmän kuin tuon vuoden aikana hyväksytyistä yhteisöaloiteohjelmista kertyisi, koska sitoumuksilla katettiin myös toinen erä edellisvuosina hyväksyttyjen yhteisöaloiteohjelmien tuesta. Maksuissa toteuttamistaso oli 23 prosenttia yhteisön tuesta, mikä osoittaa valtaosan yhteisöaloiteohjelmista olevan vielä käynnistymisvaiheessaan. (54%) kaikista vuonna 1996 hyväksytyistä Taulukko 1-52: INTERREG II - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1997 (miljoonaa ecua) (YAO. ien määrä) Tuki* Maksusitoum. 1996 Maksusitoum. 1994-1996 (2) % (2)/(l) Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) % (3)/(l) 752,0 1. 306,2 46 % 423,5 650,1 23 % (D 2. 870,5 Yhteensä (59) Varauksen ulkopuolella PEACE (1994-1997) PEACE (302 miljoonaa ecuani) on aloite rauhan ja sovinnon saavuttamiseksi Pohjois-Irlannissa. Sen tarkoituksena on tukea nykyistä rauhanomaisemman ja vakaamman yhteiskunnan rakentamista varmistamalla paikallisten sosiaalisten tarvittavin voimavaroin. Tavoitteena on helpottaa sosiaalisesti ja taloudellisesti syrjäytyneiden henkilöiden yhteiskuntaan integroitumista, palauttaa talouskasvu ja tukea sosiaalista elpymistä alueilla, jotka ovat eniten kärsineet yhteenotoista. taloudellisten verkostojen säilyminen ja Vuonna 1996 aloitetta koskeva toimenpideohjelma saatiin kokonaisuudessaan käyntiin. Yhtenä sen erityispiirteenä on, että päätöksentekoon ja päätösten täytäntöönpanoon pyritään saamaan mukaan mahdollisimman monet niistä tahoista, joita toimenpiteet koskevat. Keskeisessä asemassa on kahdeksan kansalaisjärjestöä (ryhmittymää tai osuuskuntaa, joista yksi on rakenteeltaan rajat ylittävä) sekä 26 hallinnollisia alueita edustavaa yhteistyöryhmää (joihin kuuluu politiikan, talouselämän ja ja sosiaalista ammattiyhdistysliikkeen toimintaa harjoittavien samoin kuin yhdistysten 51 Vuoden 1996 hintoina. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 81 vapaaehtoisjärjestöjen edustajia). Tästä johtuu, että ohjelman suunnittelu on vienyt aikaa. Ensimmäiset kansalaisjärjestöjen myöntämät tuet julistettiin kuitenkin haettaviksi maaliskuussa 1996 ja kesäkuusta alkaen kaikki järjestöt ovat olleet valmiita aloittamaan hankkeiden rahoituksen. Hallinnollisia alueita edustavat 26 yhteistyöryhmää on niin ikään hyväksytty ja ne ovat pyytäneet ehdotuksia paikallisista hankkeista, jotka voitaisiin sisällyttää "toimintasuunnitelmiin", joista ensimmäinen yhteisrahoitusosuus hyväksyttiin vuoden päättyessä. Nämä hajautetut rakenteet vastaavat nyt 57 prosentista ohjelman kokonaisrahoituksesta. Tyypillinen toiminnan muoto on sosiaalista toimintaa harjoittavien ryhmien ja vapaaehtoisjärjestöjen tukeminen avustustyössä, jota tai nämä pitkäaikaistyöttömien auttamiseksi. Päätavoitteena on työelämään ja yhteiskuntaan sijoittautuminen, ja näin etenkin syrjäytyneiden osalta, joita tuetaan voimavaroja antamalla ja helpottamalla päätöksentekoon osallistumista. Paikallisten mahdollisuuksien hyödyntäminen on myös tärkeä tavoite, etenkin hallinnollisia alueita edustavien yhteistyöryhmien tasolla, joiden toimiin kuuluu taajama- ja maaseutualueiden perusparantamista ja fyysisen, taloudellisen ja sosiaalisen ympäristön elvyttämistä. Korkotukien myöntäminen etenkin pk-yrityksille ja matkailualalle niiden ja oheispalveluihin tarkoitetuille lainoille on myös osoittautunut varsin onnistuneeksi toimintamuodoksi. tekevät pääasiassa väkivallan uhrien, naisten, nuorten, vapautuvien vankien investointeihin pyrkivät lähestymistavat, Vuosi 1996 osoitti, että tie kestävään rauhaan voi olla pitkä. Tämä ohjelma, jossa korostuvat yksimielisyyteen tulosten saavuttamiseksi ja tulevaisuuden suunnittelu, on kuitenkin rakentava, koska sillä tuetaan eri tasojen aloitteita. Neuvoa antava foorumi, väline, joka otettiin ensi kertaa käyttöön rakennerahastojen ohjelmassa ja joka mahdollistaa sen, että kaikkien alojen ja ajatussuuntien edustajat voivat yhdessä vastata ohjelman hallinnosta, tähdentää näiden samojen osallistumisen, yhteistyön ja käytännön toiminnan periaatteiden merkitystä uudessa eurooppalaisessa kehyksessä. konkreettisten työskentely yhteinen Taulukko 1-53: PEACE - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1997 (miljoonaa ecua) Yhteensä (D 300,0 Tuki Maksusitoum. 1996 Maksusitoum. 1994-1996 (2) % (2)/(l) Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) % (3)/(l) 95,6 126,7 4 2% 41,7 56,5 1 9% 2. Uutta luovat toimet ia tekninen apu Jokaisesta rakennerahastosta voidaan rahoittaa sen toimialaan kuuluvaa tutkimusta, pilottitoimia ja teknistä apua. Tällaiselle rahoitukselle on vahvistettu rahastokohtaiset enimmäismäärät: EAKR:n osalta se on 1,5 prosenttia, EMOTR:n osalta yksi prosentti, ESR:n osalta 0,5 prosenttia ja KOR:n osalta kaksi prosenttia vuotuisesta talousarviosta. 2. 1. EAKR:sta annetun asetuksen 7 ja 10 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset uutta luovat toimet Komissio on määritellyt kaudelle 1995-1999 neljä toimintalinjaa, joista kuhunkin on myönnetty monivuotiset määrärahat ja joita toteutetaan ehdotuspyyntöjen tuloksena valituin pilottihankkein. Kun toimintalinjat oli määritelty vuonna 199452 ja ehdotuspyynnöt esitetty vuonna 19955-*, vuosi 1996 käytettiin EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti rahoitettavien uutta luovien toimien valitsemiseen riippumattomien asiantuntijapaneelien avustuksella, sekä toimien käynnistämiseen kentällä. On syytä tähdentää, että uutta luovia toimia koskevat ehdotuspyynnöt muodostuivat menestyksekkäiksi, sillä esimerkiksi ulkoista alueiden välistä yhteistyötä, työpaikkoja tarjoavia uusia aloja ja kulttuuriyhteistyötä koskevista hankkeista komissio sai yhteensä 865 ehdotusta (ehdotuksia tuli vastaavasti 243, 357 ja 265), joista se kuitenkin saattoi valita ainoastaan 123 (eri alojen osuudet vastaavasti 50, 41 ja 32) ottaen huomioon käytettävissä olevat kokonaismäärärahat ja niistä kullekin 52 Katso vuosikertomusl994. 53 Katso vuosikertomus 1995. 82 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus hankkeelle varatut osuudet. Samoin saatiin aluesuunnitteluhankkeista ja kaupunkeja koskevista pilottihankkeista 142 ja 503 ehdotusta, joista jälleen tiedettiin voitavan valita (vuonna 1997) vain 14 ia 25. Taulukko 1-54: Uutta luovat toimet (EAKR:sta annetun asetuksen 10 artikla) - Toimintalinjat kaudella 1995-1999 (miljoonaa ecua vuoden 1995 hintoina) Tavoitteet Alueiden välinen yhteistyö - sisäinen alueiden välinen yhteistyö - ulkoinen alueiden välinen yhteistyö Alueellista kehittämistä koskevat uutta luovat toimet - teknologisen innovaation edistäminen, - tietoyhteiskunta, - kulttuuri ja taloudellinen kehittäminen, - uudet työllisyysalueet Aluesuunnittelu Kaupunkeja koskevat pilottihankkeet Yhteensä " 180,0 110,0 70,0 90,0 15,0 15(0 15,0 45,0 45,0 80,¥ 395,0 Alueiden välinen yhteistyö (alueiden väliseen yhteistyöhön vuonna 1996: Heinäkuussa 1995 oli valittu 38 alueiden välistä yhteistyöhanketta PACTE-ohjelma PACTE varten. Hankkeiden toteuttamisaika ulottuu helmikuusta 1996 joulukuuhun 1997. Ohjelman käynnistämiseksi Brysselissä 11-12. 3. 1996 järjestetyn tapahtuman aikana hankkeiden johtajat ja yhteistyön osapuolet osallistuivat useisiin koulutustilaisuuksiin ja tapaamisiin ohjelmia hallinnoivien tahojen kanssa. Vuoden 1997 aikana järjestettävillä väliarviointipäivillä hankkeiden johtajilla on tilaisuus esitellä tuloksia. perehdyttäminen) -ohjelmaa I -ohjelman tuloksena on jäädessä vielä keskeneräisiksi. RECITE ja kehittämisvirastoista kauppakamareihin joihin on osallistunut 405 yhteistyökumppania alueellisista Sisäistä alueiden välistä yhteistyötä koskeva RECITE-ohjelma: Vuonna 1996 saatiin RECITE I - ohjelma päätökseen ja käynnistettiin RECITE II. Ohjelmasta vastaava teknisen avun toimisto antoi RECITE Iistä arviointikertomuksen tammikuussa 1996. Sen mukaan päätökseen saatiin 13 hanketta luotu 36 23 hankkeen ja paikallisista yhteistyöverkkoa, yhteisöistä Jotkut yhteistyökumppaneista ovat olleet mukana luomassa useita verkkoja. Toiminta on koostunut teknisten työpajojen ja työryhmien, henkilövaihdon, teknisten vierailujen ja yleisölle avoimien kokousten muodossa toteutetuista yhteisistä toimista ja osaamisen siirrosta. Rinnan tämän keskinäiseen vaihtoon perustuvan toiminnan kanssa on toteutettu joitakin ammatillisia koulutustoimia, joiden kohderyhminä on ollut sekä verkkojen kanssa tekemisissä olevaa että alueelliseen kehittämiseen erikoistunutta täydennetty henkilöstöä. On vertailututkimuksilla, ja tällä tavoin on lisätty eri alueita edustavien yhteistyökumppanien keskinäistä lähentymistä, ymmärtämystä. Osaamisen vaihdosta saadun kokemuksen pohjalta on hahmottunut yhteisiä ja tieto- tilaisuuksia myös tietoliikenneteknologian arviointimenetelmien testaamiseen. soveltamista koskevia kokeiluja. Se on antanut ja syntynyt oppisopimuskoulutusta ja yksityisiin yhteistyötahoihin. joita on vuorostaan lähestymistapoja teemakohtaisia tehty useita tutkimuksia, tapahtunut ja uuden teknisen avun toimisto. Ehdotuspyynnössä, RECITE II käynnistettiin julkaisemalla ehdotuspyynnöt tuettavia hankkeita koskevine ehtoineen ja perustamalla lehdessä 31. 10. 1996 ja jossa ehdotusten määräpäiväksi vahvistettiin 15. 5. 1997, nimettiin viisi yhteistyöalaa: paikallisten mahdollisuuksien hyödyntäminen erityisiin tarkoituksiin kuten erityisesti pysyvien luomiseen; pk-yritysten Euroopan markkinoille pääsyn helpottaminen soveltuvilla työpaikkojen innovaatioon kannustavien yritysten välisen yhteistyön menetelmillä; pk-yrityksille tarjottavien, palvelujen parantaminen; voimavarakeskusten työpanoksen lisäämiseksi ja naisten työelämään sijoittautumisen edistämiseksi; sekä ympäristön arvostuksen joka julkaistiin virallisessa ja kehittäminen naisten luominen Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 83 tai suojeleminen ja parantaminen eritoten kannustamalla uusiutuvien energialähteiden käyttöön energian säästöön samoin kuin ottamalla niillä alueilla, jotka ovat erityisen alttiita ympäristön pilaantumisilmiöille, käyttöön niitä ennalta ehkäiseviä menetelmiä tekniikkaa. Tämän ehdotuspyynnön osalta yhteisön osarahoituksen suuruus on 1-3 miljoonaa ecua hanketta kohden (joihin osallistuvista yhteistyökumppaneista vähintään kolmanneksen on oltava tavoitteiden 1 ja/tai 6 mukaiseen tukeen oikeutetuilta alueilta). ja välistä yhteistyötä koskeva ECOS-OUVERTURE-ohjelma: Ulkoista alueiden Vuonna 1996 ohjelmassa edettiin uuteen vaiheeseen sen kokonaistalousarvioon tehdyn lisäyksen myötä ja ohjelma ulotettiin ensi kertaa koskemaan myös Välimeren alueen kolmansien maiden kaupunkeja ja alueita. Vuoden 1995 lopulla oli esitetty ehdotuspyyntö, jossa määräpäivänä oli 1. 4. 1996. Pyyntöön vastattiin 243 ehdotuksella, mikä osoittaa merkittävää lisäystä marraskuusta 1994, jolloin ehdotuksia oli jätetty 160. Nyt ehdotetuista 243 hankkeesta kaikkiaan 50 hyväksyttiin rahoitettaviksi EAKR:n ja PHARE- ohjelman määrärahoista. Hankkeet on suunniteltu toteutettaviksi 18 kuukauden kuluessa ja jotkut niistä saatiin käyntiin jo syksyn 1996 aikana. Alueellista kehittämistä koskevat uutta luovat toimet joita tietyt uudet tai paikallisten toimintasuunnitelmien Työpaikkoja tarjoavat uudet alat: Kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevässä valkoisessa kirjassa komissio nimesi ne taloudellisen toiminnan alat, joilla se katsoi työllistymismahdollisuuksia olevan eniten, samoin kuin tärkeimmät esteet uusien työpaikkojen luomiselle näille aloille. Tämä kartoitus on taustana 10 artiklan mukaisissa toimissa, joiden tavoitteena on ensiksikin edistää työllistämismahdollisuuksien alueellisten lähityön kokeilla hyödyntämiseksi, ovat soveltamisaloja kehittämismahdollisuuksia henkilökohtaiset (esim. lapsille ja vanhuksille tarkoitetut) palvelut, elinympäristö (esim. asuntojen peruskorjaus ja nykyaikaistaminen, joukkoliikenne, lähikaupat maaseudulla) ja ympäristö (esim. kierrätys, luonnontilassaan säilytetyt alueet, ympäristön pilaantumisen ehkäisy). Pilottihankkeiden kesto on 24 kuukautta ja ne perustuvat laajapohjaiseen, julkisyhteisöjen ja yksityisen sektorin väliseen yhteistyöhön alueilla, joiden väestö on vähintään 200 000 asukasta. Syyskuussa 1995 esitettiin tältä perustalta ehdotuspyyntö, johon tuli määräaikaan mennessä (31. 1. 1996) 357 vastausta, niistä suurin osa Espanjasta (97), Italiasta (82) ja Ranskasta (47). Ehdotusten arvioinnin tuloksena komissio on valinnut lopullisesti toteutettaviksi 41 hanketta^4. tarjota, avulla. Tässä laatimista niiden pilottihankkeiden alat voivat ensisijaisia toisaalta ja Taulukko 1-55: Pilottihankkeet - Työpaikkoja tarjoavat uudet alat - Vuonna 1996 valittujen Pääaiheet Henkilökohtaiset palvelut Elinympäristöön liittyvät palvelut Ympäristöön liittyvät palvelut Eri teemojen yhdistelmä hankkeiden jaottelu Maantieteellinen alue Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningasku Yhteensä 41 7 1 5 28 41 54 Hyväksytyistä hankkeista katso X. EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset pilottihankkeet. 84 Rakennerahastot 1996 - Ka/uleksas vuosikertomus Hyväksyttyjä hankkeita koskeva yhteisön osarahoitus on keskimäärin 371 000 ecua (kokonaismäärärahat 15,2 miljoonaa ecua), kun niiden kokonaistalousarvio on keskimäärin 823 000 ecua. Hankkeiden käynnistämiseksi pidettiin marraskuussa 1996 Oberhausenissa seminaari, joka järjestettiin yhteistoiminnassa Nordrhein-Westfalenin osavaltion kanssa. Seminaari tarjosi 41 hankkeen edustajille tilaisuuden mielipiteiden ja kokemusten vaihtoon samoin kuin mahdollisuuden kuulla asiantuntijoiden neuvoja hankkeiden hallinnoinnista ja seurannasta sekä luoda perustan verkon muodossa tehtävälle, yhteisesti kiinnostavista aiheista lähtevälle yhteistyölle. Alueiden välinen kulttuuriyhteistyö: Syyskuussa 1995 julkaistun ehdotuspyynnön tuloksena komissio sai 265 ehdotusta alueiden välistä kulttuuriyhteistyötä koskevista hankkeista ja valitsi niistä 32. Näiden pilottihankkeiden tavoitteena on lisätä alueellisen ja paikallisen kulttuuriperinnön arvostusta ja luoda unionin alueiden ja kaupunkien välille verkkoja, joissa yhdyssiteenä on kulttuurin teema. Näihin toimiin on varattu yhteensä 15 miljoonaa ecua, josta osarahoitus hanketta kohden voi olla enintään 600 000 ecua. Hankkeet on määrä saada alkuun 1. 1. 1997 ja niiden kesto on kaksi vuotta. Yhteistyön teemoiksi on vahvistettu muun muassa historiallisen ja arkkitehtoonisen, teollisen tai käsi- ja pienteollisuuteen lisääminen. Hyväksyttyjen hankkeiden teemat liittyvät valtaosin kulttuuriperinnön arvostuksen lisäämiseen, entistämistoimiin tähtäävään osaamisen siirtoon, kulttuuristen matkailureittien luomiseen ja uuden tietoteknologian hyödyntämiseen virtuaalimuseon luomiseksi. liittyvän kulttuuriperinnön arvostuksen Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 85 Taulukko 1-56: Pilottihankkeet - Alueiden välinen kulttuuriyhteistyö - Vuonna 1996 hyväksyttyjen hankkeiden jaottelu Maantieteellinen alue Esimerkkiaiheita Belgia Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Alankomaat Itävalta Portugali Ruotsi Yhdistynyt kuningasku Yhteensä 1 Maaseutujen kulttuuriperinnön elvyttäminen 3 vuoristoalueilla 4 Entisten kaivosalueiden suunnittelu 5 matkailukäyttöön 4 Merenkulkuperinnön edistäminen 3 Kylpyläperinnekaupunkien 3 kehittäminen yhdessä 1 1 3 1 3 32 innovaatio ja tietoyhteiskunta osana EAKR:n uutta luovia toimia: innovaation edistäminen, teknologian siirron tukeminen ja alueiden Teknologinen sopeuttaminen Teknologisen toimien tietoyhteiskuntaan ovat EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti rahoitettavien päälinjat. Toimien perustana on komission määrittelemä koordinoitu ja innovaatiolle myönteinen toimien lähestymistapa innovaation ja erityistavoitteina saada ne hyödyntämiselle tiedostamaan myönteistä ilmapiiriä, jonka perustana on: • ("Toimintasuunnitelma on ensiksikin innovaation edut sekä varustaa yritykset toisaalta tarvittavalla luoda yrityksissä teknologialla teknologian edistämiseksi"). levittäminen käytäntöjen parhaiden Yhteisön ja innovaatiokehityksen kokemusten vaihto; innovaatiotukea välittävien henkilöiden ammattitaidon parantaminen; ymmärtäminen, parempi tutkimuslaitosten valmiuksien parantaminen, jotta ne voivat hyödyntää uutta • • yritysten ja/tai tavalla; luovaa tekniikkaa ja menetelmiä parhaalla mahdollisella innovaatiolle myönteinen tai teknologiseen rahoitusympäristö. liittyvien alueellisten perusrakenteiden välillä. Kyse on toimista, joiden tarkoituksena on luoda myönteiset sosiaalis tietoyhteiskunnan • EAKR. sta annetun asetuksen JO artiklan mukaisesti rahoitettavat uutta luovat toimet ovat osa tätä ohjelmallista toimintaa, joka perustuu julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön lujittamiseen sekä yhteistyön edistämiseen alueella toimivien yritysten sekä teknologiatarjontaan innovaatioon ja tietoyhteiskuntaan sosiaalisesta insinööritaidosta, taloudelliset ja institutionaaliset edellytykset teknologisen innovaation ja kehittymiselle. Toimien johtoajatus voitaisiin kiteyttää seuraavasti: "paikallisen tason yhteistyö (ja innovaatio siinä) tekee meistä kilpailukykyisiä maailman tasolla ". Tällä tavoin määriteltynä yhteistyö on todellakin nähtävä avaintekijäksi "innovaatiolle myönteisen alueellisen luomisessa. Uutta luovat toimet ja innovaation edistäminen: Alueellisten innovaatiosuunnitelmien varattu 15 miljoonan ecun suuruinen määräraha. Toimia toteutetaan kahdessa vaiheessa, ensimmäinen, kokeellinen vaihe ajoittui vuosiin 1994-1996. Molemmissa vaiheissa valitut hankkeita. koskevia teknologiasuunnitelmaa kohdealueilla^) nimenomaisesti joista toteutettaviksi siirtoa alueellista 1 ja kolme teknologian siirtoa koskevaa hanketta*'. rahoittamiseen on kaudelle 1995-1999 Kaudella (joista neljä 1994-1996^^ tavoitteen kahdeksan neljä ja innovaatio suunnitelmia 2 kohdealueilla lähinnä kahden toimet ovat teknologian toteutettiin tavoitteen tyyppisiä: ilmaston" ja 55 Katso vuosikertomus 1995. 56 Toteutusalueet olivat Sachsen, Wales, Lorraine ja Limburg (tavoite 2) sekä Castilla-Leön, Keski-Makedonia, Abruzzi ja Norte (tavoite 1). ^6 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus • Esimerkki - Walesin alueellinen lujittaa lähes 600 alueellisen yritysten kilpailukykyä yrityksen neuvotteluihin. ja Suunnitelmaan sisältyy yli 60 hanketta ja aloitetta, joista 40 on tarkoitus käynnistää vuonna 1996. teknologiasuunnitelma: Tarkoituksena on toimintasuunnitelmalla, joka perustuu vuoden ajan käytyihin järjestön kahden kanssa • Esimerkki - IMPL/iCE-hanke: hanketta koordinoivat Castilla-La M ane ha ja Pohjois-Irlanti, jotka ovat molemmat tavoitteen 1 rohkaista mukaiseen käyttämään epäsuotuisilla alueilla toimivia tehdasvalmistusta harjoittavia pk-yrityksiä kehittynyttä tieto- ja tukeen oikeutettuja alueita. Hankkeen tarkoituksena teknologian keskittyvää siirtoon Tätä on tietoliikenneteknologiaa. kaudella Tarjouspyynnön innovaatiosuunnitelmiin alueellista alueellisiin (RIS - Regional Innovation Strategies) liittyvää hanketta sekä seitsemän teknologian siirtoa koskevaa hanketta (RTT - Regional Transfer of Technology toteutettaviksi 1995-1999 tuloksena valittiin 19 innovaatio suunnitelmien tarkoituksena on edistää innovaatiosuunnitelmista komissio hyväksyi vuonna 1996 virallisesti 12$&. innovaatiota eri muodoissaan toisin sanoen teknologista innovaatiota ja tutkimusta, mutta myös innovaatiota. tietoyhteiskunnan edistäminen: Projects). Alueellisista Alueellisten perinteisissä tuotantorakenteissa, taloudellista ja institutionaalista Uutta luovat toimet ja Myös tietoyhteiskuntaa edistävissä toimissa on kyse kahdessa vaiheessa toteutettavista hankkeista toimintasuunnitelmien (1994-1996, 1995-1999) varattujen laatiminen määrärahojen suuruus on 20 miljoonaa ecua (josta EAKR:n osuus 15 miljoonaa ja ESR:n osuus 5 miljoonaa). Kaudella 1994-1996 telematiikan soveltamishanke, jossa on mukana seitsemän aluetta: kehittäminen). Kaudelle sekä useita alueita IRlSl-pilottitointa telemaattisten käynnistettiin (alueellisten ja kahden sovellusten 1995-1999 tyyppisistä käsittävä toimista kuusi ja yritysten, yhteistyönä ammatillisten • IRISI-hankkeet: Kullakin alueella-*" alueelliset ja paikalliset toimielimet valmistelivat laajana opetusalan, ammattiyhdistysliikkeen, kauppakamarien, osuustoimintaliikkeen kansalaisjärjestöjen Hankkeen edustajien kanssa alueellisen tavoitteena on kehittää eri aloja, kuten esimerkiksi teleavusteista etätyötä, etäopetusta, korkeakoulujen tarjottavia telemaattisia palveluja ja telematiikan käyttöä terveydenhuollossa, sekä parantaa eri tahojen mahdollisuuksia päästä käyttämään tätä kehitystä hyväkseen. tai tutkimuslaitosten muodostamia verkkoja, pk-yrityksille kehittämissuunnitelman. koulutuslaitosten, tietoyhteiskunnan ja jotka • WOLF-hanke (World Wide Web opportunities for less favored regions"): Seitsemän aluetta pyrkii yhteistyössä kartoittamaan niitä sosiaalisia, teknisiä tekijöitä, laajentamista alueilla. kehittämistä tuetaan arviolta sadan näillä alueilla toimivan pk-yrityksen Hankkeella parantamalla näiden mahdollisuuksia internetin ja siihen liittyvien palvelujen käyttöön. tietoyhteiskuntaa koskevien liittyvää hanketta ja (R1SI2). Vuonna 1996 hyväksyttiin 15 RISI- Kaudella 1995-1999 on suunniteltu aloitteiden (RISI - Regional Information Society Initiative) täytäntöönpanoon yhdeksän alueellista telematiikan soveltamishanketta taloudellisia epäsuotuisilla toteutettavaksi 22 alueellisten telepalvelujen vaikeuttavat ja hankettaPO; • RISI-hankkeiden (joista 14 rahoittaa EAKR ja kahdeksan ESR) liittyvät tietoyhteiskuntaan kartoittaa vaikutusten ennakoimiseksi. Pyrkimyksenä on saavuttaa alueellinen yksimielisyys millä Kullakin alueella valmistellaan alueellinen strategia ja toimintasuunnitelma, saatava alueellisten taloudelliset mahdollisuudet käsite jäsennetään osaksi alueellista tietoyhteiskunnan strategiassa hyväksyntä; toimijoiden eritellään tavoin ja tarkoituksena on sen riskit siitä, kehittämistä. joille on vallitsevaa 57 Hankkeita koordinoivat alueet olivat vastaavasti Extremadura, Pouilles ja Castilla-La Mancha sekä Pohjois- Irlanti. 58 Hyväksytyistä hankkeista katso X. EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset pilottihankkeet. 59 Sachsen, Keski-Makedonia, Valencia, Piemonte, Nord-Pas-de-Calais, North-West England. 60 Hyväksytyistä hankkeista katso X. EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset pilottihankkeet. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 87 inhimillisten voimavarojen ja työllisyyden osalta ja esitetään hahmotelmia siitä, miten uudet kehittämissuunnitelmaan; toimintasuunnitelmassa arvioidaan suunniteltujen sovellusten toteutettavuutta. sisällytetään alueelliseen palvelut • RISI2-hankkeiden (joista seitsemän rahoittaa EAKR ja kaksi ESR) tarkoituksena on vastauksenaan joita alueet ovat kehittäneet käytäntöjä, esitellä niitä parhaita toimivat yhteistyössä tietoyhteiskunnan haasteisiin. Eri alojen alueelliset viranomaiset valmistellakseen saavat sellaiset, joissa osallisina on vähintään kolme, kolmessa eri maassa sijaitsevaa aluetta. tavoitteen 1 Vähintään kolmanneksen hankkeisiin osallistuvista alueista on oltava kohdealueita. Erityistä painoa pannaan sovelluksille, joista voidaan otaksua saatavan sosiaalista tai taloudellista etua ja jotka voidaan mahdollisesti myöhemmin sisällyttää laajempiin alueellista kehittämistä koskeviin telemaattisia sovelluksia, ja käynnistääkseen toimintalinjoihin. joista etusijan Ensimmäisen saatiin päätökseen vuonna 1996 ja IRIS1-hankkeista kuusi oli toteuttavat Kaikkiaan näitä alueellista innovaatiota ja tietoyhteiskuntaa edistäviä pilottihankkeita julkistaja nykyisin arviolta 50 alueen hallintoviranomaiset ja niissä on mukana yli 1 000 alueellista, alueellista yksityistä toimijaa. tuolloin teknologiasuunnitelmaa onnistuttiin päätösvaiheessaan saamaan merkityksestä taloudelliselle kehitykselle ja aktiivisesti mukaan toimimaan niiden edistämiseksi. Tuloksista on varmasti hyötyä myös hahmoteltaessa alueelliset suunnitelmaa viranomaiset voivat edistää kehitystä näillä kahdella alalla, samoin kuin nimettäessä ensisijaisia hankkeita tavoitteen 2 kohdealueilla toteutettavaa toista ohjelmavaihetta (1997-1999) varten. lupaavia erityisesti siltä osin, että hankkeilla ja tulosten ollessa toimijat tietoyhteiskunnan pilottihankkeista siitä, millaisin toimenpitein innovaation sukupolven paikalliset tietoisiksi neljä innovaatiohankkeiden Aluesuunnittelu: Aluesuunnittelun alalla EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti toteutettaviksi suunnitellut toimet ovat kahden tyyppisiä. Ensiksikin kyse on TERRA-pilottihankkeista muodostuvasta ohjelmasta (määrärahat arviolta 20 miljoonaa ecua), jossa tavoitteena on Euroopalle tiettyjen alueiden, kuten esimerkiksi arvokkaiden rannikkoalueiden, tai kulttuuriperintö on vaarassa, kehittämiseksi kokonaisvaltaisesti. Rannikkoalueita koskevia hankkeita kuuluu myös yhteisön esittelyohjelmaan rannikkoalueiden yhdennetystä aluesuunnittelusta. TERRA- ohjelmasta esitettiin vuonna 1996 ehdotuspyyntö, joka oli osoitettu unionin alueellisille ja paikallisille viranomaisille. Pyyntöön vastattiin 142 ehdotuksella, joista on alustavasti valittu muutamia riippumattoman asiantuntijakomitean ja komission tekemien arviointien perusteella. Vuonna 1996 toteuttaminen joidenkin vuoristoalueiden jokisuistojen, alueiden, arvokas luonto joiden tai hyväksyttiin viisi hanketta"*. Toisaalta pilottitoimia kehitetään läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa osana SDEC:n (Euroopan aluekehityssuunnitelma) valmistelutyötä ja nämä toimet koskevat laajoja, monikansallisia alueita Euroopassa. Nämä toimet ovat rinnakkaisia INTERREG II C -aloitteen toimien kanssa ja niitä täydentäviä, ja niihin varattu kokonaisrahoitus on 20 miljoonaa ecua. Vuonna 1996 jäsenvaltioita pyydettiin tekemään yhteisiä ehdotuksia pilottitoimiksi, joilla tulisi olla samat tavoitteet kuin INTERREG II C -aloitteen toimilla ja joiden tulisi niiden tavoin olla luonteeltaan monikansallisia ja kolmea eri valtiota (joista vähintään kaksi jäsenvaltiota) koskevia. Jäsenvaltioiden ilmaiseman kiinnostuksen pohjalta hahmottui viisi aluetta: pohjoinen reuna-alue (Tanska, Suomi, Ruotsi ja Norja), itäinen Alppien alue (Itävalta, Italia ja Saksa), kaakkoinen Välimeren alue (Kreikka, Italia, Malta ja Kypros), Reinin ja Lothringenin alue (Belgia, Luxemburg, Ranska, Saksa ja Sveitsi) sekä Portugalin, Espanjan ja Marokon välisen yhteistyön kohdealue. Nämä pilottitoimet on tarkoitus esittää, arvioida ja hyväksyä vuoden 1997 kuluessa. Kaupunkeja koskevat pilottihankkeet: Vuonna 1995 esitetyn ehdotuspyynnön tuloksena komissio sai määräaikaan eli huhtikuuhun 1996 mennessä 503 ehdotusta kaupunkeja koskeviksi pilottihankkeiksi, joista kuitenkin voitiin valita vain 25 (valinnat oli määrä tehdä alkuvuodesta 1997). Ehdotusten teemoista yleisin oli kokonaisvaltainen lähestymistapa taajama-alueiden kehittämiseen, joka tuli esille yli 20 prosentissa hankkeista. Myös vanhentuneiden laitteiden käsittely ja ympäristön parantaminen 61 Hyväksytyistä hankkeista katso X. EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset pilottihankkeet. 88 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus yli 20 prosentissa hankkeista. Myös vanhentuneiden laitteiden käsittely ja ympäristön parantaminen lähtöalueen mukaan: olivat merkittävästi esillä. Teemat vaihtelivat ehdotusten maantieteellisen Ranskassa, Italiassa ja Itävallassa merkittävä osa hankkeista liittyi keskisuurten kaupunkien etujen hyödyntämiseen, mutta Ranskassa, samoin kuin Espanjassa ja Italiassa, hankkeilla haluttiin myös korjata esikaupunkien kehitykseen liittyviä hallitsemattomia ilmiöitä. Joitakin muita aiheita, kuten yhtäläiset mahdollisuudet ja tietoteknologia, oli sisällytetty laajempiin toimintasuunnitelmiin. Lisäksi on todettava, että kauden 1989-1993 kaupunkeja koskevista pilottihankkeista 20 oli vuonna 1996 vielä saattamatta päätökseen. Ne olivat tosin toteutuksensa loppuvaiheessa ja yli 80 prosenttia EAKR:n määrärahoista oli maksettu. Taulukko I-57:EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet (miljoonaa ecua) Alueiden välinen yhteistyö - sisäinen alueiden välinen yhteistyö - ulkoinen alueiden välinen yhteistyö Alueellista kehittämistä koskevat uutta luovat toimet - teknologisen innovaation edistäminen, - tietoyhteiskunta, - kulttuuri ja taloudellinen kehittäminen, - uudet työllisyysalueet Aluesuunnittelu Kaupunkeja koskevat pilottihankkeet Muut Vuoden 1995 hima Yhteensä Määrärahat* Maksusitoum. 1995-1999 1996 (1) Maksusitoum. 1994-1996 (2) % (2V(1) Maksut 1996 (3) Maksut 1994-1996 % (3)/(l) 180,0 110,0 70,0 90,0 15,0 15,0 15,0 45,0 45,0 80,0 - 395,0 18,0 2,0 16,0 8,2 2,5 1,7 0,0 3,9 14,0 1,0 6,0 47,1 23,0 7,0 16,0 14,1 6,4 3,8 0,0 3,9 14,0 1,0 7,2 59,3 13 % 6% 2 3% 16 % 4 2% 25 % 0,0 9% 31 % 1 % 15 % 1,9 1,9 0,8 0,1 0,7 0,0 0,0 4,9 0,0 2,0 9,5 4,7 4,7 4,0 2,6 1,4 0,0 0,0 4. 9 0,0 2,7 16,4 3 % 4% 0% 4% 1 7% • 1 0% 0% 0% 11 % 0 % • 4 % EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukainen tekninen apu EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti EAKR:sta voidaan rahoittaa sen tukitoimenpiteiden valmisteluun, ennakkoarviointiin, seurantaan ja jälkiarviointiin liittyviä toimia enintään 0,5 prosentilla sen vuotuisesta toimet koostuvat ennen muuta komission ulkopuolisten asiantuntijoiden tai komission itsensä suorittamista tutkimuksista, teknisestä avustaja tiedotustoimista. Vuonna tukitoimenpiteitä koskevia maksusitoumuksia oli 17,9 miljoonaa ecua eli 3,9 miljoonaa ecua edellisvuotta enemmän. EAKR:n talousarviosta niiden osuus oli 0,12 prosenttia (0,11 % vuonna 1995). talousarviosta. Nämä tällaisia komission toteutettuja muita aloitteesta 1996 Taulukko 1-58: EAKR. sta annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet (miljoonaa ecua) ^ ^ __ Valmistelu-ja seurantatoimet Arviointi Alueelliset tutkimukset Konferenssit, kollokviot, seminaarit Tiedotus-ja mainontatoimet Tekninen apu ja laitteet YHTEENSÄ Maksusitoum Maksusitoum 1£96 1994-1996 4,6 1-4 0,2 1,8 6,2 ___ 17,91 13,5 1,4 1,5 2,7 14,6 ^ '^ ~43^ I pilottihankkeita. Tiedotustoiminta toteutusta Vuonna 1996 käynnistetyt arvioinnit (8%) koskivat pääasiassa tavoitteen 2 ohjelmien ohjelmakaudella 1989-1993 sekä joitakin EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti rahoitettuja ensimmäisen taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta annetun kertomuksen julkaiseminen, auttoi rahoittamia hankkeita entistä näkyvämmiksi. osaltaan Valmistelu-ja seurantatoimiin (26%) sisältyi muun muassa tutkimuksia siitä, miten naisten ja miesten luominen, kestävä kehitys ja ympäristökysymykset on yhtäläiset mahdollisuudet, tekemään aluepolitiikkaa jossa merkittävää oli ja komission työpaikkojen (35%), Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus #9 huomioitu toteutetussa yhteisön politiikassa. Seminaarien ja kokousten järjestämismenoista (10%) voidaan mainita esimerkiksi huhtikuussa 1997 pidetyn taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsitelleen foorumin valmistelu, useita aluesuunnitteluseminaareja, paikallista kehittämistä käsitellyt kokous Dublinissa, tavoitteen 2 kohdealueilla järjestetyt alueelliset seminaarit ja yksi alueiden välistä yhteistyötä käsitellyt konferenssi. Vuonna 1996 käynnistetyt alueelliset tutkimukset (0,2%) ovat luonteeltaan tilastollisia. Erilaiset tekniseksi avuksi luettavat toimet (21%) liittyivät aluepoliittiseen asiantuntemukseen. 2. 2. ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu teemaan työpaikkoja tarjoavien uusien alojen Uutta luovien toimien osalta komissio päätti vuonna 1996, että ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisten määrärahojen kohdentamiseksi esitetään vastedes yhteisön tason ehdotuspyyntö. Niinpä 29. 10. 1996 esitettiin ehdotuspyyntö liittyvistä hankkeista. Saaduista ehdotuksista (joita oli 210) valittiin alustavasti 52 hanketta, joihin tarvittavat 25 miljoonaa ecua päätettiin ottaa vuoden 1996 määrärahoista (hankkeet oli tarkoitus hyväksyä virallisesti vielä vuonna 1997). Toinen valinta oli tarkoitus suorittaa vuoden 1997 puolivälissä. Hankkeiden valinnoissa yhtenä ratkaisevana tekijänä on, että niissä on noudatettava ensisijaisiksi nimettyjä poliittisia teemoja ja niillä on pyrittävä vahvistamaan komission näihin teemoihin liittyviä toimia (yhtäläiset mahdollisuudet, syrjäytymisen torjunta, jne. ). Edellisvuosina valituista hankkeista oli toteutettavina kolmisenkymmentä vuoden 1994^2 määrärahoista rahoitettavaksi valittua hanketta sekä 58 vuonna 1995^3 valittua ja huhtikuussa 1996 virallisesti hyväksyttyä hanketta, joiden rahoitus oli yhteensä 23,8 miljoonaa ecua. Kaikki nämä hankkeet liittyivät työllisyyden hoitoon liittyvien järjestelmien tehostamiseen ja erityisesti pyrkimykseen sekä lisätä että monipuolistaa työpaikkojen tarjontaa, tehdä työmarkkinoita toimivammiksi ja lujittaa ammatillisia koulutusjärjestelmiä. Näiden hankkeiden osalta perustettiin vuonna 1996 arviointijärjestelmä tarkoituksena arvioida, missä määrin niillä edistettiin innovaatiota ja parhaita käytäntöjä. Tämän arvioinnin tuloksia oli tarkoitus tarkastella seminaarissa, johon osallistuisi hankkeiden kulloisenkin teeman mukaan niiden kohderyhmien edustajia, jäsenvaltioiden vastaavien ministeriöiden edustajia sekä asiantuntijoita. tietoyhteiskunta: ESR. n pilottihankkeet ja Osana edellä esiteltyjä RISI- ja RISI2-hankkeita ESR rahoittaa yhteensä viiden miljoonan ecun summalla kahdeksaa Rl SI-hanketta, joiden kohteina ovat seuraavat alueet tai kaupungit: Wales, Midi-Pyrénées, Murcia, South-West England, Attica, Bremen, Pohjois-Karjala ja Blekinge. Lisäksi se rahoittaa kahta RISI2-hanketta. Myös muilla ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisesti rahoitetuilla pilottihankkeilla tuetaan tietoyhteiskuntaan sopeutumista. - Internet peruskäsitteet tietoyhteiskunnan pilottihankkeessa: kouluihin Castilla-Leônin Esimerkki Hankkeen tarkoituksena on internet-verkon käyttöönotto neljässä maaseutukoulussa. Tavoitteena on tarjota tuoda ja opetushenkilöstölle kulttuurisiin tällä alueella ja muualla maailmassa toimivien koulujen välisten verkkojen luomista kokemusten kielten vaihdon mahdollistamiseksi, luodaan opetuksen parantamiseksi. Hankkeen yhteydessä alueen palvelin, josta saa kulttuurista ja opetuksellista tietoa. ja oppilaille mahdollisuus käyttää internet-verkkoa opetuksellisiin tarkoituksiin, antaa koulujen käyttöön keskustelupiirien muodostamiseksi tarvittavat välineet ja edistää teknologiakeskukseen ja vieraiden käytännön opetusta, osaksi Kuten vuonna 1995, teknistä apua annettiin myös tukemalla aktiivisesti EMPLOYMENT-ja ADAPT- yhteisöaloitteiden täytäntöönpanoa vuonna 1995 perustetun Europs-tukirakenteen avulla. Tältä osin tärkeimpiä toimia vuonna 1996 oli ensimmäistä hankkeiden sarjaa koskevien tietojen keruu ja erittely sekä julkaisusarjan valmisteleminen näiden kahden yhteisöaloitteen eri vaiheista. Yhteistoiminnassa laatimaan yhdessä hankkeiden vetäjille kansallisten toisen vaiheen tarkoitettu opaskirjanen monikansallisuudesta. Myös valmistelutyöt hankkeiden tukirakenteiden kanssa onnistuttiin lisäksi 62 Katso vuosikertomus 1994. 63 Katso vuosikertomus 1995. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus käynnistämiseksi Vioitettiin. ESR:n tiedotus- ja viestintätehtäviä hoiti suhdetoimintaan ja viestintään erikoistunut välittävä tukirakenne. Taulukko I-59:ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisesti rahoitetut uutta luovat toimet ja tekninen apu (miljoonaa ecua) Uutta luovat toimet, tutkimukset Tekninen apu YHTEENSÄ Maksusitoum Maksusitoum 1996 1994-1996 34,4 25_3 59,61 56,6 82,8 139,4 1 2. 3. EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti EMOTR:sta voidaan rahoittaa arviointi- ja seurantatoimia, teknistä apua, maatalouden rakenteiden mukauttamiseen ja maaseudun kehityksen edistämiseen liittyviä pilottihankkeita sekä esittelyhankkeita, samoin kuin maaseudun kehittämisestä ja maatalouden rakenteiden parantamisesta saatujen tulosten ja kokemusten levittämiseen tarvittavia toimenpiteitä. Vuonna 1996 EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet koostuivat 35 pilotti- ja esittelyhankkeesta, neljästä levittämishankkeesta ja kolmesta tutkimuksesta. Näitä toimia koskevia maksusitoumuksia oli vuonna 1996 kaikkiaan 15,4 miljoonaa ecua ja maksuja 9,2 miljoonaa ecua. Vuonna 1994 alkaneella kaudella EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti tehtyjä maksusitoumuksia oli yhteensä 21,2 miljoonaa ecua ja maksuja 23,9 miljoonaa ecua. tulosten tekninen apu ja tutkimukset: Tavoitteen 1 kohdealueilla Italiassa suoritettiin Arviointi, seuranta, kahden useita alueita koskevan toimenpideohjelman ennakkoarviointi. Lisäksi toteutettiin LEADER I^-aloitteen jälkiarviointi sekä maaseudun kehittämispolitiikan tueksi. laadittiin ohjelma maaseudun kehitystä kuvaavista osoittimista Pilotti- ja esittelyhankkeet (yhteensä 35), joista esitetyn ehdotuspyynnön määräaika oli päättynyt vuonna 1995^5, käynnistettiin vuonna 1996. Hankkeet valittiin neljältä ensisijaiselta toimintalinjalta ja niiden teemat olivat seuraavat: • muu kuin elintarviketuotanto: ruohokasvilajien rakennusteollisuuden käyttöön viljely, lääke- tai kosmetiikkateollisuuden käyttöön tarkoitettujen tuotteiden tuotannon aloittaminen {Malaleuca alternafolia, myrtti, jalostus lakritsikasvi, Aloe Vera, luonnonaromiuutteen valmistusta varten; tarkoitettujen risiinikasvin laventeli), • maatalouden ympäristövaikutukset: eloperäisten raaka-aineiden ja biologisesti viljeltyjen tuotteiden pengerrysten kaupan pitäminen, pengerviljelyä varten Välimeren hyödyntäminen uudelleen, mineraaleja koskevan kirjanpitojärjestelmän käyttöönotto; rakennettujen alueelle • metsät: tulipaloissa vaurioituneiden metsien elvyttäminen, kaupunkeja ympäröivien metsäisten ja metsätalousjärjestelmien hyödyntäminen, maa- vesakkopuun alueiden tuottavuuden optimoiminen; säilyttäminen, • maaseudun kehittäminen: maaseudun elinkeinorakenteen monipuolistaminen siten, että suositaan erityisesti merkittävää lisäarvoa tuottavia toimintoja, mutta otetaan kuitenkin samanaikaisesti huomioon ympäristön vaalimisen ja yrityksissä, alueelle tyypillisten maataloustuotteiden kaupan pitäminen, maatalousmatkailu, jne. ), uudet keinot nuorten maatalouden harjoittajien rohkaisemiseksi perustamaan tiloja. tuotteiden käyttöönotto kouluissa (biologisten tarve Syyskuussa 1996 esitettiin uusi ehdotuspyyntö pilotti- ja esittelyhankkeista, joiden teemana on "maataloutta harjoittavien ja muiden maaseudun naisten uudet toimet"^ (määräaika 20. 2. 1997). 64 Katso IV. Arviointi. 65 Katso vuosikertomus 1995. Rakennerahastot 1996 • :>as vuosikertomus çj Hankkeiden tark^cuksem on tukea maaseudun naisia ja tehdä heidän työtään näkyväksi, eli kyse voisi olla maaseudulla asuvien tai maataloutta harjoittavien naisten toimista maataloustuotteiden myynnin edistämiseksi ja niiden arvostuksen lisäämiseksi, alueen uudistamiseksi tai sen ammattirakenteen työelämään monipuolistamiseksi, sijoittautumisen ammatillisten pätevöitymismahdollisuuksien parantamiseksi tai vaikkapa naisten oman osaamisen ja kokemusten vaihe! mahdollistavien verkkojen kehittämiseksi. työpaikkojen edistämiseksi, ja ammatillisen integraation tai koulutuksen sosiaalisen luomiseksi ja Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevat pilottihankkeet: EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti rahoitettavat pilotti- ja tarjoavat oivallisia mahdollisuuksia olosuhteissa, samoin kuin uutta toteutettavuuden osoittamiseen esittelyhankkeen avulla. Niinpä vuonna 1996 rahoitettuihin kuului esimerkiksi kasvikuitujen teknologiaa luonnonaromiuutteita maaseudun yrityksiin sovellettavan teknologian esittely. esittelyhankkeet tutkimustulosten testaamiseen pitkälti todellisuuden kaltaisissa -tekniikan luovien toimiin soveltuu (Provencen ruoko, durra) jalostamiseen kuitulevytuotantoa varten, sellaista uutta valmistaa koskeva perustuvan, voidaan jolla teollisessa mitassa, sekä uuteen ISO 9000 -laatustandardiin sellaisen yksinkertaisen toteutettavuustutkimus, teknologian esittely, tuotantojärjestelmien, risiinikasvista -menetelmien tehokkaan joka tai ja levittämistoimenpiteisiin Tiedon kuului maaseudun kehittämistoiminnassa käytettävän erityisen tunnuskuvion (graafisen symbolin) suunnittelu, karttojen julkaiseminen maaseudun kehittämisestä sekä kestävän maatalouden etuja käsitelleen seminaarin järjestäminen. 2. 4. KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu toimet muodostuivat KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisesti vuonna 1996 toteutetut tutkimuksista ja pilottihankkeista, julkaisuista ja uutiskokouksista sekä teknisestä avusta. Tutkimukset koskivat alusten tilaaja Välimeren kolmen kalastukseen liittyvän ammatin (tonnikalan pyynti nuotalla, troolikalastus vedettyjen kalataloustuotteiden hyötykäyttöä sekä pyynnin keskeytyksiin ja itsenäisiin kiintiöihin perustuvan yhteisön politiikan vaikutuksia pyyntiä harjoittaviin jalostavaan teollisuuteen. Mitä julkaisutoimintaan tulee, komissio kustansi useita kansantajuisesti kalataloutta toimia, markkinoilta ja kalataloustuotteita erikoisammatit) toteutettavia tuottajiin osalta ja ja rannikkoalueiden kehittäminen" -konferenssin esitteleviä ja tunnetuksi tekeviä kirjasia"', julkaisi uudelleen kertomuksen nimeltä "Vesiviljely ja asiakirjat. ympäristö", sekä "Simpukanviljely Vuoden aikana valmisteltiin myös kaksi suurta, vuonna 1997 järjestettävää tapahtumaa. Nämä ovat Euroopan ja Marokon kalatalousalan yritysten ensimmäinen yhteistyötapaaminen (Casablanca 97 - yhteistyö - kalastuselinkeino) ja Euroopan laajuinen tiedotuskampanja, jonka tarkoituksena on edistää kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kulutusta. Teknisenä apuna laadittiin niin ikään kortisto yhteisön kalastusaluksista ja rahoitettiin koulutusta, jonka tarkoituksena on perehdyttää käyttäjiä KOR:sta rahoitettujen "Infosys"- tietojärjestelmään. rakenteellisten käytettävään arvioinnissa seurannassa toimien ja 66 Ehdotuspyyntö 96/C 284/10, EYVL N:o C 284, 27. 9. 1996. 67 Katso III. D. l. Tiedotus ja viestintä. 92 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko 1-60: KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet (ecua) Tutkimukset Julkaisut Tekninen apu* YHTEENSÄ Maksusitoum. 1996 Maksusitoum. 1994-1996 Maksut 1996 Maksut 1994-1996 156. 250 17. 520 2. 585. 741 2. 759. 511 4. 027. 736 79. 908 3. 449. 962 7. 557. 606 867. 213 37. 068 685. 145 1. 589. 426 2. 766. 949 67. 863 1. 022. 906 3. 857. 718 Mukaan lukien pilottihankkeet ja avun antaminen 3 3. II LUKU TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN, TARKASTUKSET JA VARAINHOITO, ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN, TÄYDENTÄVYYS MUUHUN YHTEISÖN POLITIIKKAAN NÄHDEN Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 95 A. 1. RAKENNERAHASTOJEN TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN Talousarvion toteuttaminen vuonna 1996 1. 1. Kaikki rahastot vuonna 1996 jaksossa tarkoituksena 1996 talousarvion Tässä kokonaisuudessaan, toisin sanoen sekä kauden 1994-1999 että edelliskausien määrärahojen toteutumista. Vuoden 1996 osalta talousarvioon hiljattain otettujen ja edellisvuodelta vuoden 1996 talousarvioon siirrettyjen määrärahojen toteutuminen käsitellään kuitenkin erikseen. toteuttamista tarkastella vuonna on Taulukko II-1: Maksusitoumusmäärärahojen alkuperä ja toteutuminen vuonna 1996 (miljoonaa ecua) YTK ESR 7. 145,80 0,(X) 0,(X) YTK EAKR 11. 883,70 0,(X> 0,<X) 11. 883,70 0,(X) (MX) 000 11. 883. 70 11. 862,50 99. 8% 21. 20 0,(X) 7. 145,80 Alkuperäinen talousarvio Määrärahasiirto Täydentävä lisätalousarvio Vuoden 1996 määrärahat yhteensä Uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirretyt määrärahat Jäädytetyt määrärahat Käytettävissä olevat määrärahat Toteuttaminen Toteuttamistaso Toteutumatta jääneet määrärahat Vuoteen 1997 siirretyt määrärahat UuOcll. kuyt. iitou pcniMcclla v;ip»ul. nctton\äaräraJi;il Tulcvik. si^osik. siuuucll. budicti. iuuimäärii. alial Vapautuneet määrärahat (1) josta 7,16 miljoonaa ecua jäädytetty (2) 26 480,27 miljoonaa ecua, josta on vähennettyjä jäädytetyt 7,16 miljoonaa ecua 0,(X) 4J2 000 7. 150,12 7. 150,12 ' 100 'h 0,(X) 0,(X). 21,20 216,30 - 101. 42 | YTK EMOTR 3. 772,00 (),(X) (),(X) 3. 772,00 O. (X) O00 000 3. 772. 00 3. 772,(X) 100 % 0,00 0,(X). - 51,73 YTK K OR Yhteisö- aloitteet 450,35 2. 968. 10 Siirtymä toimenpiteet 296,10 0,00 0,00 0,(X) 0,(X) 0,(X) 0,00 450,35 2. 968,10 296,10 0,(X) 0,00 0,(X) O00 (MX) 450. 35 337,19 75% 113,16 0,(X) - 113,16 126. 34 20,42 0. 01 2. 988. 52 2. 819,37 9£% 169. 16 0,(X). 169,16 8U61 Petosten torjunta EnL DDR YHTEENSÄ 0,75 0,<X) 0,00 075 0,00 OJX) 0,00 • 075 0,70 94_% 0,05 0,(X) - 26. 516,80 - - - - - - - - 0,00 0,00 26. 516,80 0,00 70,63 (1) 7,16 26. 587,43 (2) 26. 141,24 9tl % 446,19 4,65 45,88 7. 14 341,98 199,36 M» 142,62 4,65 - - 142,62 29JU - • - -. - 3. 23 446,14 610,44 Taulukko 11-2: Määrärahojen toteutuminen vuonnal996 (muut kuin siirretyt määrärahat miljoonaa ecua) Budjettikohdat <Ah(I>HC) Maksusitoum Maksut Maksusitoum Maksut Maksusitoum Maksut Maksusitoum Maksut Käytctt. nlevat määrärahat (A) Määrärahojen käytti! (B) V:een 1997 siirr. määrtirahat (C) Taltulumalta jääneet määrärahat T a v o i te 1 T a v o i te 2 T a v o i te 3 T a v o i te 4 T a v o i te 5a m a a t a l o us (ci t a v o i t t e et l & 5 b) T a v o i te Sa m a a t a l o us ( m u k a an l u k i en t a v. 5 b) T a v o i te 5a k a l a s t us T a v o i te 5b T a v o i te 6 Y h t e i s ö a l o i t t e et S i i r t y m ä t o i m e n p i t e et ja u u t ta l u o v at l o i m et P e t o s t en t o r j u n ta E n t i n en D DR Y H T E E N SÄ 15. 438,65 14. 777,51 15. 369,13 14. 699,47 2. 726,40 2. 793,92 271,50 425,83 376,60 156,00 971. 50 91,45 2. 968,10 296,10 0,75 0,00 1. 664. 38 2. 188,25 129,08 599,84 505,10 148,10 1. 033. 80 53,14 2. 115. 16 314,00 0. 70 148,69 2. 705,45 2. 793,92 271. 50 425,83 376,60 115,03 971,38 88. 65 2. 798,96 161,05 0,70 0,00 1. 636,02 2. 188,25 129,08 388,87 343,29 86,03 922. 89 51. 14 1. 691,39 188,03 0,45 119,51 26. 516,80 23. 677,75 26. 078,20 22. 444. 42 0,00 0,(X) 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,65 0,00 0,00 4,65 0,1X1 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0. 00 29,18 29,18 69,53 20,95 0,00 0,00 0,00 0,00 40,97 0,12 2,80 169,14 130,40 0,05 0,(X) 78,04 28. 36 0,00 0,00 210. 97 161,81 62,07 110. 91 2,00 423,77 125. 97 0,25 0,(X) 433,95 1. 204,15 Kaikki tukitoimenpiteet ja rahastot mukaan lukien komission vuonna 1996 tekemät, vuoden 1996 määrärahoja (toisin sanoen muita kuin tuohon vuoteen siirrettyjä ja sen aikana uudelleen käyttöön otettuja määrärahoja) koskevat maksusitoumukset olivat yhteensä 26,078 miljardia ecua ja maksut 22,444 miljardia ecua. Edellisvuodelta siirretyistä määrärahoista tehtiin lisäksi maksusitoumuksia 63,43 miljoonan ecun arvosta. Samaan aikaan käytettävissä olevia maksusitoumusmäärärahoja oli 26,517 miljardia ecua (siirretyt määrärahat mukaan lukien 26,587 miljardia ecua) ja käytettävissä olevia maksumäärärahoja 23,678 miljardia ecua. Toteutumatta jäi näin ollen kaikkiaan 439 miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoja (siirretyt määrärahat mukaan lukien 446 miljoonaa ecua) ja 1,234 miljardia ecua maksumäärärahoja eli vastaavasti 2 prosenttia ja 5 prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista Näistä toteutumatta jääneistä määrärahoista siirrettiin vuoden 1997 talousarvioon 4,65 miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoja ja 29,18 miljoonaa ecua maksumäärärahoja, ja 446,14 miljoonaa ecua budjetoitiin uudelleen. 96 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko II-3: Määrärahojen toteutuminen vuonna 1996 budjettikohdan mukaan (muut kuin vapautuneet ja siirretyt määrärahat) Kohta Nimike Maksusitoum. Maksut YTK B2-100 YTK B2-1000 Tavoite. 1 H O w B2-1001 B2-1002 B2-1003 B2-1004 Tavoite 5a (muut kuin 1 ja 5b kohdealueet) Tavoite 5a (5b kohdealueet) Tavoite 5b Tavoite 6 2. 416. 500. 000 2. 157. 600. 000 425. 830. 000 376. 600. 000 508. 400. 000 44. 670. 000 388. 871. 575 343. 290. 916 455. 173. 295 36. 657. 000 Yhteensä EMOTR 3. 772. 000. 000 3. 381. 592. 786 B2-110 YTK B2-1100 Tavoite 1 B2-1101 B2-1102 B2-1110 B2-120 B2-1200 B2-1201 B2-I202 B2-1203 B2-130 B2-1300 B2-1301 B2-1302 B2-1303 B2-1304 B2-1305 B2-140 B2-1400 B2-1400 B2-1400 B2-141 B2-1410 B2-1410 B2-1410 B2-1410 B2-1412 B2-1412 B2-1412 B2-1412 Tavoite 5a Tavoite 6 Pakoll. ankkurointiin liittyvät sosiaal. toimenp 222. 155. 100 115. 033. 372 335. 559. 359 86. 025. 422 0 0 0 0 YTK Tavoite ! Tavoite 2 Tavoite 5b Tavoite 6 YTK Tavoite 1 Tavoite 2 Tavoite 3 Tavoite 4 Tavoite 5b Tavoite 6 Yhteensä KOR 337. 188. 472 421. 584. 781 9. 331. 069. 380 2. 139. 947. 430 360. 982. 929 30. 500. 000 9. 095. 903. 618 1. 149. 818. 694 357. 814. 862 6. 720. 000 Yhteensä EAKR 11. 862. 499. 739 10. 610. 257. 173 3. 399. 403. 000 3. 110. 408. 000 565. 500. 000 486. 200. 000 2. 793. 917. 000 2. 188. 250. 174 271. 500. 000 102. 000. 000 13. 480. 000 129. 081. 826 109. 900. 000 7. 760. 000 Yhteensö ESR 7. 145. 800. 000 6. 031. 600. 000 YHTEISÖALOITTEET PESCA (kalatalousalan rakenneuudistus) ESR KOR EAKR Yhteensä PESCA Alueiden välinen yhteistyö ESR EMOTR-0 KOR EAKR ESR EMOTR-0 KOR EAKR Yhteensä INTERREG Yhteensä PEACE 7. 946. 110 47. 759. 926 78. 251. 000 133. 957. 036 35. 335. 858 31. 256. 000 461. 000 684. 972. 620 752. 025. 478 35. 321. 500 8. 125. 000 0 52. 114. 000 95. 560. 500 2. 854. 655 16. 870. 669 1. 224. 900 20. 950. 224 12. 547. 628 12. 436. 506 230. 500 398. 298. 651 423. 513. 285 17. 660. 750 4. 062. 500 0 19. 956. 500 41. 679. 750 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 97 Nimike laksusitoumukset Maksut Kohta B2-142 B2-1420 B2-1420 Työllisyys ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen ESR EAKR Yhteensä NOW 1. 925. 000 1. 555. 002 3. 480. 002 147. 654. 076 1. 832. 705 149. 486. 781 12. 683. 663 792. 501 13. 476. 164 99. 902. 820 898. 353 100. 801. 173 B2-1421 B2-1421 ESR EAKR B2-1422 B2-1422 ESR EAKR Yhteensä HORIZON Yhteensä INTEGRA E r- 8 2 B2-1423 B2-1423 ESR EAKR B2-1424 B2-1424 ESR EAKR Yhteensä YOUTHSTART 93. 731. 429 0 93. 731. 429 56. 068. 962 0 56. 068. 962 222. 428. 048 86. 962. 641 0 0 Yhteensä ADAPT 222. 428. 048 86. 962. 641 B2-143 B2-1430 B2-1430 Teollisuuden rakenneuudistus ESR EAKR Yhteensä RECHAR B2-I43I B2-1431 ESR EAKR B2-1432 B2-1432 ESR EAKR B2-1433 B2-1433 ESR EAKR Yhteensä RESIDER Yhteensä KONVER B2-144 B2-1440 B2-1440 B2-1440 B2-1440 B2-145 B2-1450 B2-1450 Yhteensä RETEX REGIS (erittäin syrjäiset alueet) ESR EMOTR-0 KOR EAKR Yhteensä REGIS URBAN (kaupunkialueet) ESR EAKR Yhteensä URBAN B2-146 LEADER (maaseudun kehittäminen) B2-1460 B2-1460 B2-1460 ESR EMOTR-0 EAKR Yhteensä LEADER 16. 167. 800 103. 765. 360 119. 933. 160 15. 749. 500 118. 620. 644 134. 370. 144 42. 093. 000 90. 908. 620 133. 001. 620 11. 620. 000 142. 812. 118 154. 432. 118 11. 886. 000 17. 002. 000 800. 000 128. 267. 000 157. 955. 000 27. 063. 500 187. 938. 458 215. 001. 958 68. 638. 607 83. 110. 837 99. 926. 948 251. 676. 392 8. 083. 900 53. 542. 693 61. 626. 593 8. 894. 750 70. 693. 622 79. 588. 372 21. 046. 500 74. 024. 226 95,070. 726 5. 810. 000 61. 996. 767 67. 806. 767 5. 100. 200 7. 027. 000 300. 000 123. 125. 700 135. 552. 900 11. 391. 550 96. 722. 929 108. 114. 479 25. 357. 755 57. 304. 395 50. 944. 274 133. 606. 423 98 Rakennerahastot 1996 - Katideksas vuosikertomus Kohta B2-147 B2-1470 B2-1470 B2-148 B2-1480 B2-1480 B2-1480 B2-1480 B2-150 B2-180 B2-181 B2-182 B2-183 B2-190 B2-1900 B2-1900 B2-1900 B2-1900 Nimike laksusitoumukset Maksut SME-aloite ESR EAKR Yhteensä SME Varaus aiemmille ja tuleville toimille ESR EMOTR-0 EAKR VARAUS Yhteensä Aiemmat toimet (*) ESR EMOTR-0 KOR EAKR Yhteensä Yhteisöaloitteet MUUT TUKITOIMENPITEET Yhteensä Petosten torjunta EMOTR-0 KOR EAKR ESR Yhteensä Siirtymätoimenpiteet ja uutta hiovat toinn 14. 540. 000 167. 378. 400 181. 918. 400 5. 315. 000 83. 396. 120 88. 711. 120 45. 623. 082 22. 117. 352 110. 117. 803 177. 858. 237 425. 303. 856 102. 947. 753 17. 401. 169 1. 145. 735. 039 1. 691. 387 Ijg 453. 350 453. 350 22. 965. 810 8. 788. 863 102. 932. 766 53. 343. 102 188. 030. 541 752. 100. 428 139. 493. 837 49. 020. 926 1. 858. 342. 875 2. 798. 958. 066 703. 000 703. 000 23. 031. 897 20. 424. 764 80. 666. 861 36. 928. 208 161. 051. 730 Asetuksen (ETY) N:o 3575/90 (ent. DDR) mukaiset rakennetoimet ESR EMOTR-0 KOR EAKR Yhteensä Entinen DDR - - - - 52. 243. 683 24. 517. 342 196. 699 42. 552. 901 119. 510. 626 (*) Maksut kaudella 1989-1993 Taulukko 11-4: Maksusitoumukset vuonna 1996 (muut kuin vapautuneet ja siirretyt määrärahat - miljoonaa ecua) YHTEENSÄ % Tov. l Tav. 2 Tav. 3 YTK Tav. 4 Tav. 5a Tav. 5b T»v. 6 Yhteen*» YTK | Yhleisö- aloitteet Siirtymä toimenpiteet Pellisten torjunta Kiyuu. olcv. l yht. Toteutunee! yht % EAKR ESR EMOTR KOR Muu % 26 516,80 26 (178,20 9/1,35% 13 801. 51 7 934,83 3 934,53 406,63 0,70 10(1% 100% 53% 30% 15% 2% 0% 2 726,40 2 705,45 99% 2 139,95 565,50 15 438,65 15 369,13 100% 9 331,07 3 399. 40 2 416,50 222,16 2 793. 92 2 793,92 271,50 271,50 J(X)% 958. 43 917,46 96% 2 793. 92 271. 50 802,43 115,03 971,50 971,38 100% 360,98 102. 00 508,40 91. 45 88,65 97% 30,50 13. 48 44,67 59% 10% 11% 1% 4% 4% 0% 23 251,85 23 117,49 99% 11 862,50 7 145,80 3 772,00 337,19 0,00 K9% 2 968. 10 2 798,96 94% 1 858. 34 752. 10 139,49 49,02 296. 10 161,05 54% 80. 67 36. 93 23. 03 20,42 11% 1% 0. 75 0,70 94% 0. 70 0% Mitä rahoituksen suunnitteluun tulee, vuonna 1996 hyväksyttiin viimeiset yhtenäiset ohjelma- asiakirjat ja yhteisöaloiteohjelmat. Suurimman osan talousarvion mukaisesta toiminnasta muodosti täytäntöönpano, joista oli päätetty vuosina 1994 ja 1995. Niinpä näin ollen niiden ohjelmien toteuttamistaso parani vuonna 1996 selvästi: oltuaan vuonna 1995" vain 91 maksusitoumusten Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 99 prosenttia se kohosi nyt 98 prosenttiin käytettävissä olleista määrärahoista eli 26,078 miljardista ecusta, kun lukuun ei oteta siirrettyjä ja uudelleen käyttöön otettuja määrärahoja. Eri tavoitteiden osalta rahoituksen toteutuminen vaihtelee rahastoittain ja samassakin rahastossa, paitsi KOR:ssa, vain hiukan. Toteutuminen on aina sataprosenttista tai lähellä sataa prosenttia, lukuun ottamatta yhteisöaloitteita, jotka ovat vielä käynnistymisvaiheessaan. Myöskään KOR:n määrärahojen suhteessa muita heikommaksi jäänyt toteutumistaso (98,66%) ei vaikuta kokonaistasoon paljoa, mikä onkin ymmärrettävää ottaen huomioon sen määrärahojen pienuuden. Yhteisöaloitteiden osalta tehtyjä maksusitoumuksia oli yhteensä 2,799 miljardia ecua, mikä merkitsi, että määrärahoja jäi toteutumatta 169,16 miljoonaa ecua eli 6 prosenttia vuonna 1996 käytettävissä olleista määrärahoista (siirrettyjä ja uudelleen käyttöön otettuja määrärahoja lukuun ottamatta). Taulukko II-5: Maksut vuonna 1996 (muut kuin siirretyt määrärahat - miljoonaa ecua) YHTEENSÄ! % Tav. l Tav. 2 Tav. 3 YTK T»v. 4 Tav. Sa Tav. Sh T»v. ft Yhteensä YTK Yhteisö aloitteet Siirtymä toimenpiteet Petosten torjunta Ent. DDR Kiylctt. iilr»»i rW Toteutuneet yhteeasi % 23 677,75 22 444,42 94,79% -I ItX>%\ -j 14 777. 51 14 699,47 99% 1 664,38 1 636,02 9H% 2 188,25 2 188,25 nx>% 129. 08 129,08 100% 1 253,04 818,19 65% 1 033. 80 »22,89 H9% EAKR ESR EMOTR KOR Muu % ii 901,4* 6 562,49 3 532,02 447,97 0,45 10//% 53% 29% 16% 2% 0% 1 149. S2 486,20 2 1 K8. 25 129,08 9 095,9(1 3 110. 41 2 157. 60 335,56 357,81 109. 90 455. 17 732. 16 86. 03 65% 7% TÖ% 1% 4% 4% 0% 53,14 51,14 96% 6,72 7. 76 36. 66 21099,20 20 445,03 97% 2 115. 16 1691,39 AY>% 10 610. 26 6 031. 60 3 381. 59 421. 58 0. 00 91% 1 145,74 425,30 102. 95 17. 40 tf% 314. 00 188,03 60% 102. 93 53. 34. 22. 97 8. 79 1% 0,70 0,45 65% 0. 45 0% 148,69 119,51 80% 42. 55 52. 24 24,52 0,20 1% Maksumäärärahoista toteutui vuonna 1996 kaikkiaan 22,444 miljardia ecua (siirrettyjä määrärahoja lukuun ottamatta) eli 94,8 prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista (23,678 miljardia ecua). Toteutumatta jääneitä määrärahoja oli näin ollen 1,233 miljardia ecua. Toteutumistasoa on osaltaan parantanut se, että suuri osa ohjelmista oli hyväksytty jo aiemmin. Maksumäärärahojen toteutumistaso on eri tavoitteissa selvästi parempi kuin maksusitoumusmäärärahojen toteutumistaso. Tavoitteissa 1, 3 ja 4 toteutumistaso on sata prosenttia tai lähellä sitä. Tavoitteet, joissa toteutumistaso on heikoin (erityisesti tavoite 5a), ovat kuitenkin niitä, joissa myös määrärahat ovat pienimmät. Edellä on tarkasteltu vuoden 1996 talousarvioon hiljattain otettujen määrärahojen toteutumista eli esitetyissä luvuissa ei ole otettu huomioon siirrettyjä määrärahoja. Vuodelta 1995 vuoteen 1996 siirrettyjen ja vuonna 1996 toteutuneiden maksusitoumusmäärärahojen määrä on kuitenkin vähäinen toteutuneeseen (70,63 miljoonaa ecua käytettävissä olevia määrärahoja), jos sitä verrataan talousarvioon kokonaisuudessaan. Siirretyistä määrärahoista oli ESR:n määrärahoja (tavoite 3 - Yhdistynyt kuningaskunta) 4,32 miljoonaa ecua (toteutumistaso 100%), yhteisöaloitteita (EMPLOYMENT) koskevia määrärahoja 20,42 miljoonaa ecua (toteutumistaso 100%) ja uutta luovia toimia ja siirtymätoimenpiteitä koskevia määrärahoja 38,31 miljoonaa ecua (käytettävissä olleet määrärahat 45,88 miljoonaa ecua). Siirretyistä ja uudelleen käyttöön otetuista määrärahoista kohdennettiin vuonna 1996 kaikkiaan 63,04 miljoonaa ecua (toteutumistaso 89%). Maksuja siirretyistä määrärahoista suoritettiin ainoastaan ESR:n ja tavoitteen 3 (Yhdistynyt kuningaskunta) osalta, ja niitä oli 4,32 miljoonaa ecua (toteutumistaso 100%). 100 Rakenneraluistot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko II-6: Ennen toista ohjelmakautta sovittuja tukitoimenpiteitä koskevat maksut vuonna 1996 (myös siirretyt määrärahat - miljoonaa ecua) EAKR 861. 9. 3 460,21 ESR 138,87 138,35 Tavoite 1 EMOTR 116,79 116,78 Kalastus 24,30 2. 3,92 0,17 Yhteensä 1. 141,88 1 739,27 0,17 52,24 (i) 45,89 7,48 19,80 12,94 42,55 (l) 90,23 225,53 4. 08 29,36 31,45 16,64 20,23 0. 13 24. 52 (!) 7,71 5. 67 0,97 7,58 66,15 0,25 (l) 3,47 2,42 2,88 0,64 7,29 119,57 (i) 101,41 279,51 15,41 37,59 124,70 3,46 0,72 0,03 5,35 1. 41 < 1994 1989-1993 B DK D EL E F IRL I L NL P UK Yhteisi) 0,03 38,39 22,36 0. 13 J EAKR 110,12 110,12 0,41 6,66 13,48 8,47 16,28 15,00 10,67 3,58 1,97 24,17 2,81. 6. 62 Yhteensä 97,03 97,04 0,38 2,61 34,27 Tavoite 5b ESR 19,32 19,32 0,38 1,52 7,58 EAKR 21,75 21,75 EMOTR 55,97 55,98 13,54 0,34 7,77 2,42 4,65 1,10 13,15 < 1994 1989-1993 B DK D EL E F IRL 1 L NL P UK Yhicistt 0,06 (1) Mukaan lukien cm. DDR (kohta B2-1900) (2) Yhtään tavoilleen 4 mukaista maksua ci ole suorilctt1 3,26 19,39 19,72 1,09 0,43 0,64 6,03 31,81 20,81 0,43 0,64 0,06 EAKR Tavoite 2 ESR Yhteensä 31. 33 31,33 0,03 1,41 19,81 1,18 5,39 3,52 94. 18 94. 18 0. 34 3. 26 13,52 51. 82 8,22 8,21 8,81 Tav. 3 ESR 202. 24 202,24 0,11 19,84 111,91 125,51 125,51 0,37 1,41 23,07 13,52 53,00 13,61 36,00 11. 73 30,05 EMOTR 36. 16 36,16 1,20 3,74 0,98 6,11 22,97 0,02 3,99 3,99 0,29 0,33 0. 59 1. 47 40,15 40,15 1. 50 4,07 1,57 6,1) 24,44 0,02 8,8! 4,32 1,14 1,31 2,46 Yhteisöaloitteet ESR EMOTR Yhteensä 45,62 45,62 0,72 1,26 10. 29 7,65 10,32 8,40 0. 39 3,37 0,17 2,36 0,70 22,12 22,12 0,04 0,35 13,05 4,46 0. 67 0,06 2. 82 0,67 177. 86 177,86 1,17 1. 26 16,95 21. 48 31,83 29,14 16,05 14,10 3,58 2,14 29,35 4,18 6,62 EAKR 1. 087,97 686,25 0,75 1,10 65,62 103. 71 249,94 76,83 44,36 50. 34 4,01 10. 18 40,81 31,84 6. 76 Yhteensä (2) EMOTR ESR Kalastus 437,38 436,87 1. 13 4,30 109,76 7,65 168,46 24,83 0,39 65. 64 34,39 15,30 5,02 231. 04 231,04 1. 24 3. 74 39,04 8;06 21,98 30. 93 8,25 108,90 0,02 6,28 2,60 28. 29 27. 91 0,47 0,33 0. 84 3,47 2,42 2,88 0. 64 8,76 0,03 5,35 2,73 1. 784,68 1. 382,07 3,59 9,46 215,26 122,89 442,81 135,46 53,64 233,65 4,02 44,60 67,74 42,20 6,76 Varteenotettava määrä suoritetuista maksuista koski tukitoimenpiteitä, joista oli päätetty ennen vuotta 1994 eli ensimmäisellä ohjelmakaudella 1989-1993 tai jopa ennen sitä. Kaikkiaan tällaisia maksuja oli 1,785 miljardia ecua (7% vuoden 1996 maksuista), josta 1,382 miljardia ecua (77%) koski kaudella 1989-1993 tehtyjä maksusitoumuksia. Näiden maksujen suorittamista voidaan pitää tavanomaisena osana ensimmäisen kauden tukitoimenpiteiden päätökseen saattamista. Olettaen, että näitä tukitoimenpiteitä koskevat maksusitoumukset oli ollut tehtävä vuoden 1993 loppuun mennessä (jollei ohjelmia ollut jostain syystä pidennetty), jäsenvaltioilla oli pääsääntöisesti ollut sen jälkeen kaksi vuotta eli 31. 12. 1996 asti aikaa maksaa tuet niiden lopullisille saajille ja tämän jälkeen vielä kuusi kuukautta eli 30. 6. 1996 asti menoja koskevien tositteiden toimittamiseen komissiolle. Näissä komission vuonna 1996 suorittamissa maksuissa kuvastuu näin ollen ensimmäisen ohjelmakauden ohjelmien päätökseen saattaminen. EAKR:n osalta varainhoitovuoden 1996 aikana saatettiin päätökseen 796 sellaista tukitoimenpidettä, joista oli sovittu ennen vuonna 1988 toteutettua rakennerahastojen uudistusta, ja useimmiten päätökseen saattaminen tehtiin viran puolesta asetuksen (ETY) N:o 4254/88 12 artiklan mukaisesti. Tämä tukitoimenpiteiden päätökseen saattaminen merkitsi yhteensä 401,7 miljoonan ecun suuruisen jäännöksen maksamista, josta 378 miljoonaa tuli Italian osalle (645 rahoitusta koskevaa asiakirjaa), 12 miljoonaa Yhdistyneen kuningaskunnan (97 asiakirjaa), 10 miljoonaa Kreikan (22 asiakirjaa) ja kaksi tukitoimenpiteistä miljoonaa muiden jäsenvaltioiden (32 asiakirjaa) osalle. Kauden 1989-1993 saatettiin vuonna 1996 päätökseen arviolta 170 ja niitä koskeva, vuonna 1996 maksettu jäännös oli yhteensä 535 miljoonaa ecua, josta 241 miljoonaa tuli Espanjan, 91 miljoonaa Kreikan, 44 miljoonaa Irlannin, 42 miljoonaa Italian, 40 miljoonaa Portugalin ja 77 miljoonaa ecua muiden jäsenvaltioiden osalle. osalta maksut koskivat miltei ESR:n ohjelmakauden tukitoimenpiteitä ja merkitsivät askelta lähemmäs näiden ohjelmien päätökseen saattamista (joitakin niistä oli päätetty pidentää). Italialla ja Portugalilla oli myös ohjelmia, joista oli sovittu ennen ensimmäistä ohjelmakautta. EMOTR:n osalta ohjelmakauden 1989-1993 tukitoimenpiteistä tehtyjä maksusitoumuksia koskevia maksuja suoritettiin vuonna 1996 kaikkiaan 231,17 miljoonaa ecua. On kokonaisuudessaan ensimmäisen Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 101 aiheellista todeta, että jäsenvaltiot esittivät jäännöksen maksua koskevat pyyntönsä hienoisella viiveellä. Vuoden 1996 päättyessä jäännöstä oli kaikkien tavoitteiden osalta yhteensä maksamatta 83,1 miljoonaa ecua sen vuoksi, että jäsenvaltiot, kuten esimerkiksi Portugali ja Ranska tavoitteen 1 osalta sekä Ranska ja Italia tavoitteen 5b osalta, eivät olleet sen maksua pyytäneet. Kalastuksen osalta näihin maksuihin sisältyvät myös niitä toimia koskevien maksusitoumusten maksatukseen tarvittavat määrärahat, joista oli päätetty ennen KOR:n voimaantuloa (asetukset (ETY) N:o 4028/86 ja (ETY) N:o 4042/89). rakenteellisia Taulukko II-7: 31. 12. 1996 maksamatta olleet määrärahat (miljoonaa ecua) Tav. l Tav. 2 Tav. 3 Tav. 4 Tav. 5a T a v ^b Tav. 6 Yhteensä maksamatta 1996 lopussa (A+B+C) Maksamatta 1996 (A) määrärahoilta Maksamalla 1994-1995 määrärahuhna (B) Maksamatta määrärahoista crmenl994(C) 14. 180,34 8. 874,49 2. 888. 97 2. 053,08 363,79 8. 145. 64 5. 180. 91 1. 333. 23 1. 516,68 114. 82 1. 984,24 752,55 271,41 106,34 2. 920,15 1. 709. 33 803. 20 264,99 142. 63 EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR 3. 686,70 2. 064,62 317,37 1. 064. 59 3. 149. 64 537,06 2. 064,62 317,37 2. 215,57 1. 408,50 223,19 1. 856. 33 359,24 1. 408,50 223. 19 747,65 115,96 607,51 545,66 61,85 l W,18 454. 56 94,18 201,56 0,00 201. 56 0,00 852. 03 212,56 660,39 581,91 78. 48 301. 88 181. 23 120. 65 102,32 88. 89 13,43 961,5. 3 381,07 125,94 454,52 486,30 145. 76 58,22 282,32 186,28 107,44 32. 94 45. 90 288,95 127,87 34,79 126. 29 Yhteisö aloitteet 3. 76649 Siirtymä- toimenp. 366,34 E n L D DR Petosten torjunta 131,59 0,30 Yhteensä 1996 lopussa 26. 640,43 % 1 0 0* Yhteensä YTK 22-375,62 12. 451. 12 5. 955. 93 3. 391,51 577. 07 100,47 45. 91 21. 97 31,88 0. 72 68,10 13. 207,71 1. 671,37 118,03 0,00 0,27 14. 997,37 5 6% 30. 50 5,72 31. 88 0,00 32,37 15. 41 16,25 0,00 0. 72 0,00 7. 213,51 3. 388. 10 2. 412. 79 193. 30 5. 047,42 2. 854. 74 1. 466,43 498,55 227,70 4. 120,50 2. 382. 86 1. 101,40 480. 17 156. 06 1. 376,46 79,26 718,76 169,05 131,59 0,00 5. 139,90 1 9% Edinburghissa tehdyistä päätöksistä ja vuodelta 1995 siirretyistä määrärahoista aiheutunut lisäys käytettävissä oleviin maksusitoumusmäärärahoihin kasvatti vuorostaan vuoden päättyessä maksamatta olleiden maksusitoumusmäärärahojen määrää. Tästäkin huolimatta maksatusaste parani. Vuonna 1996 se oli 56 prosenttia verrattuna 46 prosenttiin vuonna 1995. Tähän kehitykseen vaikutti sekä meneillään olevan varainhoitovuoden maksusitoumusten että edellisvuosina kohdennettujen määrärahojen maksaminen. Ensimmäistä ohjelmakautta (1989-1993) koskevien, vielä maksamatta olleiden määrärahojen osuus kaikista vuoden 1996 päättyessä maksamatta olleista määrärahoista oli 19 prosenttia, kun niitä oli vuoden 1995 päättyessä ollut kolmannes maksamatta olleista määrärahoista. Osuuden pieneneminen johtui siitä, että vuoden 1996 aikana ohjelmia saatiin päätökseen erittäin suuri määrä. Niinpä vuosina 1992 ja 1993 kaikista rahastoista kaikkiin tavoitteisiin kohdennetuista määrärahoista 85 prosenttia on jo maksettu. EAKR:n tapauksessa tulos tästä päätökseen saattamisesta on erityisen selvä: varainhoitovuoden 1996 aikana niiden EAKR:n maksusitoumusten määrä, jotka oli tehty ennen vuotta 1994 mutta olivat vielä maksamatta, pieneni 4,465 miljardista ecusta 2,913 miljardiin ecuun. Kunkin rahaston osuudet kaikista vuoden 1996 päättyessä maksamatta olleista määrärahoista olivat seuraavat: EAKR 55,6 prosenttia, ESR 26,6 prosenttia, EMOTR 15,2 prosenttia ja KOR 2,6 prosenttia. Luvut ovat muuttuneet hieman vuodesta 1995 (EAKR 56%, ESR 27%, EMOTR 13% ja KOR 4%) ja EMOTR:a lukuun ottamatta maksatusasteen voidaan todeta parantuneen. 102 Rakennerahastot 1996 - Kalideksas vuosikertomus Taulukko II-8: Maksamatta olleiden määrärahojen kehitys (miljoonaa ecua) YHTEENSÄ 1996 lop. 26. 640,43 YHTEENSÄ 1995lop. 23. 529,46 % 100% + 13% % 100% +22% YHTEENSÄ 1994 lop. 19. 324,88 % 100% - 14. 997,37 56% 12. 030,77 51 % 9. 009,96 4 7% (Nykyhintoina) Yhteensä maksamatta (A+B+C) Vuosivaihtelu Maksamatta määrärahoista vuoden (A) Vuosivaihtelu Maksamatta vuoden 1994 määrärahoista (B) Vuosivaihtelu 6. 503,17 +25% 24% +68% 19% 3. 880,02 7. 618,68 +34% 16% - 3 2% - 0% - 10. 315,10 - 5 3% - Maksamatta määrärahoista 5. 139,90 ennen 1994 (C) Vuosivaihtelu -33 % -26 % 1. 2. Kunkin rahaston kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen vuonna 1996 jaksossa Tässä kiinnittämättä huomiota aiempia toimia koskevien määrärahojen toteutumiseen. tarkastella kauden 1994-1999 määrärahojen tarkoituksena on toteutumista Taulukko ÎI-9: Kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen vuonna 1996 (myös vapautuneet, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat - miljoonaa ecua) Käytettävissä 1996(1) 26. 244,66 Yhteensä % (2V(1) Tav. l 15. 369,11 Tav. 2 2. 668,28 Tav. 3 2. 793,92 122,69 2. 040,97 1. 590,01 4. 614,84 296,95 1. 181,34 2. 038,70 4,80 4,96 2. 967,96 78,44 22,78 379,07 377,18 655,77 214,02 -1,47 99,14 11,40 - 21,32 94,80 42,00 512,62. 239,91 421,59. 149,87 3,40 152,23 65,69 - 34,99 505,88 810,63 1. 076,80 MAKSUSITOUMUKSET YTK Tav. SaM 802,43 Tav. 4 271,50 Tav. SaK 112,27 Tav. 5b 971,38 Tav. 6 88,65 11,75 7,00 26,61. 49,54 91,68. 38,28 0,37 - - - 8,77 37,50 - 26,80 22,08 191. 84. 25,00 220,66. 131,69 4,31 9,05 75,94 - 53,32 26,50 15,23. 20,42 23,28 12,77 19,89 0,00 0,00 0,00 6,36 - 0,00 0,00 29,55 6,86 3,73 187,71 172,30 335,91. 33,59 0,00 15,56 51,62 - 16,27 64,91 82,93 - 77,18 11,47 Toteutuneet yhteensä (1) 22. 260,26 Tav 1 13. 671,00 Tav. 2 1. 510,51 Tav. 3 1. 990,34 Tav. 4 129,08 MAKSUT YTK Tav. SaM 696,00 Tav. 5aK 80,58 Tav. 5b 825,72 Tav. 6 51,14 91,77 ' 2. 094,42 1. 646,08 3. 817,12 251,21 900,76 1. 926,12 11,84 \lfi\ 2. 434,57 20,69 3,67 182,75 159,26 412,16 95,08 0,29 39,29 11,59 14,24 81,91 40,96 287,50. 272,12 402,88. 102,44 3,36 124,62 71,77. 21,10 484,50 571,49 581,69 '5,91 7,68 8,70. 10,02 49,62. 19,14 0,25 - 3,51. 5,50 18,75 - 42,59 22,07 177,34. 28,74 206,89 - 41,08 5,21 6,49 77,13 26,60 27,86 34,01 - - - - 16,50 - 3,88 32,74 - 11,93 0,00 6,46 0,80 0,00 0,00 8,27 - - - 3,47 0,14 212,57 124,40 300,20 31,15 0,00 12,70 39,34 7,67 22,64 71,44 -- -- -- : : : '. - - '• 42,12 9,02 B DK D EL E F IRL 1 L NL A P FIN S UK Yhteisö Yhteensä % (2vm B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Yhteisö Yhteensä Yhteisö- aloitteet 23. 077,54 8 8% 361,76 120,87 3. 351,59 1. 590,01 5. 498,67 2. 022,55 1. 181,34 2. 606,15 6,62 287,14 209,61 2. 967,96 211,86 140,37 2. 521,03 2. 815,98 11 % 58,04 56,44 357,42 129,29 256,26 295,79 37,83 316,55 0,86 23,37 46,62 191,13 44,71 40,28 223,85 737,55 YHTEENSÄ (2) 25. 893,52 9 9% 419,80 177,30 3. 709,01 1. 719,30 5. 754,93 2. 318,34 1. 219,18 2. 922,70 7,47 310,51 256,23 3. 159,10 256,57 180,65 2. 744,87 737,55 Yhteensä 18. 954,37 85 % 262,85 74,52 2. 967,17 1. 646,08 4. 444,39 1. 622,96 900,76 2. 226,95 9,11 201,38 216,75 2. 434,57 117,22 78,27 1. 751,40 Yhteisö aloitteet 1. 513,22 7% 26,41 13,54 225,89 49,35 184,75 141,60 20,45 156,95 0,46 6,81 16,49 102,10 15,36 11,77 123,05 418,26 YHTEENSÄ (2) 20. 467,59 9 2% 289,26 88,05 3193,05 1695,43 4629,14 1764,56 921,21 2383,90 9,57 208,20 233,24 2536,67 132,57 90,04 1874,44 418,26 " Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 103 EAKR Taulukko II-10:EAKR:n kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen vuonna 1996 (myös vapautuneet, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat - miljoonaa ecua) Käytettävissä 1996 (1) 9. 331,20 2. 160,90 361,10 30,50 1. 901,30 13. 785,00 Tavoite 1 Tavoite 2 Tavoite 5b Tavoite 6 YA Yhteensä B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Yhteisö Toteutuneet yhteensä (1) 9. 138,46 1. 149,82 357,81 6,72 1. 145,74 11. 798,55 Tavoite 1 Tavoite 2 Tavoite 5b Tavoite 6 YA Yhteensä B DK • D EL E F IRL I L NL A P HN S UK Yhteisö MAKSUSITOUMUKSET YTK Tav. 5b Tav. 6 Tav. l 9. 331,05 - Tav. 2 2. 102,78 74,25 897,35 1. 157,34 2. 756,72 132,82 591,86 1. 640,22 0,00 0,00 1. 833,28 247,21 61,50 19. 70 284,84 245,32 587,77 177,12 -1,47 77,02 7,62 21,32 0,00 622,03 Tav. l 8. 270,43 Tav. 2 1. 055,64 360,98 0,00 0,00 72,65 37,33 127,16 0,00 0,00 2,09 8,33 15,16 34,09 64,17 30,50 30,50 0,00 MAKSUT YTK Tav. 5b Tav. 6 336,07 6,72 59,99 1. 213,40 1. 243,11 1. 799,52 113,43 336,09 1. 644,14 8,00 5,99 1. 569,29 277,47 10,02 2,11 126,34 0,00 0,00 99,21 46,39 345,36 33,49 117,63 69,33 0,00 21,01 7,47 14,24 0,00 413,37 0,00 0,00 5,03 11,17 4,46 11,71 53,36 6,72 0,00 YHTEENSÄ 9. 331,05 2. 102,78 360,98 30,50 11. 825,31 135,75 19,70 1. 254,84 1. 157,34 3. 039,37 847,75 591,86 1. 817,34 -1,47 79,12 15,95 1. 833,28 66,98 34,09 933,42 Yhteensä 8. 270,43 1. 055,64 336,07 6,72 9. 668. 86 70,01 2,11 1. 438,95 1. 243,11 1. 879,40 576,42 336,09 1. 713,47 0,00 34,04 24,63 1. 569,29 25,42 11,71 744,20 Yhteisö aloitteet YHTEENSÄ (2) % (2)/(l) 100% 9 7% 100% 100% 9 8% 9 9% - 9. 331,05 2. 102,78 360,98 30,50 1. 859,14 13. 684,45 141,08 30,52 1. 464,41 1. 241,51 3. 193,87 1. 004,00 598,87 1. 964,00 -1,22 94,90 42,41 1. 984,60 89. 61 61,75 1. 037,04 737,09 1. 859,14 1. 859,14 5,33 10,82 209,57 84. 17 154,50 156,25 7,01 146,66 0,25 15,79 26,46 151,32 22,63 27,67 103,63 737,09 Yhteisö aloitteet YHTEENSÄ (2) % (2)/(l) 91 % 9 2% 9 4% 100% 9 0% 91 % - 8. 270,43 1. 055,64 336,07 6,72 1. 035,62 10. 704,48 78,41 3,85 1. 570,24 1. 276,87 1. 998,87 646,52 337,80 1. 786,41 0,29 37,35 34,24 1. 657,92 32,83 20,01 804,61 418,26 1. 035,62 1. 035,62 8,39 1,74 131,28 33,76 119,47 70,10 1,71 72,94 0,29 3,31 9,61 88,63 7,42 8,30 60,41 418,26 Tarkasteltaessa talousarvion toteuttamista vuonna 1996 eräs huomionarvoinen seikka on EAKR:n määrärahojen erittäin hyvä toteutumistaso: sen talousarvion mukaisista maksusitoumusmäärärahoista toteutui 99 prosenttia ja talousarvion mukaisista maksumäärärahoista 96,8 prosenttia. Mitään siirtoja luvusta toiseen ei tarvittu. Yhteisön talousarvioon otetut määrärahat osoittautuivat kaikissajuvuissa ilmenneiden kokonaisrahoitustarpeiden mukaisiksi. 104 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus loppua. Tämän mahdollistamiseksi Yhteisön tukikehyksiä/yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja koskevien määrärahojen toteutumisesta voidaan todeta, että tavoitteen 1 tukitoimenpiteet olivat tänäkin varainhoitovuonna niitä, joihin määrärahoja kului eniten. Kyseisen budjettikohdan (B2-1200) maksusitoumusmäärärahoja oli korotettava 115,3 miljoonalla eculla ja maksumäärärahoja 700 miljoonalla eculla, jotka siirrettiin siihen muista tavoitteista. Tavoitteen 2 osalta vuosi 1996 oli erityisen kiintoisa, koska se oli tämän tavoitteen ensimmäisen ohjelmavaiheen 1994-Î996 viimeinen vuosi. Talousarvion toteuttamisen kannalta tämä merkitsi tarvetta tehdä kaikista kyseisen vaiheen tukitoimenpiteistä maksusitoumukset ennen vuoden 1996 (B2-1201) maksusitoumusmäärärahoja oli korotettava 162,5 miljoonalla eculla. Sitä vastoin tämän saman budjettikohdan maksumäärärahoista voitiin siirtää 584,5 miljoonaa ecua tavoitteeseen 1. Lisäksi varainhoitovuosina 1994 ja 1995 sidottuna ollut 37 miljoonan ecun määrä vapautui, kun joihinkin tavoitteen 2 tukitoimenpiteisiin varattua tukea päätettiin vähentää. Tavoitteesta 5b siirrettiin 223,5 miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoja ja 80,7 miljoonaa ecua maksumäärärahoja muihin tavoitteisiin, koska vuonna 1996 Italian, Belgian, Tanskan ja Luxemburgin osalta maksusitoumuksia ei tehty eikä maksuja suoritettu lainkaan. Yleisesti voidaan todeta, että tämän tavoitteen toteutus on osoittautunut vaikeaksi, koska jäsenvaltioilla on ollut vaikeuksia löytää siihen rahoitusta. Myös tavoitteesta 6 siirrettiin 54,3 miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoja ja 34,8 miljoonaa ecua maksumäärärahoja muihin budjettikohtiin. Erityisesti on mainittava, että Ruotsissa tämän tavoitteen osalta ei ole tehty lainkaan maksusitoumuksia eikä suoritettu maksuja. tavoitetta 2 koskevan budjettikohdan (luku B2-14) Yhteisöaloitteita kaikkineen koskevien EAKR:n määrärahojen toteutumistaso oli maksusitoumusmäärärahojen osalta 97,8 prosenttia ja maksumäärärahojen osalta 79,8 prosenttia. Varainhoitovuoden aikana EAKR:n alkuperäinen talousarvio säilyi jokseenkin entisellään (vain 7,4 miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoja ja 8 miljoonaa ecua maksumäärärahoja siirrettiin muihin rahastoihin). Merkittävät määrärahojen siirrot aloitteesta toiseen olivat kuitenkin tarpeen sen vuoksi, että varojen kulumisvauhti eri aloitteissa oli erilainen. Niinpä PESCA-, INTERREG-, REGIS- ja URBAN-aloitteiden maksusitoumusmäärärahoja otetuilla toiseen siirrettyjä EAKR:n määrärahoja oli 276,4 määrärahoilla. Kaikkiaan yhteisöaloitteesta miljoonaa ecua, jo yksinään 127,8 miljoonan ecua. Lisäksi sai INTERREG-aloite josta maksusitoumuksista (730,7 miljoonaa ecua) merkittävä osa pantiin täytäntöön pian uusien ohjelmien hyväksymisen jälkeen. Nyt hyväksyttiin erityisesti kolmen uuden jäsenvaltion ohjelmia, mutta myös monia muita sellaisia ohjelmia, joiden hyväksymisessä komissiolle oli sattunut viivästyksiä. Myös ensimmäiset yhteisöaloitteiden varausta koskevat tuen myöntämispäätökset tehtiin vuonna 1996. Tältä osin tehdyt maksusitoumukset jäivät tosin määrältään vähäisiksi. oli korotettava muista aloitteista Siirtymätoimenpiteitä ja uutta luovia toimia koskevien EAKR:n määrärahojen (momentti B2-182) toteutumistaso oli maksusitoumusmäärärahojen osalta 52,5 prosenttia ja maksumäärärahojen osalta 72,8 prosenttia. Näistä määrärahoista rahoitetaan toimia, jotka komissio on hyväksynyt EAKR:sta annetun asetuksen 7 ja 10 artiklan tai rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisesta annetun asetuksen 16 artiklan mukaisesti. Niiden uusien menettelyjen soveltamisessa, jotka komissio oli vuonna 1995 ottanut käyttöön 10 artiklan mukaisten pilottihankkeiden1 hyväksymisessä, kohdattiin odottamattomia vaikeuksia, jotka vuorostaan johtivat viivästymisiin hankkeiden hyväksymisessä ja osaltaan aiheuttivat sen, että maksusitoumusmäärärahojen toteutumistaso jäi heikoksi. Tämä viive otaksutaan kurottavan umpeen vuosina 1997 ja 1998. Katso I. B. 2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 105 ESR Taulukko II-ll:ESR:n kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen vuonna 1996 (myös vapautuneet, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat - miljoonaa ecua) Käytettävissä 1996(1) 3. 399,40 565,50 2. 798,20 271,50 102,00 13,50 861,70 8. 011. 80 Tavoite 1 Tavoite 2 Tavoite 3 Tavoite 4 Tavoiie 5b Tavoite 6 YA Yhteensä B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK MAKSUSITOUMUKSET Tav. l 3. 399,40 0,00 Tav. 2 Tav. 3. 565,50 - 2. 793,92 40,44 609,47 116,74 1. 160,33 82,80 321,20 171,47 0,00 0,00 737,50 159. 46 16,94 3,08 94,23 131,86 68,00 36,90 22,12 3,77 0,00 0,00 188,59 94,80 42. 00 512,62. 239,91 421,59. 149,87 3,40 152. 23 65,69. 34,99 0,00 1. 076. 80 YTK Tav. 4. Tav. 5b Tav. 6. 271,50 102,00 13,48 11,75 7,00 26,61. 49,54 91,68. 38,28 0,37 0,00 0,00. 8,77 37,50 -. 2. 71 0,00 15,39 9,28 28,41 0,42 0,00 0,25 13. 85 1,11 12,83 17,76. MAKSUT 13. 48 Yhteensä 3. 399. 40 565,50 2. 793,92 271,50 102,00 13,48 7. 145. 80 166,63 52. 08 1. 258. 32 116,74 1. 590. 93 692,48 321,20 396. 94 3,77 174,60 83,31 737,50 58,35 50,33 1. 442,62 Yhteisö aloitteet YHTEENSÄ (2) % (2)/(l) 100% 100% 100% 100% 100% 100% 89% 9 9% - 3. 399,40 565,50 2. 793,92 271,50 102,00 13,48 769,53 7. 915,33 213,14 89,89 1. 399,99 146,01 1. 690,41 792,44 348,81 540,13 4,38 177,61 91,30 759,33 63. 08 51,32 1. 547,50 769,53 769. 53 46,51 37,81 141,68 29,27 99,48 99,96 27,61 143,18 0,61 3,01 7,99 21,83 4,72 0,99 104,88 Tav. 5b Tav. 6 Yhteensä Yhteisö aloitteet YHTEENSÄ (2) % (2)/(l) Tav. l 3. 023,79 Tav. 2 Tav. 3. 454,87 - 1. 990,34 YTK Tav. 4. 129,08 Toteutuneet yhteensä(1) 3. 162,65 486,20 2. 192,57 129,08 109,90 7,76 425,30 6. 513. 47 Tavoite 1 Tavoite 2 Tavoiie 3 Tavoite 4 Tavoite 5b Tavoite 6 YA Yhteensä. 90,58 7,76 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 28,27 458,46 120. 43 1. 230,17 77,94 306,01 122,34 0,00 1,51 524,72 153,95 10,67 1,57 56,40 112. 87 66,80 25,75 0,29 18,28 4,12 0,00 0,00 158,11 81,91 40,96 287,50. 272,12 402,88. 102,44 3,36 124,62 71,77. 21,10 0,00 581. 69 5,91 7,68 8,70. 10,02 49,62. 19,14 0. 25 0,00 3,51. 5,50 18,75 -. 2,07 0,14 11,46 6,24 37,01 0,27 0,00 0,38 12,96 0,08 4,59 15. 38. 7. 76 96% 94% 91 % 100% 82% 100% 89% 9 3% - 3. 023,79 454,87 1. 990,34 129,08 90,58 7,76 ,5. 696,41 128,84 50,34 822,53 120,43 1. 631,41 634,25 306,01 269,93 3,90 143,28 93,88 524,72 34,44 23,34 909. 12 3. 023,79 454,87 1. 990,34 129,08 90,58 7,76 379,68 6. 076,09 144,43 60,34 905. 57 129,79 1. 688,99 677,59 323,91 341,84 4,07 145,64 97,08 531,68 37,17 23,64 964,36 379,68 379,68 15. 59 10,00 83,04 9,36 57,57 43,34 17. 90 71,91 0,17 2,37 3,20 6,97 2,73 0,30 55,24 Toimien käytännön toteutuksen etenemisvauhdin huomioon ottamiseksi vuonna 1996 käytettävissä olleita ESR:n määrärahoja (sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoja) järjestettiin vastaavassa talousarvion luvussa uudelleen. Tämän uuden tasapainotuksen ansiosta maksusitoumuksissa yllettiin lähes sadan prosentin toteuttamistasoon ja maksuissakin 93 prosenttiin, kun taso oli vuonna 1995 jäänyt 76 prosenttiin maksusitoumusmäärärahojen ja 81 prosenttiin maksumäärärahojen osalta. Tämä tulos oli paljolti jäsenvaltioiden kanssa tehdyn läheisen yhteistyön ansiota, mutta siihen vaikutti myös olennaisesti käyttöön otettu uusi ennakkoarviointijärjestelmä, jota on tarkoitus käyttää myös jatkossa. 106 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Tilannetta tavoitteittain tarkasteltaessa voidaan tavoitteen 1 osalta todeta, että Portugalissa ja hiukan vähäisemmässä määrin Yhdistyneessä kuningaskunnassa saadut tulokset korvaavat sen, mikä tuloksista jäi Kreikassa ja Italiassa puuttumaan. Tavoitteessa 2 Espanjan ja Saksan saavutukset tasoittavat Ranskaa, Italiaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevien yhtenäisten ohjelma- asiakirjojen täytäntöönpanon hitautta. Tavoitteen 3 käytännön toteutus näyttää etenevän hyvin Saksassa ja Yhdistyneessä kuningasKunnassa, kun taas tavoitteissa 4 ja 5b kaikki jäsenvaltiot ovat jossain määrin viivästyneet. Tavoitteen 6 toteuttamisessa Ruotsi on vuorostaan jonkin verran myöhässä. Yhteisöaloitteissa tehtiin varainhoitovuoden aikana useita määrärahojen siirtoja, joista osa johtui siitä, että lukuisia vasta loppuvuodesta 1994 käynnistyneitä ohjelmia koskevia rahoitussuunnitelmia jouduttiin muuttamaan; osa oli puolestaan tarpeen varauksen myötä saatujen määrien sisällyttämiseksi määrärahoihin. Kokonaisuutena tarkastellen budjettikohdan B2-14 mukaisista ESR:n määrärahoista toteutui maksusitoumusten osalta 89 prosenttia ja maksujen osalta 81 prosenttia. Momentin B2-142 ja 91 prosenttia. mukaisten määrärahojen EMPLOYMENT-aloitteessa määrärahojen sata prosenttia niin maksusitoumuksissa kuin maksuissakin, ja ADAPT-aloitteessa se oli 92 prosenttia maksusitoumusten ja 80 prosenttia maksujen osalta. Maksujen toteuttamistason jääminen verraten heikoksi johtuu osaltaan erityisistä hyväksymisestä tietojenkäsittely vaatimuksista. toteutumistasot olivat vastaavasti 96 prosenttia toteutumistaso oli myöhäisestä ohjelmien toisaalta ESR:n lähes ja EMOTR Taulukko 11-12: EMOTRni kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen vuonna 1996 (myös vapautuneet, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat - miljoonaa ecua) MAKSUSITOUMUKSET YTK Tav. Sb Tav. 6 Yhteensä Yhteisö aloitteet YHTEENSÄ (2) % (2)/(l) Tav. l 2. 416,50 Tav. 5a 802,43 Käytettävissä 1996(1) 2. 416,50 802,40 508,40 44,70 173,60 3. 945,60 Tavoite 1 Tavoite 5a Tavoite 5b Tavoite 6 YA Yhteensä 508,40 44,67 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 8,00 506,65 315,93 539,48 81,33 260,07 227,01 4,80 4,96 377,03 91,24 26,80 22,08 191,84 25,00 220,66 131,69 4,31 9,05 75,94 - 53,32 26,50 15,23 4,16 3,73 99,68 125,69 180,33 33,17 0,00 13,21 29,45 - 0,00 17,99 1,00 - 33,20 11,47 2. 416,50 802,43 508,40 44,67 3. 772,00 38,96 25,81 798,17 315,93 690,17 482,32 260,07 391,87 4,31 27,06 110,35 377,03 86,52 55,96 107,47 2. 416,50 802,43 508,40 44,67 139,48 3. 911,48 43,48 29,07 804,34 327,76 692,44 521,10 260,07 418,57 4,31 27,06 122,53 377,92 101,83 65,40 115,59 139,48 139,48 4,52 3,27 6,17 11,83 2,27 38,78 0,00 26,70 0,00 0,00 12,17 0,88 15,31 9,44 8,13 100% 100% 100% 100% 8 0% 9 9% - Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 107 Toteutuneet yhteensä (1) 2. 182,12 732,16 455,17 36,66 102,95 3. 509,06 Tavoite 1 Tavoite 5a Tavoite 5b Tavoite 6 YA Yhteensä Tav. l 2. 065,33 Tav. 5a 696,00 MAKSUT YTK Tav. 5b Tav. 6 399,07 36,66 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 3,50 407. 41 272,89 557,96 59,84 250,24 140. 42 3,84 5,11 315,48 48,64 42,™ 22,07 177,34 28,74 206,89 41,08 5,21 6,49 77,13 26,60 27,86 34,01 1,40 0,00 101,90 84,67 145,57 30,89 0,00 7,28 15,20 3,13 6,34 2. 70 27,64 9,02 Yhteensä 2. 065,33 696,00 399,07 36,66 3. 197,06 47,49 22,07 686,66 272,89 671,37 412,29 250,24 212,38 5,21 17,61 97,44 315,48 57,36 43,22 85,35 Yhteisö aloitteet YHTEENSÄ (2) % (2)/(l) 9 5% 9 5% 8 8% 100% 7 9% 9 3% - 2. 065,33 696,00 399,07 36,66 80,83 3. 277,89 49,49 23,05 698,22 278,81 679,08 434,52 250,24 224,48 5,21 17,61 101,12 317,71 61,96 45,73 90,67 80,83 80,83 1,99 0,98 11,57 5,91 7,71 22,23 0,00 12,10 0,00 0,00 3,68 2,23 4,59 2,52 5,33 Muiden rahastojen tavoin myös EMOTR:a varten talousarvioon otettuja määriä oli tarkistettava vuonna 1996 uusien ohjelmien hyväksymispäätösten myötä, etenkin uusia jäsenvaltioita koskevien ja LEADER-aloitteen tukitoimenpiteiden osalta. Nämä tarkistukset johtivat luvun B2-19 (yhteisön siirtoihin. tukikehykset/yhtenäiset Maksusitoumusmäärärahojen toteutumistaso oli 99 prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista, tai vielä täsmentäen sata prosenttia yhteisön tukikehysten/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen osalta, mutta vain 80 prosenttia yhteisöaloitteiden osalta. Tämä vajaakäyttö selittyy sillä, että lukuisista LEADER II -aloitteen ohjelmista tehtiin vuonna 1995 vain yksi maksusitoumus, minkä vuoksi niistä ei ollut tarpeen tehdä maksusitoumusta vuonna 1996. ohjelma-asiakirjat) määrärahojen sisäisiin tukikehysten/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen osalta on erityisesti Maksumäärärahojen toteutumistaso oli vain 95 prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista, tai täsmällisemmin 95 prosenttia yhteisön tukikehysten ja 92 prosenttia yhteisöaloitteiden osalta. todettava, että Yhteisön käytettävissä olleet määrärahat tavoitteissa 1 ja 6. Tavoitteessa 5a määrärahojen vajaakäytön (91%) voidaan katsoa johtuneen valtaosin siitä, että asetuksen (ETY) N:o 2328/91 mukaisesta tuesta ei ollut saapunut ennakonmaksupyyntöjä. Tavoitteen 5b määrärahojen vajaakäyttö taas johtui ohjelmia koskevien maksupyyntöjen jonkinasteisesta viivästymisestä. toteutuivat sataprosenttisesti ainoastaan 108 KOR Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko II-13: KOR. n kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen vuonna 1996 (myös vapautuneet, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat - miljoonaa ecua) MAKSUSITOUMUKSET % (2)/(l) 7 6% 7 2% 0% 9 2% 7 6% - % (2)/(l) 9 3% 9 4% 9 8% 9 3% Käytettävissä YTK 1996 (1) Tav. l Tav. 5a Tav. 6 Tavoite 1 Tavoite 5a Tavoite 6 YA Yhteensä 291,60 156,00 2,80 52,00 502,40 222,16 112,27 0,00 B DK D EL E F IRL I L NL A P HN S UK Yhteisö 0,00 27,50 0,00 158,32 0,00 8,21 0,00 0,00. 20,15 7,97 20,42 23,28 12,77 19,89 0,00 0,00 0,00 6,36 0,00 0,00 0,00 29,55 0,00 0,00 Yhteisö aloitteet YHTEENSÄ (2) 222,16 112,27 Yhteensä 222,16 112,27 0,00 334,43 20,42 23,28 40,27 0,00 178,21 0,00 8,21 0,00 0,00 6,36 0,00 20,15 0,00 0,00 37,52 47,83 47,83 1,67 4,54 4,03 0,80 3,21 47,83 382,26 22,09 27,82 40,27 4,03 178,21 0,80 11,42 4,57 10,93 17,10 2,05 2,18 7,22 0,46 37,25 2,05 2,18 44,74 0,46 Toteutuneet yhteensä (1) 335,76 86,03 0,00 17,40 439,18 Tavoite 1 Tavoite 5a Tavoite 6 YA Yhteensä B DK D EL E F IRL I L NL A P HN S UK Yhteisö MAKSUT YTK Tav. l Tav. 5a Tav. 6 311,46 80,58 0,00 Yhteensä 311,46 80,58 0,00 Yhteisö aloitteet 0,00 15,14 9,65 229,47 0,00 8,43 19,23 0,00 25,08 4,45 16,50 0,00 3,88 32,74 0,00 11,93 6,46 0,80 0,00 0,00 8,27 392,04 16,50 0,00 19,03 9,65 262,21 0,00 8,43 31,16 0,00 6,46 0,80 25,08 0,00 0,00 12,72 0,00 0,00 IYHTEENSAI (2) 311,46 80,58 0,00 17,09 409,13 16,93 0,82 19,03 9,96 262,21 5,93 9,26 31,16 17,09 17,09 0,44 0,82 0,31 5,93 0,84 1,14 4,28 0,62 0,66 2,08 7,60 0,80 29,36 0,62 0,66 14,80 Vuonna 1996 kaikkiaan 113 miljoonan ecun suuruista määrää eli 25 prosenttia KOR:n talousarviosta ei voitu kohdentaa eräiden ohjelmien (erityisesti Italia ja Ranska) täytäntöönpanon viivästymisen Rakennerahastot 1996 • Kahdeksas vuosikertomus 109 vuoksi. Samoin kävi maksujen osalta, joissa 123 miljoonaa ecua eli 23 prosenttia talousarviosta jäi maksamatta samasta syystä. 2. Kauden 1994-1999 rahoitussuunnitelmien toteutuminen 2. 1. Kaikki rahastot kaudella 1994-1996 Taulukko 11-14: Kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen kaudella 1994-1996 (myös vapautuneet, siirretyt ja vuonna 1995 uudelleen käyttöön otetut määrärahatmiljoonaa ecua) Käytellävi. vvä 1996(1) (a) 71. 577,90 Tav. l 42. 637,67 Tav. 2 6. 465,19 Tav. 3 6. 151,03 MAKSUSITOUMUKSET YTK Tav. 5aM 2. 189,75 Tav. 4 635,13 Tav. 5aK 425,72 Tav. 5b 2. 152,64 Tav. 6 214,57 Yhteensä % (2)/(l) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Yhieisö Toteutuneet vht. (I)(c) 53. 999,20 Yhleensä % ( 2 ) / ( l) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Yhieisö 229,69 5. 933,05 6. 162,23 12. 932,25 794,62 2. 891,00 5. 063,50 42,00 33,76 7. 517,36 1. 038,20 140,60 53,07 665,91 1. 036,39 1. 560,16 513,97 6,50 204,16 65,55 52,42 105,78 2. 060,67 192,55 127,00 820,40. 666,50 1. 199,99. 350,34 9,86 434,50 129,75. 95,32 73,00 2. 051,81 16,38 13,00 56,22. 167,64 187,07. 98,89 0,90 22,23 11,70. 23,60 37,50 - 79,83 60,75 514,56. 102,41 739,38. 249,16 16,53 34,32 137,44. 114,74 40,22 100,39. 24,5 69,87 37,64 59,72 63,27 44,77 1,10 15,52 2,00 23,00 40,00 44,33. 16,02 13,52 449,45 334,39 709,08 140,59 0,84 41,17 129,95 49,08 64,91 203,63. 158,18 56,39 Tav. l 31. 425,80 Tav. 2 3. 388,35 Tav. 3 4. 397,97 Tav. 4 317,76 MAKSUT YTK Tav. 5aM 1. 426,60 Tav. 5aK 229,87 Tav. 5b 1. 487,58 Tav. 6 114,10 171,54 4. 564,47 4. 437,74 9. 366,71 530,87 2. 299,92 3. 481,59 31,47 27,01 5. 698,62 815,86 50,00 23,66 339,69 607,22 835,45 245,05 4,28 91,80 33,01 - 29,79 38,06 1. 090,34 156,42 115,20 521,76. 516,66 906,56. 202,67 8,94 377,94 103,80 - 51,27 36,50 1. 400,26 8,23 10,68 23,51. 75,84 97,32. 49,45 0,59 11,12 9,36 12,92 18,75 - 59,10 41,26 387,16. 84,55 449,86. 99,81 10,58 18,64 107,88 57,31 34,72 75,74. 19. 8 30,29 20. 01 42,71 41,13 23,13 0,11 12,67 1,00 6,90 12,00 20,09. 8,05 5,80 346,77 242. 84 508,13 84,66 0,42 25,26 78,50 23,61 22,64 140,89 82,62 31,48 Yhteensä (b) 60. 871,69 8 5% 699. 58 337,21 8. 477,24 6. 162,23 15. 299,32 5. 253,58 2. 891,00 6. 461,23' 35,74 793,90 510,15 7. 517,36 516,35 417,79 5. 499,03 Yhteisö aloitteet 5. 712,38 8% 159,04 69,80 1010,98 205,14 557,57 627,12 91,95 438,84 2,73 85,00 90,05 354,35 93,56 72,22 563,26 1290,77 Yhleensä (d) Yhteisö aloitteet 42. 788,01 7 9% 473. 18 226,88 6. 203,37 4. 437,74 10. 936,53 3. 369,32 2. 299,92 4. 186,35 24,92 568,88 360. 56 5. 698,62 264,41 194,15 3. 543,18 2. 675,98 5% 70,16 19,95 461,67 86,72 306,69 253,03 42,00 217,33 1,09 30,80 40,54 182,14 35,56 27,74 256,53 644,02 YHTEENSÄ (2) 66. 584,07 9 3% 858,62 407,01 9. 488,21 6. 367,37 15. 856,88 5. 880,70 2. 982,95 6. 900,07 38,47 878,89 600,20 7. 871,71 609,91 490,02 6. 062,29 1. 290,77 YHTEENSÄ (2) 45. 463,99 8 4% 543,34 246,84 6. 665,04 4. 524,45 11. 243,22 3. 622,35 2. 341,92 4. 403,69 26. 00 599,69 401,10 5. 880,76 299,97 221. 89 3. 799,71 644,02 (a) Lukuun ottamatta 44,232 miljoonaa ecua budjettikohdasta B2-1000 (Suoraan markkinapolitiikkaan liittyvät rakenteelliset loimet), joita ei jaettu lavoilekohtaisesti vuonna 1994 (b) Lukuun ottamatta tavoitteen 5a maatalous osalta 43,65 miljoonaa ecua budjettikohdasta B2-1000 ja 356,6 miljoonaa ecua asetuksen (ETY) N:o 2328/91 mukaisia korvauksia (ainoastaan vuonna 1994) (c) Lukuun ottamatta 61 miljoonaa ecua budjettikohdasta B2-1000, joita ei jaettu tavoitekohlaisesti vuonna 1994, ja 522 miljoonaa ecua aiempia toimia varten käytettävissä olevia määrärahoja (d) Lukuun ottamatta tavoitteen 5a maatalous osalta 43,65 miljoonaa ecua budjettikohdasta B2-1000 ja 417,02 miljoonaa ecua asetuksen (ETY) N:o 2328/91 mukaisia korvauksia (ainoastaan vuonna 1994) Maksusitoumusmäärärahojen toteutumista tarkasteltaessa havaitaan, että vuonna 1996 kaikkien rahastojen ohjelmakauden 1994-1999 talousarviomäärärahojen toteutumistaso parani selvästi kahteen edellisvuoteen verrattuna: oltuaan 90 prosenttia vuonna 1994 ja 91 prosenttia vuonna 1995 toteutumistaso oli 98 prosenttia vuonna 1996. Jos näitä kolmea vuotta verrataan kauteen 1989-1993, vuoden 1996 tulokset ovat verrattavissa edellisen ohjelmakauden puolivälin tienoilla saavutettuihin tuloksiin. Maksumäärärahoissa toteutumistason paraneminen oli vieläkin merkittävämpää: 88 prosenttia määrärahoista toteutui vuonna 1996 (toteutumatta 1,233 miljardia ecua) verrattuna 75 prosenttiin vuonna 1994 (toteutumatta 4,8 miljardia ecua) ja 82 prosenttiin vuonna 1995 (toteutumatta 3,759 miljardia ecua). On syytä palauttaa mieliin, että yhteisön maksujen toteuttamistaso riippuu ohjelmien täytäntöönpanosta kansallisella tasolla, koska sen jälkeen, kun ohjelma on hyväksytty ja kun sen kyseistä vuotta vastaavasta erästä on tehty maksusitoumus ja ensimmäinen ennakko maksettu, 110 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus komissio voi maksaa toisen erän vasta, kun jäsenvaltio kykenee vahvistamaan, että lopullisille tuensaajille aiheutuneet menot ovat tosiasiallisesti vastanneet vähintään puolta ensimmäisestä ennakosta. Juuri tämä selittää maksujen määrän voimakkaan kasvun monissa vuonna 1995 hyväksytyissä ohjelmissa. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 111 2. 2. Kunkin rahaston kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen kaudella 1994-1996 EAKR Taulukko 11-15: EAKR:n kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen kaudella 1994-1996 (myös vapautuneet, siirretyt ja vuonna 1995 uudelleen käyttöön otetut määrärahat - miljoonaa ecua) Käytettävissä (1) 26. 218,34 5. 099,76 948,04 74,76 4. 945,01 37. 285,91 Tavoite 1 Tavoite 2 Tavoite 5b Tavoite 6 YA Yhteensä :,ÎAKSUSITOUMUKSET Tav. l 26. 036,65 0,00 Tav. 2 5. 034,30 YTK Tav. 5b Tav. 6 846,58 74,76 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Yhteisö 142,18 2. 742,32 4. 308,56 8. 123,91 369,51 1. 340,46 3. 658,36 24,30 19,96 4. 758,64 548,45 110,62 44,54 482,89 4,82 5,93 171,69 790,42 1. 339,46 81,98 284,27 416,41 4,56 143,97 46,53 46,12 83,22 1. 525,56 43,86 0,43 16,11 41,67 31,19 34,09 130,54 52,90 21,86 Tav. l 18. 897,19 - Tav. 2 2. 431,36 MAKSUT YTK Tav. 5b Tav. 6 593,55 28,85 Toteutuneet yht. (1) 21. 508,34 3. 295,06 730,74 28,85 2. 689,77 28. 252,76 Tavoite 1 Tavoite 2 Tavoite 5b Tavoite 6 YA Yhteensä B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Yhteisö 113,74 2. 240,46 3. 090,88 5. 381,87 221,33 904,54 2. 731,71 19,44 15,97 3. 730,37 446,88 34,41 19,88 230,83 442,24 671,80 188,98 3,01 54,49 21,27 26,64 26,78 711,03 2,41 3,74 139,52 69,21 201,44 21,93 0,21 12,44 27,84 12,24 11,71 90,84 17,92 10,93 % (2)/(l) 9 9% 9 9% 8 9% 100% 7 6% 9 6% - % (2)/(l) 8 8% 7 4% 81 % 100% 6 5% 8 4% - Yhteensä 26. 036,65 5. 034,30 846,58 74,76 31. 992,28 257,62 50,47 3. 396,90 4. 308,56 8. 996,31 1. 993,24 1. 340,46 4. 118,63 4,99 184,39 108,16 4. 758,64 130,21 139,17 2. 204,55 Yhteensä 18. 897,19 2. 431,36 593,55 28,85 21. 950,95 150,56 23,62 2. 610,82 3. 090,88 5. 893,32 1. 094,56 904,54 2. 942,62 3,22 86,37 65,08 3. 730,37 56,80 49,42 1. 248,75 Yhteisö aloitteet 3. 745,84 3. 745,84 66,24 13,78 662,93 126,77 290,57 352,17 43,00 164,10 1,17 53,34 34,21 291,42 22,63 27,67 305,52 1290,31 Yhteisö aloitteet 1. 757,75 1. 757,75 31,08 2,96 281,04 55,06 172,41 141,16 14,21 81,21 0,54 17,71 13,03 156,97 7,42 8,30 130,62 644,02 YHTEENSÄ (2) 26. 036,65 5. 034,30 846,58 74,76 3. 745,84 35. 738,12 323,86 64,25 4059,83 4435,33 9286,88 - 2345,41 1383,47 4282,73 6,16 237,72 142,37 5050,07 152,84 166,83 2510,07 1290,31 YHTEENSÄ (2) 18. 897,19 2. 431,36 593,55 28,85 1. 757,75 23. 708,70 181,65 26,57 2891,86 3145,94 6065,73 1235,73 918,75 3023,84 3,76 104,08 78,11 3887,34 64,22 57,72 1379,37 644,02 112 Rakennerahastot 1996 - Kaltdeksas vuosikertomus osalta kuitenkin koskeviin vallitsevaa tavoitteittain ohjelma-asiakirjoja kokonaistilannetta alkuperäisiin Jos EAKR:n määrärahojen verrataan yhteisön rahoitussuunnitelmiin, tukikehyksiä/yhtenäisiä rahoituksen voidaan todeta edenneen 99-prosenttisesti suunnitelmien mukaan eli kaudelle 1994-1996 varatuista 32,390 miljardin ecun määrärahoista on enää käyttämättä 360 miljoonaa ecua. Tilanne vaihtelee 1 koskevissa maksusitoumuksissa on EAKR:n osalta edetty nopeammin kuin rahoitussuunnitelmissa ennakoitiin eli niissä ollaan nyt kaikkiaan 670 miljoonaa ecua eli 2,6 prosenttia edellä suunnitellusta (vuonna 1995 määrärahoissa oli vajaakäyttöä hienoiset 1,3%). Eniten suunnitellusta ollaan edellä Espanjassa, Irlannissa ja Portugalissa, joissa maksusitoumuksia on tehty yhteensä 2,014 miljardia ecua enemmän kuin suunnitelmissa ennakoitiin. Sitä vastoin rahoituksen on todettava edenneen huomattavasti suunniteltua hitaammin Itävallassa (49%), Belgiassa (37%), Saksassa (335 miljoonaa ecua), Ranskassa (167 miljoonaa), Italiassa (700 miljoonaa) ja Alankomaissa, joiden osalta määrärahoissa on vajaakäyttöä yhteensä 1,314 miljardia ecua. jäsenvaltioittain. Niinpä tavoitetta ja Tavoitteen 2 maksusitoumuksissa on puolestaan edetty hitaammin kuin rahoitussuunnitelmissa ennakoitiin ja määrärahoista on käyttämättä 508 miljoonaa ecua eli 9 prosenttia. Osa vuoden 1995 päättyessä kirjatusta viiveestä (18%, ^50 miljoonaa ecua) on kuitenkin onnistuttu poistamaan, mitä on osaltaan edistänyt se, että kaikista ensimmäisessä ohjelmavaiheessa toteutettaviksi hyväksytyistä tukitoimenpiteistä on ollut välttämätöntä tehdä maksusitoumukset. Eniten maksusitoumuksissa ollaan suunnitellusta jäljessä Espanjassa (91 miljoonaa ecua), Ranskassa (127 miljoonaa), Italiassa (117 miljoonaa), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (101 miljoonaa) ja Alankomaissa (-31%). Ainoat jäsenvaltiot, joissa rahoitus on edennyt suunniteltua nopeammin, ovat Itävalta ja Ruotsi, joita koskevat tukitoimenpiteet on kauden 1995-1999 osalta katettu kokonaisuudessaan maksusitoumuksin (yhdellä maksusitoumuksella). Niin ikään tavoitteen 5b maksusitoumuksissa on EAKR:n osalta edetty hitaammin kuin rahoitussuunnitelmissa ennakoitiin ja määrärahoista on käyttämättä 496 miljoonaa ecua eli 37 prosenttia. Tämän tavoitteen toteutuksessa on ilmennyt suuria vaikeuksia miltei kaikissa jäsenvaltioissa. Absoluuttisina lukuina mitaten rahoituksessa ollaan eniten jäljessä Saksassa (47 miljoonaa ecua), Ranskassa (157 miljoonaa), Italiassa (126 miljoonaa eli 74%) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (115 miljoonaa), suhteellisesti taas viivettä on eniten Belgiassa (74%), Tanskassa (40%), Luxemburgissa (71%) ja Alankomaissa (56%). Myös tavoitteen 6 maksusitoumuksissa on edetty hitaammin kuin rahoitussuunnitelmissa ennakoitiin ja määrärahoista on käyttämättä 24 miljoonaa ecua eli 25 prosenttia, mutta tämä rahoituksen viive johtuu yksinomaan Ruotsista, jossa toimien käynnistämisessä kentällä on ollut hallinnollisista syistä johtuvia viivästyksiä. Luonteeltaan alueellisten yhteisöaloiteohjelmien (INTERREG, PEACE, RECHAR, RESIDER, KONVER, RETEX, REGIS, URBAN ja SME) täytäntöönpano on edennyt kaikkineen hitaasti ja niissä kauden 1994-1996 määrärahoista on kaikkien rahastojen osalta yhteensä käyttämättä 543 miljoonaa ecua eli 13 prosenttia. Osa rahoituksen viiveestä (vuonna 1995 vajaakäyttöä oli 32%) on poistunut uusien, ennen muuta uusia jäsenvaltioita koskevien ohjelmien hyväksymisen ansiosta. Eräs talousarvion toteuttamista maksusitoumusten osalta nopeuttanut tekijä on ollut niiden ohjelmien suuri määrä, joissa yhteisön tuki on alle 40 miljoonaa ecua, koska niistä on voitu jo niitä hyväksyttäessä tehdä koko ohjelman kattava (yksi) maksusitoumus. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 113 ESR Taulukko II-16: ESR:n kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen kaudella 1994-1996 (myös vapautuneet, siirretyt ja vuonna 1995 uudelleen käyttöön otetut määrärahat - miljoonaa ecua) Käytettävissä (1) 10. 014,63 1. 755,53 6. 620,55 906,04 358,95 45,97 2. 098,67 21. 800,34 Tavoite 1 Tavoite 2 Tavoite 3 Tavoite 4 Tavoite 5b Tavoite 6 YA Yhteensä B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN s UK Toteutuneet yhteensä (1) 8. 179,06 1. 121,49 5. 095,38 317,76 252,19 24,01 929,20 15. 919,07 Tavoite 1 Tavoite 2 Tavoite 3 Tavoite 4 Tavoite 5b Tavoite 6 YA Yhteensä B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK MAKSUSITOUMUKSET Tav. l 9. 179,77 Tav. 2 Tav. 3. 1. 430,89 - 6. 151,03 YTK Tav. 4. Tav. 5b Tav. 6. 635,13 282,32 45,97 65,14 1. 775,98 801,44 2. 826,42 268,26 940,51 633,82 8,20 5,04 1. 533,39 321,57 29,98 8,53 183,03 245,97 220,70 97,56 1,94 60. 19 19,01 6,30 22,56 535,12 192,55 127,00 820,40 666,50 1. 200,00. 350,34 9,86 434,50 129,75 95,32 73,00 2. 051. 81 16. 38 13,00 56,22 167,64 187,07. 98,89 0,90 22,23 11,70. 23,60 37,50 - 4,26 1,30 42,85 22,58 93,12. 14,77 0,11 2,47 27,53. 6,29 12,83 54,23 34,58 11,39 Tav. l 7. 108,08 Tav. 2 Tav. 3. 957,00 - 4. 397,97 MAKSUT YTK Tav. 4. Tav. 5b Tav. 6. 317,77 191,15 24,01 48,03 1. 311,19 531,96 2. 397,11 208,59 845,77 322,61 5,06 4,03 1. 174,90 258,84 15,60 3,80 108,85 164,97 163,65 56,08 1,26 37,31 11,74 3,15 11,28 379. 31 156,42 115,20 521,76. 516,66 906,56. 202. 67 8,94 377,94 103,80. 51,27 36,50 1. 400. 26 8,23 10,68 23,51. 75,84 97,32. 49,45 0,59 11,12 9,36. 12,92 18,75 -. 2,84 0,78 26,90 13,45 72,71 7,45 0,05 1,49 19,80 2,67 4,59 38,42. 18,31 5,70 Yhteensä 9. 179,77 1. 430,89 6. 151,03 635,13 282,32 45,97 17. 725,12 308,31 149,83 2. 878,47 801,44 3. 929,11 1. 969,16 940,51 1. 195,38 12,81 527,58 193,03 1. 539,69 159,79 157,28 2. 962,73 Yhteensä 7. 108,08 957,00 4. 397,97 317,77 191,15 24,01 12. 995,97 231,13 130,45 1. 992,21 531,96 3. 168,03 1. 448,82 845,77 638,25 10,85 432,92 148,74 1. 174,90 88,32 76,82 2. 076,82 Yhteisö aloitteet YHTEENSÄ (2) % (2)/(l) 92% 82% 9 3% 70% 7 9% 100% 71 % 8 8% - 9. 179,77 1. 430,89 6. 151,03 635,13 282,32 45,97 1. 483,27 19. 208,39 390,84 195,32 3. 137,50 847,81 4. 127. 74 2. 136,05 982,50 1. 426,14 13,88 549,75 235,60 1. 572,81 213,37 190,21 3. 188,88 1. 483,27 1. 483,27 82,53 45,49 259,03 46,37 198,63 166,89 41,99 230,75 1,07 22,16 42,57 33,12 53,57 32,93 226,16 Yhteisö aloitteet YHTEENSÄ (2) % (2)/(l) 87% 85% 86% 100% 7 6% 100% 7 9% 86% - 7. 108,08 957,00 4. 397,97 317,77 191,15 24,01 733,01 13. 728,98 264,73 144,28 2. 133,93 549,32 3. 275,17 1. 525,63 870,86 753,94 11,25 443,16 172,24 1. 187,43 111,25 93,08 2. 192,69 733,01 733,01 33,60 13,83 141,71 17,36 107,15 76,81 25,09 115,69 0,40 10,24 23,50 12,54 22,94 16,27 115,88 Määrärahoissa varainhoitovuoden 1996 aikana saavutetun hyvän toteutumistason ansiosta maksusitoumuksilla on nyt kyetty kattamaan kaikki tavoitteet mukaan lukien yli 90 prosenttia niistä rahoituseristä, jotka oli sisällytetty kauden 1994-1996 rahoitussuunnitelmiin jo alkujaan eli ohjelmia hyväksyttäessä. Tavoitekohtainen tarkastelu osoittaa kuitenkin, että vaikka tavoitteiden 1, 2 ja 3 rahoitus toteutui verraten tyydyttävästi, tavoitteissa 4, 5b ja 6 edettiin varsin hitaasti. Kussakin tavoitteessa havaitaan erilaisia suuntauksia. Tavoitteessa 1 rahoitus on edennyt suunniteltua hitaammin Kreikassa ja varsinkin Italiassa. Tavoitteessa 2 viivästyksiä on etenkin Tanskan, Italian ja Alankomaiden osalta. Tavoitteessa 3 rahoitus on edennyt kokonaisuutena melko hyvin, mutta Italiassa toteutumistaso on jäänyt verraten heikoksi. Italiassa ohjelmien rahoitus on lisäksi jouduttu suunnittelemaan lähes kokonaan uudelleen. Tavoitteiden 4 ja 5b ohjelmista valtaosa hyväksyttiin vuoden 1994 lopulla tai alkuvuodesta 1995, mikä on kiistatta aiheuttanut viivästyksiä niiden 114 Rakennerahastot 1996 • Kahdeksas vuosikertomus toteutukseen. Tavoitteessa 6 tuloksiin vaikuttavat puolestaan toteutuksen käynnistymisessä Ruotsissa ilmenneet vaikeudet. Koska EMPLOYMENT- ja ADAPT-yhteisöaloitteissa ohjelmien hyväksymispäätökset tehtiin vasta joulukuun lopulla 1994 ja toukokuussa 1995, jäsenvaltiot saattoivat aloittaa yhteistyökumppanien etsimisen vasta tuolloin. Ensimmäisiä sopimuksia hankkeiden vetäjien kanssa päästiin näin allekirjoittamaan vasta vuoden 1995 puolivälissä, mikä selittää vuoden 1994 määrärahojen vähäisen ja vuoden 1995 määrärahojen varsin keskinkertaiseksi jääneen käyttöasteen. Tähän nähden vuonna 1996 saavutettua rahoituksen toteutumistasoa voidaan pitää sitäkin tyydyttävämpänä etenkin, kun kaikissa hankkeissa on nyt maksettu ainakin niiden ensimmäinen ennakko. EMOTR Taulukko 11-17: EMOTR:n kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen kaudella 1994-1996 (myös vapautuneet, siirretyt ja vuonna 1995 uudelleen käyttöön otetut määrärahat - miljoonaa ecua) MAKSUSITOUMUKSET Tav. 5a YTK Tav. 5b Tav. 6 2 189,76 - 1 023,74 92,41 Yhteensä 6 692,25 2 189,76 1 023,74 92,41 Käytettävissä 6 714,86 2 571,91 1 023,81 92,50 679,59 11 082,67 Tav. l 6 692,25 - 22,00 1368,25 1 015,12 1519,15 150,54 592,63 704,79 6,70 8,76 1 153,17 Tavoite 1 Tavoite 5a Tavoite 5b Tavoite 6 Y A Yhteensä (* B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 79,83 60,75 514,56 6,95 6,30 234,92 102,41 739,39 229,84 331,69 249,16 16,53 34,32 137,44 81,95 0,30 22,58 60,75 Yhteisö aloitteet YHTEENSÄ (2) % (2]/(l) 6 692,25 2 189,76 1 023,74 92,41 389,71 10 387,87 117,05 70,31 2 202,92 1 038,58 1 912,86 1 310,09 595,20 1 079,04 17,33 67,38 220,23 1 161,62 211,65 90,06 293,56 389,71 389,71 8,27 3,27 85,19 23,47 61,46 88,47 2,57 43,14 0,49 3,77 13,27 8,45 15,31 9,44 23,15 9 998,16 108,78 67,05 2 117,73 1 015,12 1 851,40 1 221,62 592,63 1 035,90 16,83 63,61 206,95 1 153,17 196,34 80,62 270,40 100% 85% 100% 100% 57% 94% - 11,60 17,99 18,86 (*) Lukuun ottamatta 43,65 miljoonaa ecua budjettikohdasta B2-1000 (Suoraan markkinapolitiikkaan liittyvät rakenteelliset 114,74 40,22 100,39 70,00 22,41 151. 15 toimet) sekä 356,6 miljoonaa ecua asetuksen (ETY) N:o 2328/91 mukaisia korvauksia (ainoastaan vuonna 1994) Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 115 Toteutuneet yhteensä (1) 5 560,19 1 981,81 896,61 60,53 228,52 8 727,58 Tavoite 1 Tavoite 5a Tavoite 5b Tavoite 6 YA Yhteensä Tav. l 4 909,80 - Tav. 5a 1 426,60 MAKSUT YTK Tav. 5b Tav. 6 702,89 60,53 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 9,58 986,08 791,01 1 249,04 97,49 535,70 392,06 5,39 7,01 735,11 101,33 59,10 41,26 387,16 2,80 1,29 180,35 84,55 449,86 160,19 233,99 99,81 10,58 18,64 107,88 - 57,31 34,72 75,73 55,28 0,15 11,33 30,85 8,69 6,34 11,64 46,04 14,49 Yhteensä 4 909,80 1 426,60 702,89 60,53 7 099,81 71,48 42,55 1 553,59 791,01 1 493,78 781,34 535,70 547,15 10,73 35,35 145,74 735,11 112,03 55,55 188,70 • Yhteisö aloitteet YHTEENSÄ (2) % (2)/(l) 88% 72% 78% 100% 68% 83% - 4 909,80 1 426,60 702,89 60,53 154,66 7 254,47 76,36 43,53 1 590,59 802,74 1 517,46 810,46 536,98 567,15 10,88 36,49 149,75 741,34 116,63 58,06 196,05 154,66 154,66 4,88 0,98 37,00 11,73 23,68 29,13 1,28 20,00 0,15 1,13 4,01 6,23 4,59 2,52 7,36 Kohdennettavat määrät ovat kaikissa tavoitteissa pienempiä kuin alkujaan oli päätetty. Tämä johtuu tapauksen mukaan joko siitä, että määrien indeksiin sitomisen tuloksena saatua tuottoa ei ole käytetty ohjelmiin, tai tämän lisäksi myös rahoitussuunnitelmien muuttamisesta tai jopa niiden puuttumisesta, minkä vuoksi osa alkujaan vuosille 1994-1996 suunnitelluista maksusitoumuksista on siirretty vuotta 1996 myöhemmäksi. KOR Taulukko 11-18: KOR. n kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen kaudella 1994-1996 (myös vapautuneet, siirretyt ja vuonna 1995 uudelleen käyttöön otetut määrärahat - miljoonaa ecua) Käytettävissä YTK M A K S U S I T O U M U K S ET Tavoite 1 Tavoite 5a Tavoite 6 YA Y h t e e n sä (1) 803,24 473,97 4,23 130,15 1 411,59 B DK D EL E F IRL 1 L NL A P FIN S UK Yhteisö T a v. l Tav. 5a Tav. 6 728,99 425,72 1,43 Yhteensä 728,99 425,72 1,43 0,37 46,50 37,10 462,78 6,30 17,40 66,54 2,80 72,16 17,03 24,50 69,87 37,64 59,72 63,27 44,77 1,10 15,52 2,00 23,00 40,00 44,33 1 156,14 24,87 69,87 84,14 37,10 522,50 69,57 17,40 111,31 1,10 18,32 2,00 72,16 23,70 40,73 61,36 0,70 0,73 % (2)/(l) 9 1% 90% 34% 7 2% 89% - Yhteisö aloitteet 93,56 93,56 2,00 7,27 3,83 8,54 6,91 19,58 4,38 0,85 5,72 2 1 36 2,05 2,18 8,43 0,46 YHTEENSÄ (2) 728,99 425,72 1,43 93,56 1 249,70 26,87 77,14 87,97 45,64 529,41 89,15 21,79 112,16 1,10 24,04 2,00 93,52 25,75 42,91 69,79 0,46 116 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Toteutuneet yhteensä (1) 817,46 247,74 0,72 30,87 1 096,79 Tavoite 1 Tavoite 5a Tavoite 6 YA Yhteensä B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Yhteisö MAKSUT YTK Tav. l Tav. 5a Tav. 6 510,74 229,86 0,72 Yhteensä 510,74 229,86 0,72 Yhteisö aloitteet 0,19 26,74 23,89 338,68 3,46 13,93 35,22 1,58 58,22 8,82 19,83 30,29 20,01 42,71 41,13 23,13 0,11 12,67 1,00 6,90 12,00 20,09 741,32 20,02 30,29 46,76 23,89 381,39 44,59 13,93 58,35 0,11 14,25 1,00 58,22 7,25 12,37 28,91 30,57 30,57 0,60 2,18 1,92 2,56 3,46 5,93 1,42 0,42 1,72 6,41 0,62 0,66 2,68 0,35 0,37 % (2)/(l) 62% 93% 101% 99% 70% - YHTEENSÄ (2) 510,74 229,86 0,72 30,57 771,89 20,62 32,47 48,67 26,45 384,85 50,52 15,35 58,77 0,11 15,96 1,00 64,63 7,87 13,03 31,59 Vuoden 1996 päättyessä kaudella 1994-1996 kohdennetuista 1,168 miljardista ecusta oli maksettu kaikkiaan 771,9 miljoonaa eli 69 prosenttia. Tavoitteen 1 osalta osuus oli 70 prosenttia, tavoitteen 5a osalta 54 prosenttia ja tavoitteen 6 osalta 50 prosenttia. Koko ohjelmakauden tuesta 45 prosenttia kohdennettiin vuoden 1996 loppuun mennessä. Näin ollen onkin tarpeen seurata tarkasti ohjelmien toteutusta kentällä. Useissa tapauksissa ilmenee, että tosiasiallisesti toteutunut rahoitus (suoritetut menot/menoja koskevat kokonaisarviot) jää paljon pienemmäksi kuin talousarvion mukainen rahoitus, etenkin ohjelmissa, joiden osalta myös talousarvion toteuttaminen on viivästynyt. Jollei näiden ohjelmien viiveitä kyetä nopeasti poistamaan, myönnetyn tuen kohdentaminen ja maksaminen kokonaisuudessaan muodostuu erittäin vaikeaksi. B. TARKASTUKSET JA VARAINHOITO Jotta rakennerahastoilla olisi tosiasiallista vaikutusta kentällä, niiden rahoitustoiminnan on oltava sääntöjen mukaista ja tehokasta. Niinpä komissio, joka perustamissopimuksen 205 artiklan nojalla vastaa yhteisön talousarvion toteuttamisesta, valvoo niiden hallinto- ja valvontajärjestelmien laatua, joita se itse, samoin kuin jäsenvaltiot soveltavat. Tämä valvonnan vaatimus, johon myös jäsenvaltiot yhtyvät ja jonka merkitystä komissio on toistuvasti tähdentänyt, on tullut erityisen ajankohtaisella tavalla esille vuonna 1995 käynnistetyn ja vuonna 1996 aktiiviseen toteutusvaiheeseensa ehtineen järkevää ja tehokasta hallintoa koskevan aloitteen (SEM 2000 - Sound and efficient management) yhteydessä. Tämän aloitteen ohjelmaa on toteutettu erityisesti rakennepolitiikassa ja se on antanut mahdollisuuden ja toimenpiteitä, jotka ovat välttämättömiä yhteisön varojen yhteisen hoidon tehokkuuden takaamiseksi. jäsenvaltioiden kanssa kaikkia niitä edellytyksiä tarkastella yhteistyössä 1. Tarkastukset ja SEM 2000 -aloitteen yhteydessä toimille komission Jatkona edellisvuosina suorittamien tarkastusten tavoitteena on ollut varmistaa, että asianmukaiset ohjelmien rahoituksen seurantaa ja hallinnointia koskevat järjestelmät on otettu käyttöön jäsenvaltioissa. Asetuksen (ETY) N:o 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna, 23 artiklan 1 kohdan nojalla vastuu rakennerahastojen määrärahojen asianmukaisesta käytöstä ja sääntöjenvastaisuuksien estämisestä on jäsenvaltioilla. Näin ollen komissio pyrkii ja hallintojärjestelmien luotettavuuden ja toisaalta valvomaan, että menot ovat sääntöjen mukaisia. tarkastuksilla ensiksikin varmistamaan valvonta- suorittamillaan toteutetuille Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus JJJ 1. 1. Rakennerahastojen vastaavien yksiköiden suorittamat tarkastukset toimesta tarkastukset sekä riskianalyysin tehtiin 26 itse paikalla suoritettua EAKR: Vuonna 1996 EAKR:n tarkastusta (viisi Espanjassa, neljä Saksassa ja Portugalissa, kolme Irlannissa, kaksi Itävallassa, Belgiassa, Suomessa ja Ranskassa sekä yksi Alankomaissa ja Ruotsissa). Näillä tarkastuksilla, joiden ohjelma toimitetaan jäsenvaltioille ennakolta, pyritään ensiksikin varmistamaan toimien hallinnointiin ja valvontaan soveltuvien järjestelmien olemassaolo ja tehokkuus sekä komissiolle toimitettujen tietojen (erityisesti menoja koskevat todistusasiakirjat) luotettavuus. Toisaalta tarkastuksilla on voitava varmistaa, että EAKR:n määrärahoja on käytetty sääntöjen mukaisesti, että kirjanpito on täsmällistä ja että varainhoito on lain ja sääntöjen mukaista sekä laadukasta ottaen huomioon kunkin tukimuodon tavoitteet, yhteisön säännöt ja yhteisön politiikan. Jokaista tarkastusohjelmaa laadittaessa on otettu huomioon muun muassa komission varainhoidon valvonnan tilintarkastustuomioistuimen suorittamat tulokset. Tarkastukset ovat osoittaneet, että sekä yksittäisiä että järjestelmällisiä sääntöjenvastaisuuksia esiintyy edelleen. Yleensä kyse on siitä, että menoista laaditut todistusasiakirjat, joiden perusteella komissio suorittaa maksut ja maksaa ennakot, ovat epäluotettavia, tai siitä, että jotkut sisäiset valvontamenettelyt puuttuvat. Menoilmoituksiin on usein sisällytetty menoja, joita EAKR:sta ei voida rahoittaa (kuten palkkoja tai ministeriöiden tai muiden julkisten elinten hallinnosta johtuvia menoja), ja tosiasiallisesti suoritetuiksi ilmoitettuihin menoihin on joskus sisällytetty myöhempiä menoja koskevia arvioita. Joskus kansalliset viranomaiset vahvistavat ja toimittavat komissiolle tuensaajien menoilmoituksia tekemättä niiden osalta ensin riittäviä selviin sääntöjenvastaisuuksiin, yseilla alueilla ei myöskään täysin noudateta julkisia hankintoja koskevaa yhteisön säännöstöä tai sitten tukea koskevan suunnittelun toteutumista ei seurata tai arvioida riittävän täsmällisesti. Joskus taas oikeudellisia tai rahoitusta koskevia sitoumuksia ei noudateta tai maksuja ei jäsenvaltioiden suoriteta ensimmäisen keskitetyissä ohjelmakauden ohjelmia saatettiin päätökseen. tuen myöntämispäätöksissä vahvistetuissa määrärajoissa. Niin ilmeni kirjanpitojärjestelmissä tarkastuksia, mikä kun monia heikkouksia, virheellisiin ehdotuksiin sisäisiä johtaa eräitä ikään voi ja ja Näiden tarkastusten perusteella komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen seurannan samoin kuin sen, että kaikki havaitut sääntöjenvastaisuudet korjataan joko sen omien yksiköiden tai tilintarkastustuomioistuimen toimesta. Korjaaminen merkitsee usein tukikelvottomaksi arvioidun summan vähentämistä jäsenvaltion seuraavasta, kyseistä ohjelmaa koskevasta menoilmoituksesta. tehtiin vuotuisen, jäsenvaltioille ennalta ESR: ESR:n määrärahojen käytön tarkastamiseksi tehtiin 84 tarkastuskäyntiä, mikä on enemmän kuin toimitetun ohjelman vuonna 1995 (73). Tarkastukset mukaisesti, joskin joukossa oli myös muutamia ohjelmassa mainitsemattomia käyntejä, jotka toteutettiin yhteistyössä petosten torjuntaa koordinoivan komission yksikön (UCLAF) kanssa. Asetuksen (ETY) N:o 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna, 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti tarkastukset kohdistuivat niihin hallinto- ja valvontajärjestelmiin, joita jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön varmistaakseen ESR:n rahoitustoimien asianmukaisen täytäntöönpanon. Tässä yhteydessä tarkastettiin myös joitakin rahoitustoimia ja tehtiin käyntejä lopullisten tuensaajien luo. Vuosien 1990 ja 1995 välisenä aikana jäsenvaltioissa on tehty parannuksia ja toteutettu asianmukaisia toimenpiteitä ja korjauksia. Ohjelmien hallinnointijärjestelmissä todettiin silti edelleenkin heikkouksia ja yhteistyön eri tasoilla sovellettavissa valvontajärjestelmissä puutteita. Vaikeuksia on edelleen etenkin hankkeiden arvioinnissa ja ammatillista koulutusta antavien tahojen valinnassa ja ongelmia aiheutuu luontaisetujen käytöstä, ESR:n tuen huonosta näkyvyydestä ja sen osakseen saamasta vähäisestä julkisuudesta, kohtuuttomista kustannuksista, hallintoelinten epäasianmukaisesta vastuunjaosta ja monesta muusta tekijästä. ESR:n toimet eivät ole luonteeltaan aineellisia eikä niiden valvominen ole näin ollen helppoa. Tämän vuoksi jäsenvaltioita kehotetaan huolehtimaan siitä, että niiden valvontajärjestelmiä noudatetaan, ja lisäämään itse paikalla suorittamiaan tarkastuksia. EMOTR: Vuonna 1996 tehtiin 26 tarkastuskäyntiä EMOTR:n määrärahojen käytön valvomiseksi; käyntejä oli vähemmän kuin vuonna 1995 (35), mutta enemmän kuin vuonna 1994 (21). Suurin osa tarkastuksista (22) tehtiin niistä vastaavien EMOTR:n yksiköiden aloitteesta, mutta aloitteentekijänä saattoi olla myös komission varainhoidon valvonta (3) tai asianomainen jäsenvaltio (1). Tärkeimpinä tavoitteina oli käytettyjen hallinnointi- ja valvontajärjestelmien arviointi, sen varmistaminen, että US Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ja jäsenvaltiosta sopusoinnussa ja EMOTR:lle tuen myöntämispäätösten rahoitusta ja kirjanpitoa koskevat kertomukset ja ohjelmien aineellinen toteutus olivat yhteisön sääntöjen mukaisia tehtyjen tehtyjä menoilmoitusten kanssa. Lukuun ottamatta kahteen kolmesta uudesta tarkastuskäyntejä ja asetuksen (ETY) N:o 2328/91 mukaisesti suoritettuja menoja, kaikki tarkastukset kohdistuivat ensimmäisen ohjelmakauden 1989-1993 ohjelmiin ja tukitoimenpiteisiin, joita koskevat määrärahat oli kohdennettava vuoden 1993 loppuun mennessä, tai jos kohdentamiseen oli myönnetty lykkäystä, vuonna 1994 tai 1995. Pääsääntöisesti valtaosassa jäsenvaltioita käyttöön otetut tukien hallinnointia ja ilmoitettujen menojen tarkastamista koskevat järjestelmät toimivat asianmukaisesti. Joitakin heikkouksia ja sääntöjenvastaisuuksia on kuitenkin ilmennyt käytännöllisesti katsoen kaikissa jäsenvaltioissa ja kaikkien toimenpiteiden osalta. Jälleen kerran on mainittava, että on julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen vastaista myöntää jotka eivät ole tukikelpoisia (joko luonteeltaan tai suorittamisajankohtansa vuoksi), ja etteivät säännöt myöskään salli pitkiä viivästyksiä tuen maksamisessa tuensaajille, sitä, että EMOTR:n osarahoitukselle ei hankita julkisuutta eikä siitä tiedoteta, puutteellisia tarkastustoimia, muuntokurssien virheellistä soveltamista, samojen toimenpiteiden tukemista useista yhteisön lähteistä peräisin olevilla varoilla tai epävarmuutta siitä, ovatko jotkut ennen määrätyn kauden päättymistä tehdyt maksusitoumukset voimassa. Kolmesta uudesta jäsenvaltiosta kahdessa tarkastuksista saadut kokemukset ja tulokset ovat olleet varsin myönteisiä, sillä näiden maiden voidaan todeta onnistuneen täysin yhteisön sääntöjen saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöään ja joskus verraten monimutkaisia kansallisia menettelyjään, samoin kuin yhteisön sääntöjen oikean soveltamisen valvonnassa. tukea menoihin, KOR: KOR:n vastaavat yksiköt tekivät viisi tarkastusmatkaa, joista kahteen osallistui varainhoidon valvonta. Kalimnosissa (Kreikka) meneillään oleva sukeltajia valmistavan koulun rakennushanke ei tyydyttänyt tarkastajia ja Kreikan viranomaisten odotettiin antavan pyydetyn selityksen alkuvuodesta 1997. Saksassa yksi tarkastusmatka tehtiin Bremeniin. Portugaliin (Lissabon ja Péniche) tehdyn tarkastusmatkan yhteydessä ei havaittu mitään merkittäviä sääntöjenvastaisuuksia. Asianomaisille jäsenvaltioille lähetettiin kirjeitse tieto tarkastuksissa ilmenneistä vaikeuksista ja suosituksia toteutettavista toimista. Niinpä joitakin jäsenvaltioita kehotettiin tekemään lisätarkastuksia ja asetuksen (ETY) N:o 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna, 23 artiklan mukaisesti ilmoittamaan niiden tuloksista komissiolle. Lisäksi komissio teki joitakin ehdotuksia korjauksista, joita niiden tai tukitoimenpiteiden, joissa sääntöjenvastaisuuksia oli ilmennyt, rahoitukseen olisi ohjelmien tehtävä siinä tapauksessa, että niiden yhteydessä osoitettaisiin olevan asetuksen (ETY) N:o 4253/88 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaarana, että yhteisön varoja käytetään virheellisesti. 1. 2. Varainhoidon valvonnan suorittamat tarkastukset 1996 valvonnan toteuttamalle varainhoidon Vuonna kohdistuvalle tarkastustoiminnalle antoi suuntaa varainhoidon parantamista koskevan SEM 2000 -aloitteen2 ohjelma ja sen toteutuksen eteneminen. Yhtenä päälinjana tässä toiminnassa on ollut tarkastusten järkiperäistäminen tehostamaan jäsenvaltioissa käyttöön otettujen valvontajärjestelmien tarkastuksia. Varainhoidon valvonta teki 75 itse paikalla suoritettua tarkastusta ja tarkastettavia tukimuotoja vastaavia tarkastettavia menoja, joihin ne kohdistuivat, oli yhteensä arviolta 4,2 miljardia ecua. Mahdollisesti takaisin perittävän tuen määrä on 1,152 miljoonaa ecua EMOTRm ja 31,78 miljoonaa ecua ESR:n osalta. ja yhteensovittaminen, kun rakennerahastoihin siinä on pyritty toisaalta taas Tarkastusohjelman ensisijaisena tavoitteena oli varmistaa rakennerahastojen toimien lain ja sääntöjen mukaisuus sekä tehokkuus samoin kuin täydentää varainhoidon valvonnan laatimia rahasto- ja jäsenvaltiokohtaisia tarkastusasiakirjoja. Jotta tarkastuksista vastaavien eri viranomaisten voimavaroja hyödynnettäisiin parhaalla mahdollisella tavalla, vuonna 1996 käytiin lisäksi komission SEM 2000 - Tästä tarkemmin jäljempänä. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 119 ja asianomaisten tarkastuksista vastaavien kansallisten aloitteen yhteydessä antamien suuntaviivojen mukaisia neuvotteluja komission varainhoidon tehtyjen valvonnan yhteistyöpöytäkirjojen ulottamiseksi koskemaan uusia jäsenvaltioita. Alankomaiden kanssa käydyt yksityiskohtaiset keskustelut mahdollistivat pöytäkirjojen sanamuodon mukauttamisen siten, että se on sovellettavissa rakenteiltaan samankaltaisten jäsenvaltioiden (erityisesti Yhdistynyt kuningaskunta, Ruotsi ja Suomi) hajautettuihin valvontajärjestelmiin samoin kuin liittovaltiorakenteen omaavien jäsenvaltioiden (Belgia, Saksa ja Itävalta) järjestelmiin. Niinpä vuonna 1996 allekirjoitettiin kolme uutta pöytäkirjaa: 2. 2. 1996 Alankomaiden kanssa, 17. 6. 1996 Portugalin kanssa ja 17. 10. 1996 Ruotsin kanssa. Tarkastusten yhteensovittamista tehostettiin ja koordinaatiokokouksia pidettiin seitsemän jäsenvaltion kanssa niistä kahdeksasta, jotka ovat allekirjoittaneet pöytäkirjan, sekä yhden sellaisen jäsenvaltion kanssa, joka ei ole sitä vielä allekirjoittanut. tahojen välillä 1. 3. UCLAFrn suorittamat tutkimukset Edellä mainitun vuotuisen ohjelman perusteella suoritettujen tarkastusten lisäksi petosten torjuntaa koordinoiva komission yksikkö (UCLAF) järjesti vuonna 1996 arviolta 40 rakenteellisia toimia koskevaa tutkimusta joko yksin tai yhdessä vastaavien yksiköiden kanssa. Petostapauksia tai epäiltyjä petostapauksia, joista komissio käynnisti tutkimuksen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, kertyi 88, mikä on lukumääränä vähemmän kuin vuonna 1995 (112 tapausta), mutta summa, josta tapauksissa on kyse, on tuohon vuoteen nähden nelinkertainen (88 miljoonaa ecua 23 miljoonan sijasta). Tutkituista tapauksista voidaan mainita alueella Provence-Alpes-Côte d'Azur toteutettavan RENAVAL-ohjelman yhteydessä tapahtunut varojen väärinkäyttö ja lahjonta, jonka vuoksi joitakin ohjelmaan valittuja osallistujia vastaan on ryhdytty oikeustoimiin. Saman ohjelman yhteydessä todettiin lisäksi, että julkisiin hankintoihin sovellettavien sääntöjen noudattamista koskeva seuranta puuttui tyystin. Toinen esimerkki liittyy yhteisön kalastuspolitiikkaan ja 5,9 miljoonan ecun suuruisen yhteisön tuen myöntämiseen kolmelle hankkeelle, joissa tarkoituksena oli perustaa yhtiöitä, joissa valtio olisi yhtenä osakkaana ja joille myönnettäisiin etuoikeus toimittaa kalastustuotteitaan yhteisön markkinoille. Useissa tai pöytälaatikkoyhtiöiden käytöstä, etenkin ammatillisen koulutuksen alalla3. ikään kustannusten keinotekoisesta paisuttamisesta tapauksissa kyse oli niin 1. 4. Jäsenvaltioiden ilmoitukset sääntöjenvastaisuuksista Vuonna 1996 komissio sai ilmoituksen 297:sta jäsenvaltioiden havaitsemasta sääntöjenvastaisuudesta tai petoksesta, joissa kyse oli yhteensä arviolta 64 miljoonan ecun summasta, asetuksen (EY) N:o 1681/944 nojalla. Huomionarvoista on, että useimmat ilmoitetuista tapauksista liittyvät ESR:n rahoitukseen (ESR 129, EMOTR:n ohjausosasto 106, EAKR 59 ja KOR kolme tapausta) ja että suurimmat taloudelliset vaikutukset on EAKR:n osalta ilmoitetuilla tapauksilla (EAKR arviolta 29,9 miljoonaa ecua, ESR 23,6 miljoonaa, EMOTR. n ohjausosasto 10 miljoonaa ja KOR 0,33 miljoonaa). Useimmin toistuva sääntöjenvastaisuus (50% tapauksista) on, että menoista esitetyt asiakirjat eivät ole sääntöjen mukaiset tai että tositteet puuttuvat. Lopuista tapauksista 11 prosentissa on kyse muiden tai sopimusehtojen noudattamatta jättämisestä, 10 prosentissa lainsäädännöllisten vaatimusten suunnitellun toimen puutteellisesta toteuttamisesta ja jäljelle jäävässä osuudessa muusta sääntöjen rikkomisesta. Mitään näistä sääntöjenvastaisuuksista ei tule pitää merkityksettömänä, koska usein niiden taakse kätkeytyy laajempia ilmiöitä. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten suorittamat tavanomaiset, joko asiakirjojen perusteella tai itse paikalla pistokokein tehdyt tarkastukset ovat tehokas keino sääntöjenvastaisuuksien toteamisessa ja ehkäisemisessä (85% ilmoitetuista tapauksista). 3 Katso Vuosikertomus 1996 yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta, KOM(97)200 lopullinen, 6. 5. 1997. 4 EYVL N:o L 178, 12. 7. 1994. Katso Vuosikertomus 1996 yhteisöjen taloudellisten etujen suojelemisesta, taulukot 3 ja 9. 120 Rakennerahastot 1996 - KaMeksas vuosikertomus 2. Varainhoidon parantaminen Marraskuussa 1995 SEM 2000 -aloitteen kolmannen vaiheen käynnistämisen yhteydessä komissio ilmoitti aikeestaan perustaa valtiovarainministerien henkilökohtaisten edustajien ryhmä (GRP), jonka puheenjohtajina toimisivat varainhoidon valvonnasta ja talousarviosta vastaavat komission jäsenet Anita Gradin ja Erkki Liikanen. Tälle ryhmälle annettiin tehtäväksi antaa lausunto ensisijaisista toimista jäsenvaltioissa hallinnoituja unionin menoja koskevan varainhoidon parantamiseksi. Ryhmä kokoontui vuonna 1996 kuudesti ja tarkasteli useita rakennerahastoja koskevaan varainhoitoon liittyviä kysymyksiä, kuten ja talousarviosuunnitelmien tekoa voitaisiin parantaa, sekä tukikelpoisuutta koskevia sääntöjä, ohjelmien tehtäviä varainhoidon valvonnassa ja rahoituksen korjaamista, kun arviointia, jäsenvaltioiden sääntöjenvastaisuuksia havaitaan. Ryhmän antama kertomus sai kokonaisuutena myönteisen vastaanoton talous- ja valtiovarainministerien neuvostolta sen 11. 11. 1996 ja 2. 12. 1996 pidetyissä kokouksissa samoin kuin 13-14. 12. 1996 Dublinissa kokoontuneelta Eurooppa-neuvostolta. sitä, millä keinoin toteuttamista talousarvion esimerkiksi lukuisia virheitä ja sääntöjenvastaisuuksia, komission sisäisen tukikelpoisuutta koskeviin sääntöihin, joiden soveltamiseen on Mitä tulee erityisesti menojen työryhmän edelleenkin liittynyt syyskuussa 1994 komission varainhoidon valvonnan sääntöjä koskevan pohdiskelun tuloksena on nyt laadittu 22-osainen kortisto, jonka tarkoituksena on täsmentää joidenkin menotyyppien ensin siitä käytiin valtiovarainministerien käsitteiden määritelmiä-*. Asiakirja johdolla aloittaman ryhmälle, minkä henkilökohtaisten oikeudellisten edustajien esitettiin jälkeen ja yksityiskohtaisia keskusteluja rakennerahastojen komiteoissa". Tällä tavoin saatiin käynnistetyksi varsinainen yhteistyö, jossa on sittemmin eritelty lukuisia jäsenvaltioiden esittämiä huomautuksia ja selvityspyyntöjä. Käsittelyjen tuloksena kortistoa on muutettu tarkoituksena kehittää siitä väline, jonka avulla rakennerahastojen hallintoa voidaan parantaa ja sääntöjenvastaisuuksia merkittävästi perusteellisten ryhmässä vähentää. Henkilökohtaisten keskustelujen jälkeen komissio hyväksyi 19. 11. 1996 päätösluonnoksen tukikelpoisuutta koskevien uusien liitti rakennerahastojen tukeen oikeutettujen menojen määritelmistä kootun 22-osaisen kortiston tähän ennen päätösluonnokseen. Komission rakennerahastojen komiteoita asiasta vielä uudelleen. ja komiteoissa sisällyttämisestä suuntaviivojen päätöksiin 23. 4. 1997 edustajien päätöksen kuultuaan koskeviin ohjelmia käytyjen kaikkiin tämän teki sitä ja C. 1- ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN Koheesiorahasto ei voida tukea. Nämä Koheesiorahastosta annetun asetuksen 1 artiklan mukaan koheesiorahasto voi osallistua hankkeiden teknisesti ja taloudellisesti itsenäisten vaiheiden rahoittamiseen. Asetuksen 9 artiklassa säädetään, että ja mihinkään menopuolen momenttiin rakennerahastojen saman kokonaishankkeen kahden tai useamman vaiheen rahoittaminen koheesiorahastosta samanaikaisesti EAKR:n kanssa, koska yhdistämällä käytettävissä olevat rahoitusvälineet rahoituksen vaikutukset tavoin voidaan nopeuttaa esimerkiksi Euroopan saadaan mahdollisimman laajuisten tekee välttämättömäksi rahoitusvälineiden huolellisen yhteensovittamisen. Sen ehdoton edellytys puolestaan on, että hankkeiden käytännön toteutuksen ja niiden rahoituksen tunnollinen valvonta varmistetaan. toteuttamista. Tämä mahdollisuus tarpeeseen mahdollistaa antaa perustuvat koheesiorahaston jakaa hankkeet samanaikaisesti tehokkaiksi ja säännökset verkkojen vaiheisiin tällä 5 EYVL N:oL 146, 5. 6. 1997. Alueellista kehitystä ja uudistamista käsittelevä neuvoa-antava komitea, perustamissopimuksen 124 artiklan mukainen komitea (ESR-komitea), maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen hallintokomitea, kalatalouden rakenteiden pysyvä hallintokomitea (Katso III. A. 5. Komiteoiden lausunnot). Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 121 lähteistä peräisin olevien yhteisön Jotta eri tukien päällekkäisyys voitaisiin kokonaan estää, hankkeiden erillisiksi tunnistettavat vaiheet on määriteltävä fyysisin osoittimin ja vahvistettava ajankohta, josta alkaen rahoitukseen liittyvät maksupyynnöt ja tositteet voidaan ottaa huomioon. Pääsääntöisesti komissio hyväksyy todistusasiakirjoiksi ainoastaan laskujen alkuperäiskappaleet. Näin estetään mahdollisuus, että sama lasku esitettäisiin kahdelle yhteisön rahoitusvälineelle. Lisäksi toiselle. komissio Koheesiorahaston hallinnosta vastaava henkilöstö järjestää yksiköiden välisiä kokouksia yhdessä muiden rahoitusvälineiden, erityisesti EAKR:n kanssa säännöllisin väliajoin toiminnan parhaan mahdollisen yhteensovittamisen varmistamiseksi. On sanomattakin selvää, että vaiheisiin jaettujen hankkeiden hallinnointi on työläämpää ja monimutkaisempaa kuin siinä tapauksessa, että työkohteet ovat selvästi rajattuja ja toisistaan erillisiä. tarkastusmatkojaan vaiheessa, jossa hanke siirtyy rahoitusvälineeltä tihentää 2. EIP tätä ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoite vahvistetaan sopimuksessa Euroopan Taloudellisen unionista. EIP on käytännössä osoittanut pitävänsä tavoitetta ensisijaisena kaikessa toiminnassaan. Vuonna 1996 EIP:n lainananto kasvoi 8,4 prosentilla vuodesta 1995 (vuodesta 1994 vuoteen 1995 lisäystä oli 7,5% ja vuodesta 1993 vuoteen 1994 vastaavasti 1,6%). Vuonna 1996 yhteisössä myönnettyjä lainoja oli yhteensä 20,946 miljardia ecua verrattuna 18,603 miljardiin ecuun vuonna 1995 (lisäystä 12,6%), 17,682 miljardiin ecuun vuonna 1994 ja 17,724 miljardiin ecuun vuonna 1993 (vuotuinen lisäys 5,2%). Lainoja myönnettiin kaikissa jäsenvaltioissa toteutettaviin hankkeisiin, mukaan lukien Itävalta, Suomi ja Ruotsi, joissa toiminta on lähtenyt hyvin käyntiin. Tukien lisääntyminen on ollut erityisen voimakasta Euroopan laajuisten verkkojen ja etenkin Kreikan, Tanskan ja Ruotsin osalta. Jäsenvaltioittain tarkasteltuna toiminnan tulokset poikkeavat melkoisesti edellisvuodesta: samanaikaisesti, kun Italiassa, Kreikassa, Alankomaissa ja Saksassa voidaan todeta toiminnan voimakasta elpymistä, Espanjassa, Tanskassa ja Irlannissa sitä sävyttää laskusuuntaus. seuduille keskittyminen kohteena oleville alueellisen kehittämisen Rahoituksen tehtäviin investointeihin on suuntaus, joka vuonna 1996 voimistui uudelleen vuodesta 1995 ja etenkin verrattuna vuoteen 1994, jona sen oli todettu hidastuneen (72,4% vuonna 1994, 74,3% vuonna 1993). Keskittyminen oli näin ollen nyt voimakkaampaa kuin EIP itsekään oli osannut vuoden 1996 puolivälissä ennakoida. Kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden (tavoite 1) lainojen muodossa saama rahoitus oli yhteensä 6,816 miljardia ecua eli 49 prosenttia kaikesta alueelliseen kehitykseen suunnatusta rahoituksesta (46% vuonna 1995, 48% vuonna 1994 ja 58% vuonna 1993). Näin ollen toiminnan voidaan todeta näillä alueilla elpyneen vuodesta 1995, joskaan vuoden 1993 tulokseen ei ole vielä ylletty. Mitä tulee toimintaan koheesiorahastosta tukea saavissa neljässä jäsenvaltiossa (Kreikka, Espanja, Irlanti ja Portugali), niiden saama rahoitus on yhteensä 4,477 miljardia ecua, mikä on verrattavissa edellisvuosien lukuihin. Lainojen kysyntä on kaksinkertaistunut Kreikassa mutta pysynyt entisen suuruisena Portugalissa, kun taas Espanjassa ja Irlannissa investointien väheneminen on supistanut myös lainojen kysyntää. Taulukko 11-19: EIP - Alueelliseen kehitykseen suunnattu rahoitus (miljoonaa ecua) EIP:n koko toiminta yhteisössä (1) Alueellinen kehitys Tavoite 1 Koheesiorahaston tukea saavat maat 1996 1995 1994 1993 19. 810 13. 805 70 % 6. 816 49% 4. 477 32% 17. 782 12. 143 16. 624 12. 035 • 68% -; ' ?2 % 5. 620 46% 4. 648 38% 5. 748 48% 4. 743 39% 16. 779 12. 462 74% 7. 228 58% 6. 142 34% (1) Myönnetyn rahoituksen määrä, ts. yksittäiset allekirjoitetut rahoitussopimukset ja osoitetut määrärahat tämänhetkisistä globaalilainoista 122 Rakennerahastot 1996 - Kaixdeksas vuosikertomus Aloittain tarkasteltaessa havaitaan, että perusrakenteiden parantamiseen suunnatun tuen osuus kasvaa edelleen muodostaen nyt 77 prosenttia EIP:n toiminnasta. Tietoliikenteeseen kohdennetun lainoituksen määrä on vakiintunut vuodesta 1995, jona se oli voimakkaasti kasvanut televiestintään ja eritoten matkapuhelinyhteyksiin kohdennetun lainanannon elvyttyä selvästi. Myös ympäristön, mukaan lukien taajama-alueiden perusrakenteiden parantamiseen suunnattu tuki lisääntyy. Energia- alan hankkeita on hyväksytty merkittävästi entistä enemmän, etenkin maakaasualalla. Taulukko 11-20: EIP - Alueelliseen kehitykseen suunnatun rahoituksen jakautuminen aloittain (miljoonaa ecua) Alueellinen kehitys frHTEENSJj % Energia Liikenne Televiestintä Ympäristö ja muut infrastruktuurit Teollisuus, maatalous ja palvelut 4. 076 3. 574 1. 066 1. 826 3. 263 13. 805J 29 % 26 % 8 % 13% 24 % 100 % YHTEENSÄ! Toisin kuin viimeksi kuluneina vuosina, alueellisen kehittämisen tavoite koetaan nyt uudelleen tärkeäksi. Komissio kehottaa EIP:tä kiinnittämään erityistä huomiota toimintaansa koheesiorahastosta tukea saavissa maissa. 3. EHTY asti EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla yhteisöllä on periaatteessa 30. 6. 1997 luoviin työpaikkojen uudistamisinvestointeihin alueilla, jotka kärsivät hiili- ja vähenemisestä. Näihin lainoihin liittyy korkotuki, joka lasketaan luotujen työpaikkojen määrän perusteella mutta joka on enintään 3 prosenttia viiden vuoden aikana. EHTY:n perustamissopimuksen lainojen myöntämiseen käytettävissään toiminnan ja työpaikkoja teräsalan väline voimassaoloajan päättymisen vuoksi komissio on päättänyt', lainahakemuksia, jotka saapuvat sille 31. 12. 1996 jälkeen. ettei se enää ota huomioon Vuonna 1996 neuvoston myönteisen lausunnon saaneiden uusien EHTY:n uudistamislainojen kokonaismäärä oli 379,6 miljoonaa ecua, ja niillä luotiin arviolta 27 000 uutta työpaikkaa. Jo myönnettyjen lainojen korkotukeen on varainhoitovuotta 1996 koskevassa EHTY:n talousarviossa sidottu 37,25 miljoonan ecun määräraha. Komissio maksoi vuonna 1996 niin ikään 85 uudistamislainaa, joista 84 oli globaalilainoihin liittyviä alilainoja, yhteismäärältään 152,6 miljoonaa ecua, ja yksi suora laina, suuruudeltaan 14,6 miljoonaa ecua. 4. Euroopan investointirahasto investointirahasto tukee kahdelle Euroopan Edinburghissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksen nojalla kesäkuussa 1994 perustettu Euroopan talouden kehityksen kannalta olennaisen tärkeälle alalle eli Euroopan laajuisiin verkkoihin ja pk-yrityksiin suunnattuja keskipitkän ja pitkän toimielimenä Euroopan aikavälin kanssa investointirahaston yhteensovitetulla laajuisiin verkkoihin liittyviin hankkeisiin ja pk-yritysten mahdollisuuksia saada investointeihinsa rahoitusta. toiminnallaan helpottaa yksityisiä pääomainvestointeja Euroopan investointeja. Takuiden myöntämiseen erikoistuneena unionin rahoitusvälineiden tarkoituksena on muiden toimielinten ja Vuonna 1996 takauksia allekirjoitettiin yhteensä 833 miljoonan ecun suuruiselle määrälle, josta puolella rahoitettiin Euroopan laajuisia verkkoja ja puolella pk-yrityksiä. Esimerkkinä Euroopan laajuisia verkkoja koskevista takaustoimista voidaan mainita, että EIR:lla on tärkeä osa Katalonian 7 EYVL N:oC 175,28. 6. 1994. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 123 moottoritieverkon parannusten rahoittamisessa. Pk-yrityksiä koskevista toimista on puolestaan tärkeää mainita, että EIR takaa Merseysiden erityisinvestointirahastolle (Merseyside Special Investment Fund - MS IF) osan lainoista, jotka eräs liikepankki on myöntänyt sen kahdelle osarahastolle, jotka vuorostaan lainoittavat samoilla varoilla tämän tavoitteen 1 kohdealueen pk-yrityksiä. MSIF saa jo ennestään tukea EAKR:lta, joten EIR:n tukitoimenpiteen tavoitteena on yhteisön rahoitusosuuden vahvistaminen, jotta sen vaikutukset saataisiin mahdollisimman tehokkaiksi. Vuonna 1996 EIR aloitti myös uudenlaisen toiminnan, jonka kohteena ovat pk-yritykset. Kyse on Euroopan parlamentin aloitteesta perustetusta "kasvu ja ympäristö" -pilottihankkeesta, jonka avulla komissio ja EIR pyrkivät yhteistyössä helpottamaan pk-yritysten pankkilainojen saantia, jotta nämä voisivat tehdä ympäristöinvestointeja. Kuusi ensimmäistä päätöstä tehtiin vuonna 1996. 5. Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmä tavoitteita. Periaatteessa Sopimuksessa Euroopan talousalueesta määrätään rahoitusjärjestelmästä, jolla tuetaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevia yhteisön tarkoitus on, että järjestelmän rahoittavat EFTA-maat ja että EIP hallinnoi sitä. Rahoitusjärjestelmän mittasuhteista määrätään sopimuksen pöytäkirjassa 38: vuosina 1994-1998 myönnettävien avustusten yhteismäärä on 500 miljoonaa ecua ja 2 prosentin vuotuista korkotukea voidaan myöntää 1,5 miljardin ecun kokonaismäärälle 10 vuoden ajan. Järjestelmästä saavat rahoitustukea Kreikka, Irlanti, Pohjois-Irlanti, Portugali sekä rakennerahastojen tavoitteen 1 kohdealueisiin (kausi 1989-1993) kuuluvat Espanjan alueet. Itävallan, Suomen ja Ruotsin yhteisöön liittymisen jälkeen näiden kolmen maan rahoitusosuus Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmässä on maksettu yhteisön talousarviosta (budjettikohta B2- 401, vuotuinen määräraha 108 miljoonaa ecua). Samasta ajankohdasta alkaen komissio on ollut yhteisön talousarviosta vastaavana toimielimenä osavastuussa myös rahoitusjärjestelmästä ja sillä on komiteassa. ollut rahoitusjärjestelmän hyväksymisestä vastaavassa edustajansa hankkeiden Rahoitusjärjestelmän toiminnasta on laadittu kertomus, joka kattaa kauden 1. 1. 1995-30. 6. 1996°. Vuoden 1996 aikana korkotukia myönnettiin kaikkiaan 305 miljoonan ecun lainoille ja tuen kohteena oli viisi Espanjassa toteutettavaa hanketta sekä yksi Kreikassa toteutettava hanke. Avustuksia komitea hyväksyi 151,7 miljoonaa ecua, ja ne kohdistuivat kahteen hankkeeseen Kreikassa, neljään Espanjassa, yhteen Irlannissa, yhteen Pohjois-Irlannissa ja yhteen Portugalissa. Kyse on hankkeista, jotka liittyvät samanaikaisesti kaikkiin kolmeen rahoitusjärjestelmästä tuettavaan alaan: liikenne, ympäristö ja koulutus. 8 KOM(96) 653 lopullinen, 13. 12. 1996. 124 Taulukko 11-21: (miljoonaa Euroopan ecua) Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus talousalueen rahoitusjärjestelmästä myönnetty rahoitus | Kreikka | Irlanti | P. Irlanti | Portugali | Espanja [ YHTEENSÄ Hyväksytyt tuet Liikenne Ympäristö Koulutus Muu I Yhteensä! Hyväksytyt lainat Liikenne Ympäristö Koulutus | Yhteensä! Ï2~I 8,3 1,1 U 22,6 42,9 0,0 O0 42,9 ÖÖ 0,0 0,0 00 0,0 OjÖ 0,0 O0 0,0 o\Ö 0,0 0,0 00 8,0 Ö£) 0,0 O0 0,0 25^ 0,0 0,0 OO 25,5 Ï27/7 0,0 0,0 127,7 ÖÖ1 46,7 45,4 OO 92, l| 164,11 214,2 0,0 378,31 45^6 55,0 46,5 U 148,2 334,7 214,2 0 548,9 Lähde: Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmää koskeva komission vuosikertomus (KOM (96) 653 lopullinen, 13. 12. 1996). D. 1- TÄYDENTÄVYYS MUUHUN YHTEISÖN POLITIIKKAAN NÄHDEN Rakennerahastot ja työllisyys avulla joiden joukon lukuisan vaatimus suuntaviivoja rakennerahastojen johdonmukaisuuden välttämättömyyttä. Tämä työllisyyden parantaminen kestävällä tähdentääkseen Eurooppa-neuvoston Komissio on vahvistanut määrittelemän yhteisön työllisyysstrategian ja rakennerahastojen toteuttamien tukitoimien keskinäisen johdonmukaisuuden esitetään myös tiedonannossa rakenteellisista tukitoimenpiteistä ja työllisyydestä^. Rakennerahastojen komission tarkoituksena on osaltaan mahdollistaa tavalla edistämällä aineellisten ja muiden kuin aineellisten investointien entistä tasapainoisempaa kehitystä. On eräitä avainkeinoja, tehokkuuttaan työttömyyden torjunnassa käyttäen hyväkseen sitä rahoituksellista liikkumavaraa, jonka niitä koskeva nykyinen säännöstö antaa. Ensiksikin kyse on siitä, että inhimillisille voimavaroille on annettava asianmukainen sijansa, koska vain tällä tavoin varmistetaan kasvun edellytykset pitkällä aikavälillä samanaikaisesti, kun parannetaan valmiuksia teknologian kehityksen mukanaan tuomien muutosten innovaation omaksumiseen. Taloudellisen kasvun työllistävää vaikutusta olisi pyrittävä lisäämään keinoin ja hyödyntämällä mahdollisuuksia luoda työpaikkoja uusien sosiaalistaloudellisten tarpeiden tukitoimenpiteiden olisi oltava nykyistä enemmän pohjalta. Myös työnhakijat, ennakoivia ja työmarkkinoilla muita heikommassa asemassa olevien ryhmien (nuoret tarvetta pitkäaikaistyöttömät ja naiset) erityisongelmiin pureutuvia. Tiedonannossa saada kaikki tärkeät yhteistyökumppanit mukaan työmarkkinatalkoisiin. työmarkkinoille suunnattujen tähdennettiin otaksutaan parantaa voivan Tiedonannon teemat otettiin pian sen antamisen jälkeen uudelleen esille työllisyyttä koskevassa luottamussopimuksessa^. Rakennepolitiikan osalta komissio ehdotti ensiksikin, että nykyisissä ohjelmissa käytettävissä oleva rahoituksellinen työllisyyden tukemiseen tarkoitetun varauksen perustamiseen, ja toisaalta, että tavoitteen 2 uudet suuntaviivat (1997-1999) määriteltäisiin siten, että ne edistävät työpaikkojen luomista, ja vielä, että tavoitteiden 1, 3, 4 ja 5b puolivälitarkistusten yhteydessä käytettäisiin tilaisuutta hyväksi ja paneuduttaisiin niiden työllisyyttä edistävien toimien hiomiseen. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pk-yritysten kehittämiseen siten, että parannetaan niiden mahdollisuuksia soveltaa TTK-toimien tuloksista saatua tietoa ja kehittää sen pohjalta uutta, työpaikkoja luovaa toimintaa, mutta samalla niiden kehittäminen on tarpeen myös tarvittavien kehysten luomiseksi paikallisille aloitteille ja paikalliselle työllisyydelle. liikkumavara käytettäisiin erityisen, 9 KOM(96) 109 lopullinen, 20. 3. 1996. 10 CSE(96)1 lopullinen, 5. 6. 1996. Rakennerahastot 1996 - Kahdehas vuosikertomus /25 luottamussopimuksen alueellisten Työllisyyttä koskevan tähän uuden työllisyyssopimusten poliittisen sysäyksen; sopimuksia koskevat suuntaviivat vahvistettiin syksyn kuluessa ja vuoden päättyessä valtaosa jäsenvaltioista oli tehnyt sopimusehdotuksensa^. erityisenä tekoa. Firenzessä kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoikin tavoitteena oli edistää Rakenteellisista tukitoimenpiteistä ja työllisyydestä annettu tiedonanto toimi myös yleislinjauksena tavoitteen 2 osalta laadittaville uusille suuntaviivoille (1997-1999), jotka komissio julkaisi 30. 4. 1996. työvoiman Kokonaistavoitteena on parantaa ammatillista pätevöitymistä. Painopisteen ja ammatillisten pätevyyksien mukauttamisessa, jotta teknologian alalla ja organisaatioissa meneillään olevalla innovaatiokehityksellä^ olisi myös tarvittavat inhimilliset voimavarat tukenaan. tuotantorakenteita etenkin pk-yrityksissä ja johtamistaitojen parantamisessa olisi oltava tukea 2. Rakennerahastot ja yhtäläiset mahdollisuudet periaatteen tärkeää Neuvosto antoi 2. 12. 1996 päätöslauselman^, jossa tähdennetään jälleen kerran, miten yhtäläisten mahdollisuuksien toiminnassa. Päätöslauselmassa palautetaan mieliin, että rakennerahastojen on tuettava toimia, joilla osaltaan edistetään miesten toteutumista. Päätöslauselmassa kehotetaan jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan erityisesti seurantakomiteoiden välityksellä rakennerahastojen tämän suuntaisia ponnisteluja, arvioimaan rakennerahastojen panosta miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisessä ja ottamaan nämä arvioinnit huomioon tulevissa ehdotuksissaan rakennerahastoista annettujen asetusten tarkistamisesta. ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien entistä parempaa rakennerahastojen soveltaminen on toimintalinjoissa täytäntöönpanossa laajentaminen. Nyt myös hankkeiden soveltamaan yhtäläisten mahdollisuuksien periaatetta kaikissa jäsenvaltioittain, Vaikka ohjelmiin sisältyy joitakin erityistoimia, joissa määrärahat vaihtelevat lähestymistavan laaja-alaisen useimmat jäsenvaltiot ovat valinneet ohjelmien pyrkien ja toimenpiteissä, minkä vuoksi yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviin toimiin annettujen tuen määrien suuruutta on vaikea täsmällisesti arvioida. Tämä ei merkitse, että ponnistuksissa tämän ensisijaisen tavoitteen edistämiseksi olisi peräännytty. Yleisenä suuntauksena voidaan todeta pyrkimys entistä laaja-alaisempiin ja yhtenäisempiin toimiin, jollaisten toteuttamisen on tehnyt mahdolliseksi asetusten soveltamisalan tukitoimet otetaan huomioon, vaikka parantamisen varaa tällä alueella vielä onkin. Työelämään sijoittautumisväylän käsite, jota nykyisissä ohjelmissa on paljolti kehitetty edelleen, voi myös osaltaan edistää naisten erityisten vaikeuksien huomioimista. Toteutettuja jäsenvaltion lainsäädännöllinen, sosiaalis-taloudellinen ja kulttuurinen tilanne. Väliarviointikertomusten myötä tästä saadaan lisää tietoa, koska arvioijille annetuissa ohjeissa näitä on pyydetty keskittymään kohdeyleisöönsä ja kiinnittämään erityistä huomiota yhtäläisten mahdollisuuksien ulottuvuuteen. Kertomusten perusteella voidaan paremmin arvioida ensimmäisiä tuloksia naisten ottamisesta mukaan tähän yleiseen politiikkaan. On mahdollista, että joitakin ohjelmia joudutaan tuolloin mukauttamaan arvioijien antamien suositusten ja komission suuntaviivojen perusteella. toimia määrää kuitenkin vahvasti myös kunkin Tavoitteen 2 kauden 1997-1999 ohjelmia valmisteltaessa yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen on ollut toimintalinja, jota komissio on voimakkaasti painottanut sekä EAKR:n että ESR:n rahoituksessa. Vaikuttaakin siltä, että se on huomioitu jonkin verran aiempaa paremmin. Vuonna 1996 komissio julisti myös tarjouskilpailun pilottihankkeista maaseudun naisten tueksi tarkoituksenaan parantaa maatilojen ja maaseudun naisten asemaa ja olosuhteita. Tätä ohjelmaa varten on myönnetty 20 1 ' Katso johdanto, A. 2. Työllisyyden tukeminen, sekä III. B. Alueellinen yhteistyö. 12 Katso I. A. 3. Tavoite 2. 13 EYVL N:oC 386, 20. 12. 1996. 126 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus miljoonan ecun määräraha kolmen vuoden ajaksi (1997-1999) ja määräpäiväksi jättämiselle oli vahvistettu 20. 2. 1997. tukihakemusten tilanteesta. Kesäkuussa 1996 julkaistiin myös kirjanen, jonka otsakkeena on "naiset alueensa kehittäjinä", ja Europartenariat "Northern Scandinavia" -tapahtuman yhteydessä käynnistettiin alustava pohdiskelu yrittäjänaisten suunnitelma talouselämään "voimavarakeskuksista integroitumisen edistämiseksi" ja siitä, kuinka nämä keskukset verkostoidaan. Teema nimettiin myös yhdeksi niistä viidestä alasta, joilla toteutettavista RECITE II -aloitteen mukaisista hankkeista julkaistiin ehdotuspyyntö 31. 10. 199614. Pohdiskelun työn on lisäämiseksi jo muotoutunut arvostuksen tuloksena naisten naisten ja 3. Rakennerahastot ia ympäristö ympäristö oli jota käsiteltiin Ympäristökysymykset saavat rakennerahastojen tukitoimenpiteissä yhä kasvavaa huomiota. Kuten muistettaneen, (1995) erityisteemana, esimerkein. Koheesiopolitiikasta ja ympäristöstä1 5 vuonna 1995 annetun tiedonannon julkaisemisen jälkeen tukitoimenpiteissä. ympäristöulottuvuus on ollut entistä selkeämmin esillä Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tiedonannossa vahvistetuista toimintalinjoista on keskusteltu toistuvasti jäsenvaltioiden kanssa, seurantakomiteoissa sekä alueellista kehitystä ja uudistamista vuosikertomuksen lukuisin rakennerahastojen sen kaikissa rakennerahastojen ja valotettiin seitsemännen luvuissa käsittelevässä neuvoa-antavassa komiteassa'". tähdentävien jotka komissio oli suuntaviivojen mukaisesti, Tiedonannossa vahvistettuja toimintalinjoja pyrittiin vuonna 1996 toteuttamaan erityisesti niiden ympäristökysymyksiä antanut jäsenvaltioille tavoitteen 2 uusien ohjelmien valmistelua varten1'. Näissä suuntaviivoissa komissio tähdensi ensiksikin tarvetta lisätä ympäristöä koskevia toimenpiteitä, etenkin toimia "vihreiden" työpaikkojen luomiseksi sekä ennalta ehkäiseviä ympäristönsuojelutoimenpiteitä, osana kaikkea ympäristöön liittyvää toimintaa, palveluja, teknologiaa ja ammatillista koulutusta. Toiseksi se asetti ohjelmien hyväksymisen edellytykseksi sen, että ohjelmien ympäristövaikutusten laadusta voitiin antaa menettelylliset takeet esimerkiksi varmistamalla asianomaisten ympäristöstä vastaavien tahojen osallistuminen niiden ja hankkeiden seurantaa ja arviointia. Näiden suuntaviivojen mukaisesti ennalta ehkäisevillä ympäristönsuojelutoimilla kuten ekotuotteiden kehittelyllä ja ympäristöön liittyvällä tutkimuksella on paljon entistä tärkeämpi sija ympäristökysymysten uusissa sisällyttäminen ja toimia. Toimenpiteiden ympäristövaikutusten arviointi on kuitenkin säilynyt ongelmakohtana, kun sitä vastoin ympäristöstä vastaavien tahojen toteutukseen mukaan saamisessa on edistytty, joskaan ei vielä kaikkialla tyydyttävästi. laaja-alaisesti osaksi muita kuin ympäristöön sinänsä liittyviä toimintalinjoja ohjelmissa. Ohjelmien tehostamalla ohjelmien täytäntöönpanoon ja ominaispiirteenä näkyvimpänä on 14 Katso I. B. 2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. 15 KOM(95)509 lopullinen, 22. 11. 1995. 16 Koheesiorahaston osalta komissio on edennyt tavoitteessaan, jonka mukaan liikenteen ja ympäristöalan tulisi osuus kaikista 1996 ympäristöhankkeiden suuret osat saada yhtä maksusitoumuksista kasvoi 48,5 prosentista 49,9 prosenttiin. investoinneista. Vuonna 17 Katso LA. 3. Tavoite 2. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus J27 Toukokuussa 199618 komissio antoi myös INTERREG II -yhteisöaloitteen uuden C-vaiheen suuntaviivat, joissa ympäristökysymyksillä on erityinen sijansa. Vaihe koskee monikansallista yhteistyötä aluesuunnittelun alalla, kuivuuden torjunnassa sekä tulvien torjunnassa ja vesihuollossa. Meneillään olevien ohjelmien osalta komissio on järjestänyt koulutusta omalle henkilöstölleen, mutta jotka on se on myös käynnistänyt ympäristökysymyksiin perehdyttäviä koulutusseminaareja, tarkoitettu erityisesti tavoitteen 1 kohdealueilla toimiville rakennerahastojen hallintovirkamiehille. Ensimmäinen tällainen seminaari pidettiin Irlannissa marraskuussa 1996. Vastaavanlaisia toimia oli valmisteilla vuodeksi 1997. Edistääkseen ennalta ehkäisevien toimenpiteiden ja parhaiden käytäntöjen tunnistamista komissio teetti vuonna 1996 myös tutkimuksen kestävästä kehityksestä ja työllisyydestä tavoitteen 2 kohdealueilla. Tähän tutkimukseen, joka saatiin päätökseen vuoden 1997 alussa, sisältyy 20 esimerkkiä hyvistä käytännöistä ja rahastojen ohjelmien hallinnoijat voivat saada siitä viitteitä mahdollisia kestävän kehityksen edistämistoimia varten. Lisäksi kuluneena vuonna kustannettiin kirjanen, jonka otsakkeena on "Ympäristöjä alueet: kohti kestävää kehitystä"19. Pidemmän aikavälin toimintasuunnitelmista voidaan mainita, että Euroopan aluekehityssuunnitelman (SDEC) valmistelutyössä päästiin ja kehittämistä" koskevaa vaihetta. Samanaikaisesti komissio käynnisti olennaisen tärkeän tutkimuksen Välimeren alueen vesivaroista; for tutkimuksen suorittaa Sevillassa Prospective Technological Studies) -instituutti ja sillä on oleva suuri merkitys pohdiskeltaessa rakennerahastojen aluekehityssuunnitelman täytäntöönpanoa. tarkastelemaan sen "luonnonvarojen harkitsevaa hoitoa toimiva I. P. T. S. {Institute seuraavaa ohjelmakautta samoin kuin Euroopan 4. Rakennerahastot, yhteinen maatalouspolitiikka ja maaseudun kehittäminen Rakennerahastot ja yhteinen maatalouspolitiikka Koska maatalous on edelleen yksi monien alueiden pääelinkeinoista, valtaosaan kauden 1994-1999 ohjelmista kuuluu maataloutta koskevia toimenpiteitä. Näin ollen on välttämätöntä ensiksikin valvoa sitä, että jäsenvaltioiden maaseudun kehittämissuunnitelmissaan ehdottamat tavoitteiden 1 ja 6 sekä tavoitteen 5b mukaiset toimet ovat sopusoinnussa yhteisestä maatalouspolitiikasta annettujen suuntaviivojen kanssa, sekä toisaalta huomioida maataloudessa toteutettujen toimenpiteiden vaikutus elinkeinoelämän kehitykseen. kun toimenpiteillä, joiden Tavoitteen 5b osalta lähtökohtana yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen maataloutta koskevien toimenpidekokonaisuuksien suunnittelussa on ollut nimenomaan se välttämätön vaatimus, että yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen ja maaseudun kehittämisen on täydennettävä toinen toisiaan. tarkoituksena on mahdollistaa maatalouden harjoittajien määrän Vaikka säilyminen riittävän suurena, edistetään samanaikaisesti myös maaseudun sosiaalis-taloudellista kehitystä, komissio on pyrkinyt varmistamaan, että tästä annetaan tiettyjä takeita. Pääsääntönä on, että aina, yhteisen ehdotetaan, maatalouspolitiikan sääntöjen että valtion tukea koskevien sääntöjen kanssa tutkitaan. Ensisijaisiksi nimetyt toimet ovat liittyneet esimerkiksi uuden teknologian soveltamiseen, energian säästöön tai laadun parantamiseen. Esimerkiksi keinokastelun alalla etusija on annettu toimille, joilla pyritään parantamaan nykyisiä rakenteita niin, että veden tuhlaantuminen (haihtuminen, vuodot, jne. ) vältetään ilman, että kastelualaa on tarpeen pienentää. Kun kastelua on pyritty laajentamaan uusille aloille, komissio on asettanut pinta-aloille erittäin tarkat rajat ja vaatinut, että sille ilmoitetaan kaikista uusia viljelmiä koskevista suunnitelmista. yhteensopivuus tukijärjestelmiä kansallisia niiden sekä 18 Katso I. B. l. Yhteisöaloitteet. 19 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1996, CX-90-95-744-C. 12^ Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Samanlaiseen lähestymistapaan on pyritty tavoitteessa 5a sekä tuotantorakenteiden että kaupan pitämistä koskevien rakenteiden tasolla. Maatalousmarkkinoiden kehitys edellyttää maatilojen ja maataloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteiden jatkuvaa mukauttamista. Tavoitteen 5a toimenpiteiden tarkoituksena on helpottaa näitä maatalousalan kilpailukyvyn parantamiseen tähtääviä mukautuksia. Koska nämä toimenpiteet auttavat säilyttämään työpaikkoja sekä maatalousalalla että maataloustuotteita hyödyntävillä aloilla, ne edistävät osaltaan maaseudun kehittämistä. Näiden toimenpiteiden johdonmukaisuus yhteisestä maatalouspolitiikasta annettuihin suuntaviivoihin nähden on pyritty takaamaan monin keinoin. Investointitukien myöntämistä on joillakin aloilla rajoitettu liikatuotannon estämiseksi. Jalostuksessa ja kaupan pitämisessä etusija annetaan tietyn tyyppisille investoinneille kuten ympäristönsuojeluun, teknologiseen innovaatioon, laadun parantamiseen ja terveysvaatimusten parempaan noudattamiseen liittyville investoinneille ja komissio on vahvistanut tukikohteiden valintaperusteet yhteisön politiikasta ja eritoten yhteisestä maatalouspolitiikasta (tupakka, annettujen suuntaviivojen mukaisesti. Joillakin aloilla rehukasvit) ja muutamilla muilla aloilla niille on asetettu rajoituksia, joihin saattaa liittyä tuotantokapasiteetin vähentämisvelvoitteita (eläinten teurastus, yritysten yhteenliittymät viini- ja alkoholialalla). investointituet on kielletty sekä naudanliha-ala) (sianliha-ala, muna- siipikarjanliha-ala ja Maaseudun haasteet Yhteisössä on hahmoteltu yleisempikin maaseudun kehittämiseen tähtäävä politiikka. Maaseudun tilannetta sävyttävät nykyisin syvälliset muutokset ja lisääntyvät paineet, jotka ovat vaarassa rikkoa sen jo ennestään hauraan tasapainon. Valtaosin maaseuduksi luokiteltavat alueet muodostavat yli 80 prosenttia yhteisön kokonaispinta-alasta ja niillä asuu yli neljännes yhteisön väestöstä. Maaseutuyhteisöjen vauraus ja ympäristö ovat entistä enemmän uhattuina samalla, kun maataloutta koettelee kriisi, joka tuntuu ajoittain vaarantavan näiden alueiden elinmahdollisuudet kaikkineen. Sopimuksessa Euroopan unionista maaseudun ongelma otetaan tarkastelun kohteeksi. Sen 130 a artiklassa määrätään, että yhteisön tulee pyrkiä "vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden, maaseutu mukaan luettuna, jälkeenjääneisyyttä". toteutetut ohjelmat ovat mahdollistaneet sellaisen Rakennerahastojen toimintasuunnitelman kehittämisen, joka taloudelliseen kehittämiseen sen elinkeinotoimintaa monipuolistamalla niin maatalousalalla kuin maatalouden ulkopuolisilla aloilla. Ohjelmien monialainen luonne, innovaation ottaminen niiden ensisijaiseksi tavoitteeksi ja alhaalta täytäntöönpanossa edistävät osaltaan lähestymistapa niiden ylöspäin etenevä työpaikkojen säilyttämistä tai uusien työpaikkojen luomista. toisella ohjelmakaudella tähtää maaseudun (bottom-up) Rakennerahastojen uutta toimikautta valmisteltaessa on koettu aiheelliseksi käynnistää syvällinen tulevaisuudesta sitä varjostavien haasteiden edessä, joihin kuuluvat pohdiskelu maaseudun esimerkiksi talouden maailmanlaajuistuminen, yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen jatkaminen, maailman kauppajärjestössä käytävät neuvottelut, Euroopan unionin ennakoitavissa oleva laajentuminen ja uuden teknologian esiinmarssi. Tätä pohdiskelua on jo käyty etenkin 7. -9. 11. 1996 Corkissa, Irlannissa pidetyssä kokouksessa, jossa oli läsnä poliitikkoja ja asiantuntijoita unionin 15 maasta mutta myös Keski-Euroopan ja Välimeren maista, Yhdysvalloista ja Japanista. Tämä kokous osoitti, että pääosa maaseudun pinta-alasta on edelleenkin maatalousmaata ja metsää ja että maatalous on edelleenkin maaseudun väestölle tärkeä tapa olla yhteydessä ympäristöönsä, mutta että maatalouden ja metsien suhteellinen merkitys jatkaa vähenemistään ja että näin ollen maaseudun kehittämisen tulee kattaa kaikki maaseutuympäristössä esiintyvät sosiaalistaloudellisen toiminnan alat. Eräänä kokouksen päätelmistä olikin, että maaseudun kestävä kehitys on tarpeen nimetä yhdeksi unionin ensisijaisista tavoitteista ja että maaseudun kehittämispolitiikalla on voitava muuttaa maaltapaon suunta päinvastaiseksi, torjua köyhyyttä, edistää työllisyyttä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia, vastata laatua, turvallisuutta, henkilökohtaisia itsensä kehittämismahdollisuuksia ja vapaa-aikaa koskeviin vaatimuksiin, lisätä maaseutuyhteisöjen hyvinvointia ja säilyttää ympäristön laatu. Tämän politiikan, tuntea kaikilla" unionin maaseutualueilla, on perustuttava yhtenäiseen ja monialaiseen lähestymistapaan, jossa päämääränä on jonka vaikutukset olisi ainakin joiltakin osin voitava Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 129 taloudellisen ja sosiaalisen toiminnan monipuolistaminen ja maaseudun kestävä kehittäminen tavalla, joka parantaa Euroopan maaseutumaisemien laatua. Lisäksi maaseudun kehittämispolitiikassa on noudatettava toissijaisuusperiaatetta kannustamalla ensisijaisesti perustason toimijoiden osallistumista ja perustasolta lähteviä aloitteita ("alhaalta ylöspäin" etenevä lähestymistapa), jotta maaseutualueiden tulisi entistä paremmin huomioon otetuksi. Siinä on myös pyrittävä mittava monimuotoisuus tuottavien julkisen tehostamaan investointien edistämiseksi, pienten ja innovaation rohkaisemiseksi. ja keskisuurten yritysten auttamiseksi rahoituksen keskinäisiä synergiavaikutuksia ja yksityisen tutkimuksen ja 5. Rakennerahastot ja yhteinen kalastuspolitiikka 1994 saatettiin rakennepolitiikka vuonna jälkeen kun kalataloutta koskeva tarkoituksena on vahvistaa kalatalouden alan Sen osaksi rakennerahastojen toimintaa, kalatalouden rakenteiden uudistamiseen käytetyillä välineillä on ollut kaksitahoinen tehtävä. Ensiksikin niillä on pyritty takaamaan tämän yhteisen politiikan elinkelpoisuus ja kestävä kehitys tukemalla pyyntiponnistusten mukauttamista kalavaroihin. Toisaalta näitä välineitä käyttäen on osaltaan lujitettu unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta myöntämällä tukia, joiden rakenteita kokonaisuudessaan eli niin kalastuslaivaston, vesiviljelyn, tuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen kuin satamalaitteistojenkin tasolla. KOR:n rahoittamien kalastuslaivastoa koskevien toimenpiteiden on lisäksi sovittava yhteen pyyntiponnistusten monivuotisten rajoittamista kaikissa rakentamiseen myönnettävää tukea, joka voidaan sallia ainoastaan, jos monivuotisen ohjausohjelman vuotuisia välitavoitteita ja viime kädessä sen lopullisia tavoitteita noudatetaan. tämä koskee uusien alusten jäsenvaltioissa. Erityisesti ohjausohjelmien edellyttävät tavoitteiden kanssa, jotka 6. Rakennerahastot ja pk-yritykset tehtiin antamissa eräs komission tavoitteen 2 kauden 1997-1999 uusia ohjelmia2^ valmisteltaessa suuntaviivoissa määritellyistä Rakennerahastojen pk-yrityksiin kohdistuvia tukitoimenpiteitä tehostettiin vuonna 1996 entisestään. Ensiksikin pk-yritysten kehittämisestä ensisijaisista tulee noudattaa esittämissään yhtenäisissä ohjelma- toimintalinjoista, jota myös jäsenvaltioiden asiakirjoissa. Suuntaviivoihin otettiin myös viittaus pk-yritysten uuteen määritelmään, jonka tarkoituksena on käytäntöjen yhdenmukaistaminen sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla komission pk-yritysten määritelmästä antaman suosituksen21 mukaisesti. SME-aloitteessa hyväksyttiin vuonna 1996 lukuisia uusia ohjelmia22 ja aiemmin hyväksyttyjen ohjelmien toteutusta seurattiin huolellisesti seurantakomiteoissa. Yrityspolitiikasta vastaavat komission yksiköt seuraavat etenkin tavoitteen 1 kohdealueilla toteutettavia ohjelmia, jotka kiinnostavat pk-yrityksiä erityisesti, eli esimerkiksi Irlannin, ja pyrkivät näin Italian, Portugalin varmistamaan, että pk-yritykset otetaan huomioon näitä ohjelmia toteutettaessa. SME-aloitteen varauksen turvin komissio on myös tehnyt ehdotuksen kolmen tyyppisistä toimista hankkeiden monikansallisuuden edistämiseksi: jäsenvaltioiden välinen kokemusten ja hyviä käytäntöjä koskevan tiedon vaihto ennalta nimetyillä aloilla, tuki ostomessujen järjestämiselle ja internetin hyödyntämiselle matkailualan yrityksissä23 (matkailun edistäminen tietoverkkojen avulla). teollisuuteen keskittyviä toimenpideohjelmia ja Kreikan 20 Katso I. A. 3. Tavoite 2. Komission suositus jäsenvaltioille, Euroopan investointipankille ja Euroopan investointirahastolle, annettu 3 päivänä huhtikuuta 1996, EYVL N:o L 107, 30. 4. 1996. Katso I. B. l. Yhteisöaloitteet. Katso I. B. l. Yhteisöaloitteet- SME. 130 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ja tunnistamia pk-yritysten järjestämistä yhteisesiintymisiä IBEX : International Buyer's Exhibition - Ostomessut yhteisön Kansainvälisten ostomessujen käsite on muotoutunut järjestää yrityspolitiikassa pyrittäessä kokeilemaan mahdollisuutta suuryritysten suuryrityksiin kohdistuvan kysynnän pohjalta. Sittemmin käsite on omaksuttu myös aluepolitiikkaan SME-aloitteessa, jossa tarkoituksena on tukea IBEX- ostomessujen tukeen oikeutetuilla rakennerahastojen alueilla ja erityisesti tavoitteen 1 kohdealueilla. IBEX-ostomessut ovat tapaamisia, joissa keskitytään tarkastelemaan tarpeita ja pk-yritysten mahdollisuuksia suuryritysten tyydyttää niitä. Kyse on suhdetoiminnasta, joka kohdennetaan jollekin tietylle tekstiili- ja vaatetus- tai puuteollisuus) ja jonka tarkoituksena on ensiksikin tukea pk-yrityksiä suuryrityksiä, kumppaneikseen joistakin tietyistä tarpeista lähtevään yhteistyöhön, sekä toisaalta tarjota pk-yrityksille tilaisuuksia luoda suoria yhteyksiä suuryrityksiin, jotka ovat kiinnostuneita niiden tuotteista ja palveluista tai osaamisesta. IBEX-ostomessut antavat mahdollisuuden näiden suhteiden hyödyntämiseen tavalla samalla, kun ne merkitsevät osallistujille ajansäästöä ja vähäisempää taloudellista sitoutumista kuin perinteiset alihankintamessut. teollisuuden alalle (esim. auto-, elintarvike-, tehokkaimmalla mahdollisella halukkaita ottamaan jotka ovat tarkoituksena on eritoten yksinkertaistaa ja parantaa yritysten hallinnollista Yrityspolitiikassa vuonna 1996 hyväksytyn pk-yrityksiä koskevan kolmannen monivuotisen ohjelman (1997-2000)24 ja lainsäädännöllistä toimintaympäristöä ja helpottaa niiden rahoituksen saantia sekä auttaa pk-yrityksiä kansainvälistämään toimintaansa, lujittamaan kilpailukykyään ja parantamaan mahdollisuuksiaan käyttää hyväkseen tutkimusta, innovaatiota ja koulutusta. Tässä yhteydessä erityisenä pyrkimyksenä on parantaa pk-yritysten mahdollisuuksia saada rakennerahastojen rahoitusta. Neuvosto on jo kaksi toimintaympäristöä ja toimia yritysten kertaa-^ kehottanut parantamaan yritysten tukemiseksi, etenkin parantamalla pk-yritysten mahdollisuuksia osallistua yhteisön ja siten myös rakennerahastojen ohjelmiin. Kaupan ja jakelun alalla lähikauppojen tärkeä merkitys maaseudulla on lisäksi saanut komission aloittamaan pohdiskelun siitä, miten rakennerahastoja (erityisesti EAKR) voitaisiin hyödyntää maaseudun lähikauppojen säilyttämis- ja kehittämispyrkimyksissä. Vastaavan taajama-alueita koskevan hankkeen ja molemmista lähestymistavoista on pyydetty lausuntoa kauppaa käsittelevän vihreän kirjan2^ yhteydessä. toteuttamismahdollisuutta on alettu tehostamaan tutkia 24 Neuvoston päätös, tehty 9 päivänä joulukuuta 1996, kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000), EYVL N:o L 6,10. 1. 1997. 25 Neuvoston päätöslauselma, annettu 9 päivänä joulukuuta 1996, pienten ja keskisuurten yritysten, mukaan lukien hyvin pienet yritykset ja käsityöyritykset, kehitysmahdollisuuksien täysimittaiseksi toteuttamiseksi noudattaen yhtenäistä lähestymistapaa yritysympäristön parantamisen ja yrityksiä tukevien toimenpiteiden edistämisen osalta (EYVL N:o C 18,17. 1. 1997), sekä neuvoston päätöslauselma, annettu 22 päivänä huhtikuuta 1996, pienten ja keskisuurten yritysten sekä käsityöyritysten edistämiseksi suoritettavien yhteisön toimien yhteensovittamisesta (EYVL N:o C 130, 3. 5. 1996). 26 KOM(96)530 lopullinen, 20. 11. 1996. Rakennerahastot 1996 - Kalideksas vuosikertomus 73; kannustavan ja pk-yrityksiä verkostoituminen, eurotietokeskuksissa: innovaatio: aluepolitiikan Tieto, yhteistyö, yrityspolitiikan yhteensovitettuja aloitteita Rakennerahastot Kaikkiaan 250 eurotietokeskuksen muodostamassa verkossa voidaan erottaa 49:n rakennerahastoihin erikoistuneen eurotietokeskuksen. ryhmä, joka toimii 15 jäsenvaltiossa. SME-aloitetta ja EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaista alueiden välistä yhteistyötä koskevien tiedotus- ja keskustelutilaisuuksien lisäksi ryhmä järjesti vuonna 1996 "menestystarinoiden" ("success stories") keruun muun muassa Saksassa ja Italiassa. Erikoistuneet eurotietokeskukset välittävät komissiolta tulevaa tietoa ja antavat paikallisille, alueellisille ja kansallisille viranomaisille teknistä neuvontaa rakennerahastoista tuettujen ohjelmien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. EUROPARTENARIAT, yritysten välisen yhteistyön Komissio käynnisti EUROPARTENARIAT-ohjelman vuonna 1987 osana alue-ja yrityspolitiikkaa. Sen tarkoituksena on kannustaa (tavoitteiden 1, 2, 5b ja 6 mukaiseen) tukeen oikeutettujen alueiden pk-yrityksiä solmimaan liike- ja yhteistyösuhteita muiden jäsenvaltioiden ja kolmansien valtioiden yrityksiin. EAKR rahoittaa näitä toimia sitä koskevan asetuksen 10 artiklan nojalla arviolta miljoonalla eculla. EUROPARTENARIAT-ohjelman käynnistämisen jälkeen lähes 22 000 yritystä on saanut tilaisuuden olla yhteydessä toisiinsa ja keskustella mahdollisista yhteistyösopimuksista esimerkiksi kaupan, rahoituksen, teknologian, luvaketoiminnan tai yhteishankkeiden aloilla. Vuonna 1996 järjestettiin kaksi EUROPARTENARIAT-tapahtumaa: • Europartenariat Luulajassa (Ruotsi, 13-14. 6. 1996): Tähän "Northern Scandinavia 1996" - tapahtumaan osallistui yli 1 500 pk-yritystä 50 maasta. Kyse oli ensimmäisestä uusissa järjestetystä EUROPARTENARIAT-tapahtumasta. Yhteyksiä Ruotsista, jäsenvaltioissa Suomesta ja Norjasta mukana olleiden 386 yrityksen ja 1 200 vierailevan yrityksen välillä solmittiin arviolta 7 500. Vierailevista yrityksistä 225 toimii Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KJDE) ja 160 uusissa itsenäisissä valtioissa. Tapaamisen aikana pidettiin useita seminaareja, joista yhden aiheena olivat yrittäjänaiset. Seminaari saavutti huomattavaa menestystä. ilmentymä: • Europartenariat Genovassa (Italia, 27-29. 11. 1996) : "Italia 96" -tapahtuman isäntinä oli 406 pk-yritystä tavoitteen 2 kohdealueilta Italiassa ja vieraina yli 2 000 pk-yritystä. Yhteyksiä isäntien ja vierailevien yritysten kesken solmittiin yli 12 000. Sen lisäksi, että Keski- ja Itä- Euroopan maiden (KDE), uusien itsenäisten valtioiden ja Välimeren maiden yrityksiä edustivat kookkaat valtuuskunnat, Genovan EUROPARTENARIAT oli ensimmäinen tällainen tapahtuma, johon myös Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Yhdysvaltojen yritykset osallistuivat varsin laajasti. Kaikkiaan edustajia oli yli 70 maasta. (Business and Innovation Centres - BIC) tuki pk- Euroopan yritys- ja innovaatiokeskusten yrityksille: Tätä ohjelmaa, jota rahoitetaan EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti ja jolla osaltaan edistetään uutta luovien yritysten perustamista sekä jo olemassa olevien pk-yritysten nykyaikaistamista ja kehittämistä, jatkettiin vuonna 1996 perustamalla 22 uutta Euroopan yritys- ja innovaatiokeskusta. Valtaosa niistä sijaitsee tavoitteiden 1 ja 2 kohdealueilla (vastaavasti kuusi ja yhdeksän), mutta niitä on myös tavoitteiden 5b ja 6 kohdealueilla (neljä ja kolme). Kuten aiemmin, EAKR osarahoitti uusien keskusten valmistelutöitä, organisointia ja käynnistämistä sekä tuki niiden toteutusta antamalla niiden johtoryhmille teknistä apua. Euroopan yritys- ja innovaatiokeskusten verkossa (European Business and Innovation Centre Network - EBN) on nyt kaikkiaan 140 yritys- ja innovaatiokeskusta. "Alkupääomaa-pilottitoimi kestänyt jo viisi vuotta: Komissio hyväksyi tämän pilottihankkeen vuonna 1988 osana alue- ja yrityspolitiikkaa. Tammikuussa 1996 siinä oli mukana 23 toimivaa investointirahastoa, jotka kaikki oli perustettu vuosina 1990-1993. Nämä rahastot ovat saaneet viiden vuoden ajan takaisin maksettavia ennakoita, joilla on katettu 50 prosenttia niiden toimintakustannuksista. Rahastoista 15, jotka sijaitsevat tukeen oikeutetuilla alueilla, ovat saaneet lisäksi edellä mainittujen yritys- ja innovaatiokeskusten välityksellä maksettua pääomarahoitusta. Rahastot, joita on kahdeksassa jäsenvaltiossa27, ovat itsenäisiä yksityisoikeudellisia yhteisöjä ja ne 27 Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta. 132 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus vastaavat omista investointipäätöksistään. Rahastoista kolme on luonteeltaan monikansallisia2^. Yhdessä rahastot, joita on nyt kaikkiaan 50, muodostavat Euroopan alkupääomarahastojen verkon (ESCFN) ytimen. 7. Rakennerahastot ja matkailu Matkailu on ala, jonka rakennerahastoista saama tuki on merkittävää kaikilla tukeen oikeutetuilla alueilla sekä mittasuhteiltaan että keinona paikallisten talousrakenteiden monipuolistamisessa. Komissio julkaisi vuonna 1996 asiakirjan, jonka nimenä on "Tourism and the European Union: A Practical Guide"™. Asiakirjassa esitellään kaikki ne yhteisön rahoitusvälineet, joita voidaan käyttää matkailun tukemiseen ja joista tärkeimpiä ovat juuri rakennerahastot. Asiakirjassa todetaan matkailun tärkeä sija rakennerahastojen tukitoimenpiteissä ja tarkastellaan yleisesti sitä merkittävää panosta, ja alueellisen yhteenkuuluvuuden taloudellisen, sosiaalisen jonka matkailutoiminta voi antaa lujittamiseen. Tältä osin on rahoituksellisten tukitoimenpiteiden laajuuden ja rakenteen määrällisen analysoinnin lisäksi aiheellista, että vuonna 1997 kiinnitetään erityistä huomiota niiden laadullisen arvioinnin välineiden parantamiseen, joilla matkailun vaikutusta yhteenkuuluvuutta koskevan tavoitteen saavuttamiseen voidaan tutkia. ja matkailun edistämisestä antamassaan kertomuksessa Samanaikaisesti on tarkoitus jatkaa ponnisteluja matkailualaan kohdistuvien tukitoimenpiteiden yhteensovittamiseksi entistäkin huolellisemmin, kuten tilintarkastustuomioistuin on erityisessä tähdentänyt. matkailualan politiikasta Pyrkimyksenä on kyetä arvioimaan entistä tarkemmin ja järjestelmällisemmin matkailun vaikutuksia rakennepolitiikkaan ja nimetä tärkeimmät Euroopan matkailun laadun ja kilpailukyvyn parantamiseksi toteutettavat aloitteet3^. On syytä tähdentää, että matkailua koskevaa yhteisön toimintasuunnitelmaa (1993-1995), josta komissio antoi arviointikertomuksen vuonna 1996, täytäntöön pantaessa ilmeni, että rakenteellisten tukitoimenpiteiden ja matkailua koskevien erityistoimenpiteiden välillä on useita yhtymäkohtia sekä tuettavien alojen että toimintatapojen osalta31. 8. Rakennerahastot ja energia Kohtuuhintaisen energian riittävä saanti on tärkeä edellytys kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kilpailukyvylle. Tasapainoinen energiatuotanto, energian järkevä käyttöjä riittävä huomio uusiutuvien energiamuotojen kehittämiseen ovat niin ikään tärkeitä näkökohtia Euroopan aluesuunnittelussa. Miltei kaikissa tavoitetta 1 koskevissa yhteisön tukikehyksissä on erityinen energiaa koskeva vaihe. Tavoitteen 1 määrärahoista kaikkiaan arviolta 2,4 miljardia ecua32 eli 2,7 prosenttia tämän tavoitteen kokonaistalousarviosta on varattu kaudella 1994-1999 toteutettaviin energiaan liittyviin hankkeisiin. Sen lisäksi, että näillä hankkeilla edistetään alueellista kehittämistä koskevaa päätavoitetta, ne on ensisijaisia noudattavat energiapolitiikan toimintalinjoja, tavoitteina yhteisön joissa 28 Niiden toiminta-alueet ovat vastaavasti Benelux-maat, Ranska ja Espanja, Saarland, Lorraine ja Luxemburg. 29 Euroopan komissio, 1996, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. 30 Katso ehdotus neuvoston päätökseksi ensimmäisestä monivuotisesta ohjelmasta Euroopan matkailun hyväksi ("PHILOXENIA"), jonka komissio hyväksyi 30. 4. 1996. 31 Katso erityisesti Matkailu ja ympäristö Euroopassa, 1995, ja Monikansallinen yhteistyö Euroopan matkailussa, 1996, julkaisija molemmissa Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. 32 Määrä jakautuu seuraavasti: Kreikka 865 miljoonaa ecua, Espanja 624 miljoonaa, Ranska 10 miljoonaa, Irlanti 70 miljoonaa, Italia 312 miljoonaa, Portugali 322 miljoonaa ja Yhdistynyt kuningaskunta 182 miljoonaa. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 133 toimitusvarmuuden takaaminen, Euroopan yritysten kilpailukyvyn parantaminen sekä energiaan ja ympäristöön liittyvien tavoitteiden sopusointuinen edistäminen33. Rahoitetut hankkeet liittyvät ennen uusiutuvien muuta energialähteiden monipuolistamiseen, energiamuotojen kehittämiseen, kustannusten vähentämiseen, energian kuljetusten jakelun ja parantamiseen sekä ympäristön suojeluun energian tuotannon, jalostuksen, kuljetuksen ja käytön yhteydessä. tehostamiseen, energian käytön tarkoituksena on edellisen energiaverkkoihin On myös yhteisöaloiteohjelmia, jotka suoraan koskevat energiaa. INTERREG II -aloitteen REGEN- vaiheen ohjelmien (REGEN) toimien päätökseen saattaminen sekä rajat ylittävien yhteistyöhankkeiden edistäminen maakaasun ja sähkön jakelun sekä uusiutuvien energiamuotojen hyödyntämisen aloilla. REGIS-aloitteeseen sisältyy erittäin syrjäisille alueille kohdennettavia investointeja, joissa tavoitteena on energian säästö ja paikallinen energiantuotanto, samoin kuin energia-alan henkilöstön ammatillinen koulutus. liittyneen ohjelman unioni lisäksi Euroopan osana Rakennerahastojen koheesiotavoitetta. Esimerkiksi THERMIE-ohjelman tutkimusta ja kehittämistä koskevan JOULE-THERMEE-ohjelman esittelyvaihe) toimista kolmannes toteutetaan ja paikallisista ja alueellisista energiansäästöön opastavista toimistoista (järkevään energiankäyttöön tähtäävä SAVE-ohjelma) tavoitteen 1 kohdealueilla ja yli 20 prosenttia tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueilla. (muun kuin ydinenergia-alan erityisohjelmia lähes puolet energia-alan rahoittaa toimii 9. Rakennerahastot ja Euroopan laajuiset verkot toteuttamisella laajuisten verkkojen liikenteen, energian ja teletoiminnan aloilla on Euroopan toiminnan perustamissopimuksen XII osaston mukaan kaksi päätavoitetta: sisämarkkinoiden laajuisten tehostaminen ja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäminen. Euroopan verkkojen tarkoituksena on liittää verkot toisiinsa ja varmistaa niiden yhteentoimivuus, helpottaa niihin pääsyä ja mahdollistaa yhteisen edun mukaisten hankkeiden toteuttaminen ottaen erityisesti huomioon tarpeen varmistaa yhteydet saarten, eristyksissä olevien ja syrjäisten alueiden sekä yhteisön keskiosien välillä. Euroopan laajuisia verkkoja toteutetaan niitä koskevista yhteisön suuntaviivoista annettujen säädösasiakirjojen mukaisesti ja yhteisen edun mukaiset tavoitteet nimetään näissä asiakirjoissa. Euroopan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä vuonna 1995 annetun asetuksen34 mukaisesti yhteisö rahoittaa toteutettavuustutkimuksia, yhteisen edun mukaisten hankkeiden lainoille annettavia takuita ja korkotukia sekä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa myöntämällä suoria tukia. Euroopan laajuisia verkkoja koskevassa budjettikohdassa on tähän tarkoitukseen varattu 2,345 miljardin ecun määrärahat35 kaudelle 1995-1999. Yhteisön tuki on tarkoitettu pääasiallisesti hankkeiden käynnistysvaiheessa mahdollisesti ilmenevien rahoitusvaikeuksien poistamiseen. toteuttamista osarahoittamalla laajuisten verkkojen alaan Vuonna 1996 Euroopan laajuisten verkkojen toteutus eteni merkittävästi. Unionin rahoitusosuus oli vuonna 1996 selvästi mittavampi kuin vuonna 1995 ja Euroopan laajuisten verkkojen merkitys työllisyyttä koskevassa työllisyystilanteen parantamisessa luottamussopimuksessa. Euroopan paranemiseen vaikuttivat myös monet muut toimet ja/tai aloitteet kuten sähkömarkkinoiden vapauttamisen suuntaan tehty aloite, maakaasualan vapauttamista koskevien neuvottelujen käynnistäminen uudelleen sekä ottamista, liikenteen alan perusrakenteita koskevien ulkoisten kustannusten tunnustettiin laajuisten toteuttamisympäristön erityisesti Euroopan talousarvioon verkkojen 33 Katso komission tiedonanto "Yleiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin", KOM(97)167 lopullinen, 23. 4. 1997. 34 Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, annettu 18 päivänä syyskuuta 1995. 35 Vuoden 1995 hintoina. 134 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus "kansalaisten verkkoa" ja rautatiekuljetusten elvyttämistä käsittelevät komission vihreät ja valkoiset kirjat. Vaikeuksia on silti edelleen3" erityisesti Essenissä vuonna 1994 kokoontuneen Eurooppa- neuvoston nimeämien 14 liikenteen alan erityishankkeen (tai ensisijaisen hankkeen) toteuttamiseen tarvittavan talousarviomäärärahojen lisäyksen osalta. Kysymyksiä on niin ikään edelleen tapana tarkastella kansallisesta näkökulmasta sen sijaan, että ne pyrittäisiin ratkaisemaan yhteisön tasolla, yhtenäistä lähestymistapaa noudattaen ja verkkojen ja järjestelmien näkökulmasta. Vaikeuksia on ilmennyt myös julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön aikaan saamisessa, kuljetusmaksujen vahvistamisessa sekä julkisista hankinnoista ja eurooppalaisen yhtiön yhtiömuodosta sopimisessa. Euroopan laajuisia verkkoja koskevan lainsäädännön osalta energia- ja liikenneverkkoja koskevat laajuisen suurten suuntaviivat vahvistettiin lopulta ja 23. 7. 1996 annettiin direktiivi Euroopan rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta3'. Mitä nopeuksien verkkojen toteuttamiseen, jäsenvaltioilta on näyttänyt puuttuvan kiinnostusta jatkaa ympäristöhankkeiden toteuttamista vesi-ja jätehuollon aloilla vahvistettujen arviointiperusteiden mukaisesti. tulee ympäristöalan laajuisten aikana). EAKR liikenneverkkojen rahoittaa Euroopan toteuttamishankkeita laajuisten verkkojen rahoitetaan Euroopan Vuodesta 1993 alkaen Euroopan laajuiset verkot ovat kuuluneet EAKR:n nimenomaisiin tukikohteisiin ja EAKR on muodostunut niiden osalta tärkeimmäksi yhteisön rahoituslähteeksi (yli 5 miljardia ecua kaudella 1994-1999) yhdessä koheesiorahaston kanssa (yli 7 miljardia ecua saman kauden tai (toissijaisesti) niihin pääsyn helpottamiseen liittyviä hankkeita sen tukeen oikeutetuilla alueilla, kun taas koheesiorahastosta toteuttamishankkeita Kreikassa, Irlannissa, Portugalissa ja Espanjassa. Joitakin suuntaviivoissa mainittuja yhteisen edun mukaisia hankkeita, mukaan lukien useita niistä erityishankkeista, jotka Essenissä joulukuussa 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto nimesi ensisijaisiksi, rahoitetaan tavoitetta 1 koskevan yhteisön tukikehyksen mukaisesti. Nämä rahoitustoimet sovitetaan mahdollisuuksien mukaan yhteen muiden yhteisön rahoitusvälineiden, kuten Euroopan laajuisia verkkoja koskevan budjettikohdan mukaisen rahoituksen, EIP:n takuiden kanssa. Yhteensovittamisesta vastaavat erityiset jäsenvaltioiden edustajista muodostuvat komiteat tai se varmistetaan sisäisillä neuvotteluilla tai julkaisemalla "valvontataulua" yhteisön eri rahoitusvälineiden tukitoimenpiteiden laajuisia seurantaa varten. Vuodesta 1993 alkaen myös EIP ja EIR ovat rahoittaneet Euroopan verkkoja yhteensä yli 20 miljardilla eculla lainoina ja niille myönnettyinä takuina. Komissio on tähdentänyt3^ tarvetta parantaa liikenteestä, energiasta ja televiestinnästä vastaavien kansallisen hallinnon yksiköiden ja toisaalta rakennerahastojen tukea kanavoivien kansallisten, alueellisten ja paikallisten hallintoportaiden jäsenvaltioissa toteuttamien toimien yhteensovittamista. lainojen ja EIR:n taloudellisten Euroopan laajuiset liikenneverkot 23. 7. 199639. Niissä ja Euroopan parlamentti vahvistivat Euroopan liikenneverkkoja koskevat Neuvosto erityisesti monimuotokuljetukset suuntaviivat mahdollistavan verkon tarjoaa tällainen verkko toteuttaminen vuoteen 2010 mennessä, koska elinkeinotoiminnalle nykyaikaiset ja tehokkaat perusrakenteet sekä laajan valikoiman nopeita ja varmoja kuljetusmuotoja, helpottaa osaltaan kasvavan tavara- ja matkustajaliikenteen virtojen ohjaamista oikeisiin uomiinsa ja parantaa syrjäisten ja erittäin syrjäisten alueiden yhteyksiä. Jo toteutettujen hankkeiden osalta voidaan todeta, että useimmissa Essenissä kokoontuneen Eurooppa- tavoitteeksi asetetaan laajuisia 36 Katso Vuosikertomus 1996 Euroopan laajuisista verkoista, KOM(96)645 lopullinen, 6. 12. 1996. 37 Direktiivi 96/48/EY, EYVL N:o L 235, 17. 9. 1996. 38 Vuosikertomus 1996 Euroopan laajuisista verkoista. 39 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1693/96/EY, tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996, EYVL N:o L 228, 9. 9. 1996. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus /35 neuvoston määrittelemistä 14 erityishankkeesta on edistytty sääntöjen mukaisesti. Vuonna 1996 komissio kohdensi yhteisen edun mukaisiin liikennehankkeisiin 280 miljoonaa ecua Euroopan laajuisia verkkoja koskevan budjettikohdan määrärahoja, joista 75 prosenttia erityishankkeisiin Cannesissa kesäkuussa 1995 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätösten mukaisesti. Jotkut näistä ensisijaisista erityishankkeista saavat merkittävää osarahoitusta EAKR:sta ja koheesiorahastosta; tällaisia ovat esimerkiksi Irlannin, Pohjois-Irlannin ja Italian pääteitä koskevat hankkeet, Ateenan ja Thessalonikin välinen rautatieyhteys, VIA EGNATIA ja PATHE (Patras-Ateena-Thessaloniki) - moottoritiehankkeet, joista viimemainittu on edistynyt merkittävästi kahteen osahankkeeseen myönnetyn luvan myötä, sekä Corkin, Dublinin ja Belfastin välinen rautatieyhteys, joka on tarkoitus saada valmiiksi vuosina 1996-1997. Euroopan laajuiset energiaverkot Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistivat Euroopan laajuisia maakaasu- ja sähköverkkoja ja mahdollistaakseen verkkojen suuntaviivat 5. 6. 199640. Helpottaakseen mukautumista energia-alalla Euroopassa koskevat tapahtuneisiin nopeisiin muutoksiin Itävaltaan, Suomeen ja Ruotsiin komissio teki heinäkuussa 1996 ehdotuksen41 suuntaviivoissa alkujaan esitetyn 43 yhteisen edun mukaisen hankkeen luettelon täydentämisestä 31 uudella hankkeella. Tämä ehdotus hyväksyttiin lisäksi suuntaviivojen 43 hankkeesta 10 hanketta ensisijaisiksi. Maakaasualalla saavutettiin vuonna 1996 rahoittamien merkittävää edistystä etenkin EAKR:n Kreikassa, Espanjassa kaasuputkihankkeiden osalta, joihin EIP myönsi merkittävät lainat. Edistysaskelia olivat myös seuraavat: 1997. Essenissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto ja Portugalissa laajentamisen kesäkuussa nimesi • Algeria-Marokko-Espanja-kaasuputken rakentaminen Espanjassa, jossa verkkoon liitetään joitakin Andalusian kaupunkeja; • maakaasun käyttöönotto Espanjan uusissa kaupungeissa (läntinen kaasuputkihanke ja Valencia- Orihuela-Cartagena-hanke); • maakaasun käyttöönotto Portugalissa ja Portugalin verkon yhdistäminen Espanjan verkkoihin; • maakaasun käyttöönottoon Kreikassa liittyvän hankkeen kaasuputken päärungon rakentaminen, toimivan joka saatiin valmiiksi, sekä jäljellä olevien töiden, jotka liittyvät korkeapaineella maakaasun syöttöverkon rakentamiseen, rahoitus EIP:n lainalla; • Saksan itäosia ja Puolan länsiosia yhdistävä liitos Venäjä-Valkovenäjä-Puola-Euroopan unioni- kaasuputkessa ja töiden aloitus putken muilla Saksaan ja Puolaan sijoittuvilla haaroilla. Sähköalan hankkeista valtaosa on sitä vastoin vielä lupaa vailla, minkä lisäksi on varmistettava, että ne ovat ympäristönormien mukaisia. Näin on esimerkiksi Ranskan, Espanjan ja Italian sekä Italian ja Kreikan sähköverkkojen yhdistämishankkeiden osalta. Ainoastaan Portugalin pohjoisosia ja Espanjaa yhdistävä sähköverkkojen liitos on nyt osittain toiminnassa, joskaan hanketta ei ole vielä saatu kokonaan päätökseen. tulee Euroopan laajuisia verkkoja koskevan budjettikohdan mukaiseen Mitä rahoitustukeen suuntaviivoissa nimetyille yhteisen edun mukaisille hankkeille, komissio päätti vuonna 1996 myöntää tutkimustoiminnan rahoittamiseen 8,9 miljoonaa ecua, josta 45 prosenttia on varattu Espanjassa, Portugalissa, Kreikassa ja Irlannissa toteutettaville hankkeille. 40 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1254/96/EY, tehty 5 päivänä kesäkuuta 1996, EYVL N:o L 161,29. 6. 1996. 41 KOM(96)390 lopullinen, 24. 7. 1996. 136 Rakennerahastot 1996 • Kalideksas vuosikertomus Euroopan laajuiset televerkot laajuisia Vuoden 1996 päättyessä Euroopan parlamentti ja neuvosto valmistelivat Euroopan televerkkoja koskevien yleisten suuntaviivojen osalta noudatettavaa sovittelumenettelyä. Näissä suuntaviivoissa, jotka täydentävät digitaalisen monipalveluverkon (Euro-ISDN) osalta jo voimassa olevia suuntaviivoja, ensisijaisiksi nimetään sellaiset sovellukset ja palvelut, jotka vastaavat käyttäjien sosiaalis-taloudellisia tarpeita ja jotka on tarkoitus toteuttaa sellaisilla yleisen edun kannalta tärkeillä tällaisia aloja ovat esimerkiksi aloilla, joilla terveydenhuoltojärjestelmän multimedian tarjottavat yhteistyökumppanien väliset lisäarvoa tuottavat palvelut ja pk-yrityksille tarjottavat telemaattiset palvelut. Euro-ISDN:n lisäksi suuntaviivat ovat sovellettavissa kaikkiin kehittyneisiin verkkoihin, matkaviestinverkkoihin samoin kuin laajakaistaverkkoihin (IBC) siirtymisen valmisteluun. EAKR puolestaan rahoittaa verkkojen televiestintää fyysistä laajentamista. Niinpä se osallistuu TENs-ISDN:n kehittämiseen Kreikassa koskevan toimenpideohjelman mukaisesti 173 miljoonalla eculla. televiestintä voi tarjota uutta käyttö luovia ratkaisuja; kulttuuripalveluissa, liikennejärjestelmien käyttäjille telemaattiset yhteydet, koulutuksessa ja liittyvien laajuisiin televerkkoihin televiestintäteknologian Euroopan toimien kyseiseen budjettikohtaan perustuvassa rahoituksessa noudatettiin vuonna 1996 vuonna 1995 annettuja suuntaviivoja, joiden tavoitteena on tuloksena valittiin 11 Euro-ISDN:n kehittäminen. Niinpä 13. 4. 1996 julkaistun ehdotuspyynnön tärkeää kehittyneen lääkärin- telepalveluhanketta, ja pk-yrityksille tietopalveluihin, tarkoitettuihin sähköisiin kaupan palveluihin. Näitä hankkeita koskeva yhteisön rahoitusosuus on 18,1 miljoonaa ecua. On mahdotonta arvioida, millainen osa näistä määrärahoista on päätynyt koheesiorahastosta tukea saaviin maihin, koska tuensaajina on aina tätä nimenomaista tarkoitusta varten perustettuja yritysten yhteenliittymiä, joissa on mukana lukuisia eri jäsenvaltioissa toimivia yhtiöitä. sosiaalis-taloudellisesti teleavusteisiin ja liittyvät kaupunkien soveltamishanketta tietoverkkoihin, teleavusteiseen etäpalveluihin, kulttuurisiin etätyöhön, jotka ja 10. Rakennerahastot ia julkisten hankintojen avoimims Vuosikertomuksessa 1995 komissio tähdensi tarvetta saattaa hankkeista päättäjät maantieteellisesti lähemmäksi toisiaan, jotta asiakirjat tulisivat paremmin valmistelluiksi ja niiden seuranta tehostuisi, hankkeiden toteutus nopeutuisi ja niitä koskevien yhteisön säädösasiakirjojen sisältö tulisi paremmin ymmärretyksi. Koska julkisia hankintoja koskeva tieto on saatavissa kansalliselta, alueelliselta ja paikalliselta tasolta, myös niiden valvonta on toteutettava asianmukaisella tasolla ja päättäjien on oltava valmiita avustamaan valvonnassa. Aiemman ilmoituksensa mukaisesti komissio on pohdiskellut asiaa ja tämän pohdiskelun tuloksena hyväksyttiin marraskuussa 1996 julkisia hankintoja käsittelevä vihreä kirja42. Vuosi 1997 on tarkoitus käyttää talouselämää edustavien toimijoiden tekemien huomautusten keruuseen toteutuksen käytännön valmisteluun. toimintalinjojen ehdotettujen ja Rakennerahastojen osarahoittamien tukitoimenpiteiden valvonnan osalta vihreään kirjaan sisältyy eräitä uudistusehdotuksia. Kirjassa on kaksi lukua, joilla on välittömiä vaikutuksia yhteisön rahoitusta saaviin hankintoihin: julkisia hankintoja koskevan oikeuden soveltamista käsittelevässä luvussa on kohta, joka koskee sääntöjen noudattamisen "osoittamista", ja julkisia hankintoja ja muuta yhteisön politiikkaa käsittelevässä luvussa kohta, joka koskee hankintoja, joihin käytetään unionin varoja. Komission ajatuksena on, että kansallisella tasolla perustettaisiin riippumattomia elimiä, joiden tehtävänä on valvoa julkisiin hankintoihin sovellettavien sääntöjen noudattamista, että. julkisia hankintoja koskevien yhteisön säädösten noudattamisen osoittavan menettelyn (josta on jo säädetty erityisaloja koskevassa direktiivissä) käyttöä laajennettaisiin ja että julkisista hankinnoista päättävien tahojen vastuuta lisättäisiin. Suunniteltu kehitys ei kuitenkaan merkitse, että komissio luopuisi 42 KOM(96)583 lopullinen, 27. 11. 1996. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus y j- oikeuksistaan, valvontatehtäväänsä perustamissopimuksen ja direktiivien mukaisesti. suorittamaan edelleenkin tulee vaan se julkisia hankintoja koskevaa Mitä tulee EAKR:n kaudella 1989-1993 rahoittamien hankkeiden yhteydessä tehtyjen julkisten hankintasopimusten valvontaan, komissio on saanut joukon vastauksia julkisista hankinnoista toteuttajatahoja oli pyydetty järjestettyyn kyselyyn. Kyse on lomakkeista, jotka hankkeiden täyttämään ja toimittamaan komissiolle samalla, kun nämä esittäisivät pyynnön tuen jäännöksen maksamisesta rakennerahastoista annetun säännöstön mukaisesti. Näiden kyselyvastausten ansiosta komissio on tarvittavia hankintoja koskevien lehdessä ja näin ollen sillä on ollut tarjouskilpailuilmoitusten käytettävissään kaikki tarvittavat tiedot. Näiden asiakirjojen ansiosta komission on niin ikään ollut mahdollista tarkentaa tutkimuksiaan hankintasopimusten tekemisessä noudatettujen menettelyjen osalta pyytämällä nähtäväkseen tarjouskilpailujen ratkaisuista tehdyt pöytäkirjat. julkaisemisesta virallisessa tiedon hankkeiden toteuttamiseksi saanut 11. Rakennerahastot ja kilpailupolitiikka Perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan mukaisesti komissio seuraa jatkuvasti kansallisia yritystukijärjestelmiä siltä osin kuin ne voivat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tutkiessaan alueellisten tukien soveltuvuutta yhtenäismarkkinoille komissio kiinnittää erityistä huomiota tukien mahdollisiin muita heikommassa asemassa olevien alueiden taloudellista kehitystä edistäviin vaikutuksiin, jolleivät tuet vaikuta kilpailun edellytyksiin ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Näitä periaatteita sovelletaan yksittäisiä tukijärjestelmiä tutkittaessa, mutta myös luonteeltaan laajempialaisia säännöksiä ja määräyksiä annettaessa. Niinpä kaikissa vuonna 1996 annetuissa säännöksissä ja määräyksissä tämän tyyppisille tuille varataan suopeampi kohtelu, mikä on täysin viimeksi kuluneina vuosina annettujen suuntaviivojen mukaista. Erityisesti tutkimukseen ja kehittämiseen myönnettävää valtion tukea koskevissa yhteisön säännöissä43 että pk-yrityksille myönnettävää valtion tukea koskevissa yhteisön säännöissä44 määrätään mahdollisuudesta korottaa tukien hyväksyttävää enimmäismäärää henkeä kohden, kun kyse on rakennerahastojen tukeen oikeutetuilla alueilla toteutettavista hankkeista. Koska merkittävä osa rakennerahastojen tukitoimenpiteistä kohdistuu suoraan yrityksiin, on myös tärkeätä varmistaa, että yhteisön aluepolitiikkaa toteutettaessa noudatetaan tarkoin kilpailusääntöjä. Komission on otettava huomioon vaikutukset, joita valtion tukien ja yhteisön rahoituksen mahdollisella kasautumisella voi olla kilpailuun ja kauppaan. Niinpä vuonna 1996 komissio tarkasti tavoitetta 2 koskevissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa kaudella 1997-1999 toteutettaviksi suunniteltujen toimenpiteiden yhteensopivuuden perustamissopimuksen kanssa. tavoitteena myös Komissio jatkoi niin ikään vuonna 1996 ponnistelujaan jäsenvaltioiden ja yhteisön aluepolitiikan keskinäisen johdonmukaisuuden lisäämiseksi ja niiden entistä huolellisemman yhteensovittamisen varmistamiseksi. Tämä oli tukeen oikeutetuiksi hyväksyttyjen alueiden karttoja. Saksan, Luxemburgin ja Alankomaiden osalta alueista on nyt hyväksytty uudet kartat. Niiden tarkastelussa olennaista oli selvittää, millainen osuus väestöstä niillä asuu ja minkä suuruisia tuet ovat henkeä kohden. Komissio pyrkii varmistamaan väestökatteen olevan sellainen, että tukia voidaan entistä enemmän keskittää ja tällä tavoin saada ne taloudellisesti mahdollisimman tehokkaiksi samalla, kun niiden vaikutusta kilpailuun vähennetään ja rajallisia talousarviovaroja hyödynnetään entistä tehokkaammin. Toisaalta komissio on myös pyrkinyt pitämään tukien enimmäismäärät henkeä kohden eri suuruisina alueiden makrotaloudellisen tilanteen mukaan. tutkittaessa alueelliseen 43 EYVL N:oC 45, 17. 2. 1996. 44 EYVL N:oC 213, 23. 7. 1996. 138 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Ensimmäisessä kertomuksessa taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta45 komissio arvioi kuitenkin, että periaatetta, jonka mukaan kaikkia tukia pyritään keskittämään muita heikommassa asemassa oleville alueille, voitaisiin soveltaa vielä nykyistäkin päättäväisemmin etenkin, jos rakennerahastojen tukeen oikeutettujen alueiden määrittelyssä ja toisaalta kansallisten tukijärjestelmien mukaista tukikelpoisuutta koskevissa päätöksissä päästäisiin entistä suurempaan johdonmukaisuuteen, ja se ilmoitti aikovansa jatkaa tämän suuntaisia toimiaan. Samassa yhteydessä se, että alue on oikeutettu omaksuttiin rakennerahastojen (esimerkiksi URBAN-yhteisöaloitteen mukaisesti), tukiin, joita lisäperusteeksi joidenkin alueiden nimeämiselle oikeutetuiksi sellaisiin kansallisiin jäsenvaltiot voivat yhteisön sääntöjen mukaisesti myöntää köyhissä kaupunginosissa toimiville yrityksille. tukeen jäsenvaltioissa komissio samoin kuin niiden tutki niiden uudet Uusissa liittymisajankohtana voimassa olleisiin tehdyt tukijärjestelmiin muutokset. Pyrkimyksenä oli, että tukijärjestelmät saataisiin yhteisön sääntöjen mukaisiksi vuoteen 1997 mennessä. Erityisesti komissio hyväksyi vuonna 1996 Suomen pohjoisilla alueilla liikenteelle myönnettävää tukea koskevan tukijärjestelmän niiden erityisongelmien huomioon ottamiseksi, joita erittäin harva asutus aiheuttaa alueelliselle kehittämiselle. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun komissio sovelsi perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisesta antamansa tiedonannon määräyksiä alueellisiin valtion tukiin4". tukijärjestelmät liittymissopimusten mukaisesti 12. Rakennerahastot ja koulutus sekä ammatillinen koulutus toteuttamien, jatkettiin ESR:n Rakennerahastojen - erityisesti ESR:n - toimien sekä koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevien yhteisön ohjelmien yhteensovittamisessa noudatettiin vuonna 1996 kahta pääasiallista linjaa: ja ADAPT- ensiksikin ja yhteisöaloitteiden mukaisten ammatillista koulutusta koskevan ohjelman, SOCRATES'n ja LEONARDO DA VENCIn kanssa, ja toisaalta laajuisen keskustelun synnyttämiseksi olennaisen tärkeistä koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvistä poliittisista kysymyksistä. Yleisesti voidaan todeta, että koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen osa Euroopan työllisyysstrategiassa säilyi jatkuvana huolenaiheena, joka sävytti kaikkea toimintaa. tukitoimenpiteiden yhteensovittamista kahden suuren opetusta tehtiin erityisiä aloitteita Euroopan ennen muuta EMPLOYMENT- toisiaan Meneillään oleviin ohjelmiin kuuluvien toimien osalta määräykset niiden yhteensovittamisesta SOCRATES- ja LEONARDO DA VINCI-ohjelmien kanssa ovat edelleen voimassa, mikä on tarpeen erityisesti johdonmukaisen lähestymistavan takaamiseksi valittaessa yhteisöaloitteiden ja ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisesti rahoitettavia hankkeita. Laajemmin tarkasteltuna poliittisten suuntaviivojen täydentävyyden arviointi keskitettiin neljään koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevaan komission aloitteeseen. Aloitteet ovat seuraavat: Année européenne de tout au long de la vie ("Elinikäisen oppimisen ja ammatillisen l'éducation et de la formation koulutuksen Euroopan teemavuosi", 1996); valkoinen kirja, jonka otsakkeena on Enseigner et apprendre : vers la société cognitive ("Opetus ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa") ja sosiaalisen jonka pohjalta on syrjäytymisen torjuntaan sekä koulun ja työelämän välisen yhteistyön lujittamiseen; opetukseen tarkoitetuista tietokone- ja multimediaohjelmista vastaava komission työryhmä, joka laati lopullisen valmisteluasiakirjansa heinäkuussa 199647 sekä esitti yhteisen ehdotuspyynnön joulukuussa 1996; sekä komission ehdotus, jonka nimenä on Apprendre dans la société de l'information : plan d'action pour une initiative sur l'éducation dans l'UE ("Oppiminen tietoyhteiskunnassa: toimintasuunnitelma työllistymismahdollisuuksiin, tehty ehdotuksia, liittyvät jotka 45 KOM(96)542 lopullinen, 6. 11. 1996. 46 EYVL N:oC 364, 20. 12. 1994. 47 SEC(96)1426, 23. 7. 1996. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 139 Euroopan unionissa toteutettavaa koulutusaloitetta varten") ja joka tähtää rakennerahastojen tukeen siinä kuvatuille suuntaviivoille. 13. Rakennerahastot ja kulttuuri "Kasvu, ensimmäisen kilpailukyky, työllisyys". Annettuaan Kulttuuri on talouselämän ala, jonka komissio on nimennyt työpaikkoja tarjoavaksi alaksi valkoisessa kirjassaan kertomuksen kulttuurinäkökohtien huomioon ottamisesta Euroopan yhteisön toiminnassa4", jossa myös esiteltiin rakennerahastojen tämän alan rahoitusmuotoja, komissio antoi marraskuussa 1996 tiedonannon, jonka nimenä on "Koheesiopolitiikka ja kulttuuri - Työllisyyden edistäminen"4^ ja jossa tähdennetään, että kulttuuri kasvava elinkeinotoiminnan ala. Asiakirjassa määritellään, millä tavoin alueellinen kehittäminen ja kulttuuri ovat sidoksissa toisiinsa ja tähdennetään kulttuurin panosta työpaikkojen luomisessa. Alueellisessa kehittämisessä kulttuurilla on kolme tärkeää tehtävää, sillä sen lisäksi, että kulttuuritoiminta ja kulttuuriperintöön liittyvä kehittäminen voivat tarjota työpaikkoja sekä suoraan että välillisesti, kulttuuri on tärkeä tekijä alueen kuvan muotoutumisessa ja siinä, millaista toimintaa sinne sijoittuu, minkä lisäksi se voi toimia sosiaalista toimintaa elvyttävänä ja eheyttävänä tekijänä. ei ole vain kustannuksia toimintaa vaan myös aiheuttavaa julkista arvioita tarkkoja määrällisiä Vaikka tärkein kulttuurihankkeiden rahoitusväline. Tämän vuoksi tiedonannossa päätellään, että vastaisuudessa kulttuuri olisi jäsennettävä entistä läheisemmin osaksi alueellisia ja paikallisia kehityssuunnitelmia, jotta näiden työllistävä ja uutta luova vaikutus olisi täysitehoinen. Vaikka kulttuuriperintö on jo saanut osakseen merkittävän osan rahastojen tukitoimenpiteistä, kulttuuritoimintaan ja kulttuurin hyödyntämiseen taloudellisena tulolähteenä on syytä vastedes kiinnittää lisääntyvää huomiota. rakennerahastot esittää, vaikea ovat on 48 KOM(96)160 lopullinen, 17. 4. 1996. 49 KOM(96)512 lopullinen, 20. 11. 1996. MO Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 14. Rakennerahastot ja vammaiset Neuvosto antoi 20. joulukuuta 1996 komission tiedonannon1 jälkeen vammaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan päätöslauselman. Komission tiedonannossa korostettiin vammaisia koskevien asenteiden kehittämistä sekä Euroopan tasolla että kansainvälisesti2, ja otettiin esille erityisesti seuraavat seikat: • vammaiset edustavat huomattavaa osaa yhteisön väestöstä (37 miljoonaa), • Euroopan yhteisön sisäinen yhteenkuuluvuus edellyttää yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä ja vammaisten syrjinnän poistamista, • koulutusmahdollisuudet ovat ennakkoedellytys vammaisten onnistuneelle liittämiselle sosiaaliseen ja taloudelliseen elämään. torjunta luominen ovat ensisijaisen Vammaisten työttömyysaste on 2 - 3 kertaa korkeampi kuin väestöllä keskimäärin, joten heidän työelämään on ponnisteltava erityisen määrätietoisesti integroimisekseen yhteiskuntaan ja johdonmukaisten toimenpiteiden avulla. Rakennerahastojen tavoitteena on ollut vuodesta 1989 taloudellinen ja sosiaalinen koheesio kaikilla unionin alueilla. Työttömyyden ja tärkeitä. Rakennerahastot, erityisesti ESR, ovat työpaikkojen olennainen osa komission strategiaa, ja komissio toteuttaa niiden kautta monenlaisia yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyviä ohjelmia. Yhteensä rakennerahastoista annetaan 5,5 miljardia ecua yhteiskunnallisen syrjäytymisen torjuntaan (jakso 1994 - 1999) tavoitteiden 1, 2 ja 3 kautta. 1996) ESR:sta rakennerahastojen pääasiallisten toimien (765 miljoonaa ecua) ja Employment-HORIZON - yhtenäiseen (513 miljoonaa yhteisöaloitteen lähestymistapaan ja (yhteistyö neljänlaisia paikallisten/alueellisten/kansallisten toimenpiteitä: koulutus, teknologia). Tämän kertomuksen kannalta on mielenkiintoista, että viidesosa HORIZON-hankkeista liittyy uuteen teknologiaan toimenpiteiden vaikutusta vammaisten kannalta tehdessään vuoden 1997 väliarviota. kautta. HORIZONilla yhteiskunnallisten välillä), luominen, ohjaaminen ja etätyöskentelyyn. Komissio pyrkii arvioimaan pyritään toimijoiden ja ja uusi kohderyhmälle 1,3 miljardia viranomaisten työpaikkojen se käsittää vammaisten annetaan (vuonna ecua) ecua KOM (96) 406, 30. 7. 1996 Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 20. joulukuuta 1993 antamat yleisohjeet 48/46 yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisestä sekä valkoinen kirja Euroopan sosiaalipolitiikasta (KOM (94) 333, 27. 7. 1994). -IMI III LUKU TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU, ALUEELLINEN YHTEISTYÖ, KESKUSTELU TALOUSELÄMÄN JA TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN KANSSA TIEDOTUS JA VIESTINTÄ Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ,- ^ ' ; ^j A. TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU tai teknisellä sekä poliittisella työryhmät) kautta laaja. Useiden komission Rakennerahastojen täytäntöönpano synnyttää komission ja yhteisön muiden toimielinten välillä jatkuvaa, moninaista ja yhä laajenevaa vuoropuhelua, jonka keinot vaihtelevat järjestelmälliseksi muodostuneesta tietojen vaihdosta komission tiedonantoihin ja muiden toimielinten lausuntoihin ja päätöslauselmiin. Tietojen vaihto tapahtuu pääasiassa virallisten kokousten (esimerkiksi Euroopan parlamentin tai sen valiokuntien istunnot, ministerikokoukset) tai epävirallisten kokousten (seminaarit tai yhteiset (yksiköiden välillä, rakennerahastojen komiteoissa). Koska yhteydet ovat näin moninaiset, on käsiteltävä aihepiiri johdosta kaikkein luonnollisesti hyvin tärkeimpiä toimielimissä vuoden 1996 aikana käsiteltyjä aiheita olivat työllisyys, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus sekä rakennerahastojen keskeinen merkitys. Joidenkin politiikan alojen - ympäristö, kulttuuri, yhtäläiset mahdollisuudet, maaseudun kehittäminen, kalastus - yhteyksiä rannikkoseudut, tiettyjä rakennerahastoihin maaseutualueet, rajaseudut) hyödyttävää ja aluesuunnitteluun liittyvää toimintaa on tehostettu. Kuten edellisinäkin vuosina ovat keskusteluissa olleet keskeisellä sijalla rakennerahastojen varsinaiseen täytäntöönpanoon edistyminen, etenkin liittyvät toisen vaiheen yhteisöaloitteiden varauksen valmisteleminen kaudelle 1997-1999, rakennerahastojen hallinnon yksinkertaistamiseen ja niiden tehokkuuden tehostamiseen käytettävät varat sekä, erityisesti alueellisten työllisyyssopimusten yhteydessä, mahdollisimman monien toimijoiden mukanaolo. tavoitteeseen 2 kuuluvien ohjelmien kysymykset, jakaminen, on vahvistettu; myös (kaupunkialueet, täytäntöönpanon ja asiakirjojen jälkiarvioinnin tiedonantojen lisäämiseen ohjelmien alueita tasolla ja 1. Euroopan parlamentin kanssa käyty vuoropuhelu Vuonna 1996 komission ja Euroopan parlamentin välinen tietojen vaihto koski niin rakennepolitiikkaa kuin rakennerahastojen eriytetympiä tukia. Parlamentti hyväksyi muun muassa talous- ja rahaliittoa sekä Euroopan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan päätöslauselman. Se katsoo, että yhtenäisvaluuttaan siirtymistä koskevat lähentymiskriteerit voivat luoda otollisen ympäristön tehokkaammalle aluepolitiikalle, joka on ratkaiseva pidemmän aikavälin yhteenkuuluvuusstrategian kannalta. Se katsoo, että hallitustenvälisessä kokouksessa olisi vahvistettava perustamissopimuksen XV osastoa, joka koskee taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Toisessa päätöslauselmassa parlamentti arvioi, että taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus vaarantuu liian korkeiden työttömyyslukujen vuoksi, erityisesti syrjäisillä ja vähän kehittyneillä alueilla. Se kehottaa komissiota toimenpidekokonaisuuksiin, ja jäsenvaltioita käyttämään rakennerahastojen määrärahoja sellaisiin rakennepolitiikan jotka vaikutuksia soveltuvia arviointimenetelmiä. tavalla. Voidakseen arvioida paremmin työpaikkoja kestävällä työllisyyteen kehittämään parlamentti komissiota lisäävät lisäksi pyysi liittyvistä rahastoihin tukitoimista käytiin vilkasta vuoropuhelua. Alueellisella tukikehyksistä; parlamentti kannattaa rakennerahastoista maksettavia Myös tasolla parlamentti antoi lausuntoja tavoitteeseen 1 kuuluvista Portugalia, Espanjaa, Kreikkaa ja Irlantia koskevista yhteisön tukia kyseisissä maissa painottaen kunkin kohdalla sellaisia ongelmia, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota. Parlamentti otti kantaa myös Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen 10 artiklassa tarkoitettua uutta luovaa toimintaa käsittelevän toisen ohjelman suuntaviivoihin. Parlamentti katsoi, että edellisellä 10 artiklaan perustuvalla rahoitusjaksolla virisi huomattavaa kiinnostusta ja saavutettiin hyviä tuloksia, ja se kannusti komissiota edistämään mahdollisimman laajalti alueiden väliseen yhteistyöhön liittyviä toimia ja pilottihankkeita. Toisessa päätöslauselmassa parlamentti hyväksyi poliittiset suuntaviivat, joiden mukaan komissio jakoi yhteisöaloitteita varten varatut määrärahat. Se pahoitteli kuitenkin teollisuuteen liittyvien aloitteiden vähäistä kasvua ja sitä, että REGIS-aloitteeseen ei kohdistettu lisämäärärahoja. Useita komission toimenpiteitä esiteltiin parlamentille. Keskeisellä sijalla näissä aluepoliittiselle valiokunnalle esitellyissä ja työllisyys yhteenkuuluvuudesta vastaava komission jäsen Monika Wulf-Mathies palautti mieliin komission vuonna ja ' painotti työllisyyttä koskevan työllisyyssopimusten rakennerahastojen merkitystä luottamussopimukseen perustuvien alueellisten ja yhteenkuuluvuus. Aluepolitiikasta luottamussopimuksen 1996 esittämän toimissa olivat päälinjat M4 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus täytäntöönpanossa. Monika Wulf-Mathies otti myös esille kysymyksen menettelyistä, joita on tarkasteltava ensimmäiseksi uudistettaessa rakennepolitiikkaa Keski- ja Itä-Euroopan maihin suuntautuvaa unionin laajentumista varten. Lisäksi hän esitteli ensimmäisen taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan kertomuksen päälinjat sekä komission työohjelman vuodelle 1997. Kulttuuriasioista vastaava komission jäsen Marcelino Oreja puolestaan osallistui aluepoliittisen valiokunnan ja kulttuuriasioita käsittelevän valiokunnan yhteiseen kokoukseen, jossa hän esitteli komission kulttuuriohjelman muistuttaen, että kulttuuriala saattaa tarjota uusia työpaikkoja ja että se siksi olisi otettava entistä enemmän huomioon yhteisön politiikan eri aloilla. Komissio osallistui lisäksi Euroopan parlamentin ja Euroopan unionin alueellisten yhteisöjen järjestämään kokoukseen. Osanottajille toimitetussa viestissä puheenjohtaja Santer muistutti, että yhteistyöperiaatteen mukaisesti alueet ja kaupungit ovat yhä enemmän mukana yhteenkuuluvuutta koskevassa toiminnassa. Myös Monika Wulf-Mathies korosti alueiden yhä suurempaa merkitystä Euroopan rakentamisessa, ja Marcelino Oreja esitteli osanottajille hallitustenvälisen kokouksen senhetkisen tilanteen. Sosiaalisissa kysymyksissä komission ja Euroopan parlamentin yhteistyö väliaikaisen työryhmän toiminnan muodossa jatkui vuonna 1995 saatujen kokemusten pohjalta. Kokouksissaan työryhmä selvitti Euroopan sosiaalirahastoon liittyviä aiheita, joista toiset edustivat laaja-alaista näkökulmaa (kuten arviointi, rahoituksen täytäntöönpanon erityisnäkökohtia (kuten maksut, kertomukset, talousarviot, ennusteet). Työryhmä on osoittautunut erittäin hyödylliseksi ESR:n tukitoimia koskevan vuoropuhelun ja tietämyksen syventämisessä. " Sen merkityksestä kertoo parlamentin sosiaaliasiain valiokunnan syyskuussa 1996 tekemä päätös kasvattaa työryhmään osallistuvien jäsentensä lukumäärä kymmeneen. tasaus, hajauttaminen) ja toiset ESR:n tukien Maatalouden rakenteista ja maaseudun kehittämisestä keskusteltiin maataloutta ja maaseudun kehittämistä käsittelevässä parlamentin valiokunnassa, ja keskustelujen tuloksena annettiin 25. lokakuuta 1996 eurooppalaista maaseutupolitiikkaa ja Euroopan maaseutusopimuksen kehittämistä koskeva päätöslauselma. Ottaen huomioon ongelmat, joista maaseutualueiden on selvittävä, sekä työpaikkojen säilyttämiseksi näillä alueilla parlamentti katsoo, että on ensiarvoisen tärkeää aloittaa sellaisen monialaisen yhtenäistetyn politiikan toteuttaminen, jossa työllisyys on etusijalla ja joka edistää maataloustuotteiden laadun paranemista, ympäristönsuojelua, yhtäläisiä mahdollisuuksia ja palveluiden kehittämistä. Maataloutta ja maaseudun kehittämistä käsittelevässä valiokunnassa käsiteltiin myös nuoriin viljelijöihin ja maatilojen lunastamiseen liittyvää ongelmaa. Valiokunta selvitti myös keinoja olemassa olevien järjestelmien parantamiseksi sekä toimivallan jakamista uudelleen komission ja jäsenvaltioiden kesken. Myös komission ja parlamentin kalatalousvaliokunnan välillä käytiin jatkuvaa ja hedelmällistä vuoropuhelua kalatalouden rakenteista. Parlamentin taholta osoitettiin komissiolle useita kalatalouden hyväksi tarkoitettuihin rakenteellisiin tukitoimiin liittyviä kyselyjä, jotka koskivat muun muassa KOR:n rahoituksen kannalta tukikelpoisia toimenpiteitä, rahoituksen jakamista ja yhteisön PESCA- aloitetta. Kalataloudesta vastaava komission jäsen Emma Bonino osallistui useisiin parlamentin kokouksiin, osallistumalla joko kalatalousvaliokunnan kokouksiin täysistuntoihin. Lisäksi komissio hyväksyi parlamentin antaman, kalatalouden kriisiä koskevan päätöslauselman, johon sisältyy useita kalatalouden hyväksi tarkoitettuja rakennepoliittisia näkökohtia. Lisäksi parlamentti puolsi kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR) annetun asetuksen kolmatta ja neljättä muutosta *. tai 1 Katso I. A. l. Tavoite 5a kalastus. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 145 2. Talous- ja sosiaalikomitean kanssa käyty vuoropuhelu kaikkia Komissio jatkoi kaikilla tasoilla yhteydenpitoa ja yhteistyötä talous- ja sosiaalikomitean kanssa. Komitea antoi vastauksensa ja huomautuksensa lausunnoissa, jotka komissio tutki huolella. Komitea pitää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta johtoajatuksena kaikissa alueellisissa toimissa, ja useimmat komitean lausunnot on laadittu tästä näkökulmasta. Yhteensovittamisen tulevaisuutta ja lausunnossaan komitea rakennerahastoille pitkällä aikavälillä koituvia seurauksia käsittelevässä tarkasteli joihin rakennerahastojen on vastattava. Se painotti eurooppalaisten aluepolitiikan välineiden merkitystä laajentuneessa unionissa, jossa talous- ja rahaliitto on toteutunut. Myös rakennerahastojen kuudetta vuosikertomusta vuodelta 1994 käsittelevässä lausunnossa tähdennetään taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden sekä työllisyyden merkitystä tarkentaen samalla, että viimeksi mainittu lukeutuu pidemmän aikavälin taloudelliseen kehitykseen eikä saa olla varojen myöntämisen ainoa peruste. Lisäksi komitea korosti uudelleen rakenteellisia toimia koskevien periaatteiden tärkeyttä ja vaati yhteistyön tehostamista. yhteenkuuluvuuteen haasteita, ongelmia liittyviä selvitti sekä s ja ympäristön synergiavaikutuksia toimenpiteitä ehdotettujen periaatteiden Komitea arvioi yhteisöaloitteisiin varattujen määrärahojen jakamista koskevassa komission päätöksessä ehdotetun varojen jaon johdonmukaisuutta sekä EMPLOYMENT-aloitteen vahvistamista, ja se muistutti valvonnan ja jälkiarvioinnin tärkeydestä. Se tukee politiikkaa, jolla pyritään lisäämään yhteenkuuluvuuspolitiikan komissiota määrittelemään konkreettisia täytäntöönpanoa varten. Kaupunkeihin liittyvissä kysymyksissä komitea pyrki osoittamaan, minkälaista lisäarvoa eriytetyt toimet, jotka ovat samanaikaisesti sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöön liittyviä, saattaisivat tuoda mukanaan suuremman taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tilanteessa. Tätä varten se toivoo, että kaupunkeihin liittyvät kysymykset kuuluisivat jatkossa yhteisön toimivaltaan. Mukaillen tulevaisuutta koskevaan selvitykseen "Eurooppa 2000+" liittyvää työtään komitea keskusteli myös aluesuunnittelusta, ensisijassa Alppien muodostaman kaaren erityisongelmista, ja teki ehdotuksia rakennerahastojen yhtenäistä suunnittelua varten tavoitteita olisi komitean mielestä syvennettävä. alueen hyväksi. Rannikkoseutujen varojen käytöstä kyseisen rahoitusvaroihin sidottaviin kehottaa liittyviä sekä Lisäksi komitea rahoitusvälineestä annetun hyväksyminen sekä viittaus tuotteiden maantieteelliseen alkuperään). antoi (KOR) yksimielistä puoltavaa asetuksen kaksi kahdesta muutoksesta2 lausuntoa kalatalouden ohjauksen (palkkiojärjestelmän 3. Suhteet alueiden komiteaan lukumäärä oli jossa neuvottelujen lausuntojen aiheuttamista Komission ja alueiden komitean välinen vuoropuhelu jatkui ja vahvistui komission huhtikuussa 1995 hyväksymien suuntaviivojen mukaisesti. Niinpä komissio toimitti jo vuoden alussa komitealle alustavan neuvottelusuunnitelman, suurempi kuin mitä perustamissopimuksessa edellytetään. Komissio osallistui aktiivisesti komitean työhön ja tiedotti sille jatkotoimenpiteistä. Erityisesti komitea keskusteli säännöllisesti sen työllisyyteen liittyvistä ongelmista ja esitetystä rakennerahastojen suuremmasta roolista tällä alalla. työllisyyttä koskevan Niinpä puheenjohtaja Santer esitteli kesäkuussa 1996 eurooppalaisen luottamussopimuksen. Hän painotti alueellisten tehtävää sopimuksen täytäntöönpanossa ja kehotti komiteaa osaltaan edistämään sitä aktiivisesti. Komitea itse antoi päätöslauselman, jossa se ilmoitti haluavansa osallistua kokonaisvaltaisesti nimenomaan alueellisten työllisyyssopimusten täytäntöönpanoon. Myös Monika Wulf-Mathies osallistui kahteen otteeseen komitean tammikuussa koheesiopolitiikan ja ympäristön välisiä vuorovaikutuksia hän muun muassa korosti ympäristötekijöiden yhä suurempaa merkitystä alueiden kilpailukyvyn kannalta sekä rakennerahastojen tukien osuutta ympäristön parantamisessa epäsuotuisilla alueilla. Marraskuussa Monika Wulf-Mathies esitteli ensimmäisen taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan kertomuksen ja huomautti, että tulevien ja paikallisten yhteisöjen keskeistä työhön. Esitellessään ja koheesiorahaston 2 Katso I. A. 5. Tavoite 5a kalastus. 146 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus haasteiden edessä rakennepolitiikan keskittämällä optimoimalla varainhoitoa. toimenpiteitä, tehostaminen on paikallaan ja että se toteutuu ensisijassa ja jatkamiselta saavutettuja edellyttämällä ohjelmien tuloksia Komitea otti myös kantaa sellaisiin teemoihin kuin tavoitteisiin 1 ja 2 liittyvät uudet alueelliset ohjelmat, yhteisöaloitteiden varauksen jakaminen, valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä Venäjän federaation ja Barentsin meren alueen kanssa koskeva unionin politiikka sekä alueellinen yhteistyö Itämeren alueella. Lisäksi komissio järjesti yhdessä alueiden komitean kanssa kuuden seminaarin sarjan, esitettyä Euroopan aluesuunnitteiuhanketta alueellisten yhteisöjen ja sosiaalis-taloudellisten tahojen edustajien kanssa. Alueiden komitea laatii selonteon seminaarien tuloksista. -selvityksessä "Eurooppa tutkimaan pyrittiin 2000+" jossa lähestymistapaan perustuvaa maaseudun kehittämispolitiikkaa, joka on Maaseudun kehittämisen alalla komitea antoi kolme lausuntoa, joista ensimmäisessä vaaditaan monialaiseen tarkoitettu kaikkia maaseutualueita varten, mutta jossa kuitenkin määritellään kunkin alueen erityispiirteet huomioon ottavat alueelliset ohjelmat. Toisessa lausunnossa käsitellään maaseudun uusia toimintamuotoja ja palveluja, ja koska palvelujen merkitys ja niiden mahdollisuudet työpaikkojen lisääjänä kasvavat jatkuvasti, siinä suositellaan palvelujen kehittämistä maaseutualueilla, niiden laadun ja saatavuuden parantamista ja televiestintäverkkojen käytön kehittämistä syrjäisillä alueilla. Kolmannen lausunnon aiheena ovat nuoret viljelijät ja maatilojen lunastus. Siinä esitetään tilojen varhaiseläkejärjestelmän siirtämiseen kehittämistä, monitoimisuuden sallimista, nuorten viljelijöiden koulutuksen edistämistä, tilojen siirtoon liittyvien verorasitteiden yhdenmukaistamista, maksujen porrastamista tilan perustamiseen liittyvien kustannusten yhteydessä sekä liittyvistä mahdollisuuksista. Lisäksi maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaava komission jäsen Franz Fischler puhui yhteisen maatalouspolitiikan ja maaseudun kehittämispolitiikan tulevaisuudesta esitellessään unionin laajentumisen vaikutuksia maatalouspolitiikkaan. liittyviä helpotuksia nuorille viljelijöille tilan perustamiseen ja keinoiksi tiedottamista laajempaa Lisäksi alueiden komitea antoi lausunnon, jossa käsiteltiin yhteisen kalastuspolitiikan alueellisia vaikutuksia ja jossa muun muassa arvioitiin KOR:n ja PESCA-aloitteen alueellista merkitystä. 4. Aluepolitiikasta ja aluesuunnittelusta vastaavien ministerien epäviralliset kokoukset ja aluesuunnittelusta vastaavat ministerit Aluepolitiikasta tapasivat vuonna 1996 kahdessa epävirallisessa kokouksessa, joista toinen pidettiin Venetsiassa 3. ja 4. toukokuuta Italian toimiessa puheenjohtajana ja toinen Ballyconnellissa 14. ja 15. marraskuuta Irlannin toimiessa puheenjohtajana. Jälkimmäinen kokous toteutettiin seminaarin muodossa. Venetsian kokouksessa käsiteltiin rakennerahastojen tehokkuuden, valvonnan ja yksinkertaistamisen ongelmaa sekä kulttuuriasioita ja aluekehitystä. Rakenteellisten tukitoimien täytäntöönpanon osalta ministerit katsoivat rakennerahastojen toimivan moitteettomasti, mutta huomauttivat, että joitakin parannuksia tarvitaan ohjelmien laadun ja täytäntöönpanon sekä varainhoidon ja yhteistyöperiaatteen tukimenettelyjä soveltamisen osalta. Myönnettiin, että viivästykset vähenisivät rakennerahastojen yksinkertaistamalla. Tässä yhteydessä tavoitteen 2 uutta ohjelmakautta sekä yhteisöaloitteita varten varattujen määrärahojen käyttöä koskevan päätöksetekomenettelyn on myös oltava mahdollisimman tavoitteet. yksinkertainen. Ministerit myös hyväksyivät yksimielisesti SEM 2000 Ministerit tunnustivat kulttuurin merkityksen aluepolitiikassa sekä työpaikkojen luojana Euroopan unionin epäsuotuisilla alueilla. He pitivät toivottavana tuen kehittämistä rakennerahastojen erilaisille kulttuuritoiminnan muodoille, kuten kulttuuriomaisuuden pelastamista tai kulttuuriteollisuuden ja kulttuurituotteiden kehittämistä varten4- ja käyttöä varten -aloitteen3 3 Katso II. B. Tarkastukset ja varainhoito. 4 Katso myös II. D. Täydentävyys yhteisön muihin politiikan aloihin nähden. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ]4y Aluesuunnittelua käsittelevä istunto muodosti lisävaiheen Euroopan aluekehityssuunnitelman (SDEC) laatimisessa, joka aloitettiin vuoden 1993 lopussa. Muistin virkistämiseksi mainittakoon, että aluekehityssuunnitelmasta tulee viiteasiakirja, jossa esitetään aluesuunnittelun viitekehys alueellisen näkökulman sisältäviä yhteisön politiikan aloja (yhteinen maatalouspolitiikka, rakennerahastot, ympäristö, laajat verkostot ja niin edelleen), jäsenvaltioiden ja niiden alueellisten ja paikallisten yhteisöjen toteuttamaa aluekehityspolitiikkaa sekä alan eri yhteistyökäytäntöjä varten. Venetsian kokouksen keskusteluissa käsiteltiin kansallisten hallitusten myöntämien viimeisimpien avustusten vaikutuksia. Euroopan maa-alueen muuttumista kuvaavien arviota syvennettiin. Ministerit kuitenkin painottivat, että vastaavanlaiset selvitykset, jotka alkuaikoina olivat ehdoton edellytys, oli siitä lähtien keskeytettävä toistaiseksi, ja että seuraavassa vaiheessa oli aiheellista keskittyä määrittelemään eriytettyjen politiikan alojen suuntaviivoja, joissa otetaan huomioon Euroopan eri osien erityispiirteet. Jäsenvaltiot ovat toimittaneet asiasta muutamia alustavia ilmoituksia, ja ne esiteltiin Venetsian kokouksessa. Myös puheenjohtajana toiminut Italia toteutti kaksi selvitystä, joista toinen koski Euroopan kaupunkien tulevaisuutta ja toinen kulttuuriomaisuuden tulevaan Euroopan käyttöä. Ministerit pitivät aluekehityssuunnitelmaan. Ministerit myös muistuttivat laatimisesta vastaavalle aluesuunnittelun kehittämiskomitealle haluavansa ottaa kesäkuussa 1997 Alankomaiden puheenjohtajakauden aikana pidettävässä kokouksessa kantaa aluekehityssuunnitelman ensimmäiseen viralliseen luonnokseen, jonka on tarkoituksena toimia asiaan kuuluvien eri toimijoiden välisen laajan julkisen keskustelun pohjana. tärkeänä, että nämä kaksi aihetta sisällytetään aluekehityssuunnitelman suurten kehityslinjojen työllisyyssopimusten edistämisestä sekä ensimmäisestä Ballyconnellissa 14. ja 15. marraskuuta pidetyssä seminaarissa, jossa aluesuunnittelun kysymyksiä ei varsinaisesti käsitelty, keskusteltiin siitä, millä tavoin rakennerahastoilla voitaisiin tukea paremmin työllisyyttä, alueellisten ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevasta kertomuksesta. Sovittiin yleisesti, että seuraavissa tarkistuksissa asetetaan etusijalle ohjelmien rakennerahastojen ohjelmien keskipitkän aikavälin työllisyysvaikutukset. Sovittiin, että komissio muotoilee työllisyyden parantamiseen keskittyvät päälinjat tavoitteiden 1 ja 6 nykyisten ohjelmien mukauttamista varten. Huomattavaa tukea sai myös tavoite, joka koskee 60 alueellisen työllisyyssopimuksen edistämistä rakennerahastojen ohjelmien liittyvässä kehyksessä. Taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevaan kertomukseen keskustelussa ministerit katsoivat, että yhteisön rakennepolitiikka on osaltaan edistänyt tätä kehitystä. He painottivat taloudellisen kilpailukyvyn säilyttämisen sekä taloudellisen ja sosiaalisen eriarvoisuuden vähentämisen tärkeyttä. He myös sekä katsoivat, että ponnisteluja rahoitusvarojen entistä suurempaa keskittämistä alueittain ja aiheittain on jatkettava. rakennepolitiikan avoimuuden lähentyminen tehokkuuden taloudellista lisäämiseksi jatkuvasti etenee että ja ja 5. Komiteoiden lausunnot Alueellista kehitystä ja uudistamista käsittelevä komitea kokoontui vuonna 1996 neljä kertaa. Se antoi ainoastaan yhden muodollisen lausunnon, joka koski tavoitteen 2 tukikelpoisten alueiden luetteloa vuosiksi 1997-1999. Komitean kokoukset tarjosivat tilaisuuden lukuisille yleisluonteisista aiheista käydyille keskusteluille, komission antamille tiedotuksille ja kokemusten vaihdolle. Niissä voitiin tarkastella toimintasuunnitelman toteutuksen etenemistä aluepolitiikan ja koheesion pääjohtajan esityksen yhteydessä, rakennerahastojen kuudennen vuosikertomuksen (1994) esittelyn yhteydessä sekä tiedotusten yhteydessä, jotka koskivat INTERREG II C -aloitteeseen liittyvien uusien ohjelmien sekä aluesuunnittelun pilottihankkeiden (EAKR:sta annetun asetuksen 10 artikla) valmistelua. Komissio myös liittyvistä edustajille hallinnollisista seikoista, kuten komission menettelytavoista uusien ohjelmien hyväksymisessä, väliarvioinnin ilmoitetuista rikkomuksista. Lisäksi komissio esitteli antamansa tiedonannot ja tekemänsä aloitteet niiltä osin, kun ne liittyivät yhteisön politiikan muihin aloihin (ympäristö, työllisyys, uutta luova toiminta). SEM 2000 -aloitetta koskevan toiminnan kulujen tukikelpoisuutta rakennerahastojen kannalta käsiteltiin jokaisessa komitean kokouksessa. Esiteltyään aihetta koskevat omat suuntaviivansa komissio kuuli ensimmäistä komiteaa sekä kaikkia muita tarkistusta varten. Tarkistuksen seurauksena päädyttiin yksimielisesti siihen, että tarvitaan selkeät ja avoimet sekä komission että jäsenvaltioiden yhteisesti hyväksymät säännöt. Samanaikaisesti talous-ja rakennerahastojen komiteoita kelpoisuuskriteerien yhteydessä komissiolle rakennerahastoihin jäsenvaltioiden toteuttamisesta ja petosten torjumisen joistakin tiedotti 148 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus valtionvarainministerien henkilökohtaisten ja neuvoston edustajien suuntaviivojen mukaisesti komiteoille esitettiin vuoden 1996 lopulla ehdotus komission päätökseksi, jonka tekeminen on sovittu vuoden 1997 alkuun. työn kanssa ryhmän työpaikkojen Myös Euroopan sosiaalirahaston komitea kokoontui vuonna 1996 neljä kertaa. Pitkien neuvottelujen tuloksena komitean yhteyteen perustettiin väliaikainen työryhmä, joka käsittelee "ESR:n panosta yhä lisäämiseksi olemassa olevien toimenpidekokonaisuuksien yhteydessä useampien työttömyyden, erityisesti pitkäaikaistyöttömyyden, torjumiseksi". Ryhmä kokoontui vuonna 1996 kuusi kertaa ja esitti väliaikakertomuksensa komitealle syyskuussa. Rahastojen yhteensovittamista koskevan asetuksen säännösten mukaisesti komitea antoi lausunnon tavoitteisiin 2, 3 ja 4 liittyvästä kauden 1997-1999 yhteisön tukikehyksestä ja yhteistä ohjelma-asiakirjaa koskevista komission päätösehdotuksista. Komissio ilmoitti komitealle ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisten uutta luovien toimien täytäntöönpanosta. Muita komitean käsittelemiä aiheita olivat yhtäläiset mahdollisuudet, vihreä kirja innovaatiosta, tavoitetta 4 ja ADAPT-aloitetta koskeva komission väliaikakertomus, PEACE-aloitteen täytäntöönpano, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus, petosten torjumiseen liittyvät jäsenvaltioiden ilmoittamat rikkomukset. Vuoden 1996 viimeisessä kokouksessa komitea hyväksyi myös vuoden 1997 työohjelman. Maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen hallintokomitea kokoontui vuonna 1996 yksitoista kertaa ja antoi 155 puoltavaa lausuntoa. Lausunnot koskivat ensi sijassa toimenpiteitä, jotka asetuksen (ETY) N:o 2328/91 mukaisesti liittyvät maatalouden rakenteiden tehokkuuden lisäämiseen, asetuksen (ETY) N:o 2078/91 mukaisesti koskevat ympäristönsuojelun vaatimusten kanssa yhteensopivia maatalouden tuotantomenetelmiä tai asetuksen (ETY) N:o 866/90 mukaisesti liittyvät maataloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen. Se antoi puoltavan lausunnon kaikista tavoitteeseen 5b kuuluvista Ruotsin yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista. Komitea keskusteli myös tasaushyvitysjärjestelmän, täydentävyyden ja arvioinnin kaltaisista aiheista. Kalatalouden rakenteita käsittelevä pysyvä hallintokomitea kokoontui vuoden aikana viisi kertaa, ja sen käsiteltäväksi saatettiin kaikki alaan liittyvät rakennetoimet. Lisäksi yhteisöaloitteita käsittelevä hallintokomitea kokoontui vuonna 1996 kaksi kertaa, ja se antoi rahoitusvarojen jakamista sekä lausunnon. Komitea keskusteli joidenkin aloitteiden uusia suuntaviivoja koskevan puoltavan suuntaviivoista ensimmäisen kerran vuoden 1995 lopulla, jolloin komissio, jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin kantaa kuultuaan, esitteli tekstin, jossa huomautukset oli otettu huomioon. Lisäksi komitean kokoukset tarjosivat tilaisuuden yhteisöaloitteiden edellyttämälle keskustelulle ja kokemusten vaihdolle, maiden välisestä yhteistyöstä, aloitteiden täytäntöönpanosta sekä INTERREG II C -ohjelman valmistelusta. B. ALUEELLINEN YHTEISTYÖKUMPPANUUS että asianomaisten edellyttämät uudet yhteistyökumppanuuden Komission hyväksyttyä suunnitteluasiakirjat yhdessä kunkin jäsenvaltion kanssa muodostettiin vuonna järjestelmät. Seitsemännessä 1995 vähitellen vuosikertomuksessa (1995) esitettiin ensimmäisen kerran yleiskatsaus toiminnasta sekä jäsenvaltioittain eri yhteistyötahojen mukaan. Vuoden 1996 aikana yhteistyökumppanit vahvistivat ja paransivat yhteistyökäytäntöjä vähitellen. Koska periaatteen soveltaminen on kuitenkin monimutkaista ja joskus vaikeaa, on vuosi liian lyhyt aika saavuttaa huomattavaa edistystä yhteisön tasolla. Komission toiminta kyseisen periaatteen soveltamiseksi suuntautui vuonna 1996 kolmelle taholle; pohdittiin perusteellisemmin mahdollisia keinoja yhteistyön vahvistamiseksi edellisessä kertomuksessa esitetyn mukaisesti, edistettiin sellaisten täydentävien menettelytapojen kokeilemista, joita joidenkin ohjelmien täytäntöönpanon yhteydessä on jo käytetty, sekä lisättiin joidenkin yhteistyökumppaneiden osallistumismahdollisuuksia siten, että vuoden 1995 tukitoimia koskevien vuosittaisten neuvottelujen yhteydessä todetut tulokset paranevat edelleen. tästä Rakennerahastot 1996 - Kaltdeksas vuosikertomus j4g 1. Uusien yhteistyömuotojen pohtiminen ja edistäminen Komission "koheesioryhmän" jäseniä varten oli valmisteltu keskusteluasiakirja, jossa todettiin, että koska yhteistyö ei ollut kokonaisuudessaan täysin toteutunut, se oli jäänyt toteutumatta joissakin tapauksissa ja siinä niin ollen oli kehittämisen varaa. Asiakirjassa esitettiin joukko näkökohtia konkreettisia yhteistyön parannustapoja välttäen sekä sellaista yhteistyötä, jossa määrärahoja mahdollisesti väärin käyttävien yhteistyökumppaneiden lukumäärä kasvaisi sekä yhteistyötä, jossa eri osapuolina olisi vain kansallisia taikka alueellisia viranomaisia ja komission yksiköitä. Ehdotuksilla pyritään ensisijassa: ratkaisemiseksi toteutumiseen ehdotettiin ongelmien liittyvien ja • edistämään jo nyt vuoden 1999 jälkeistä aikaa koskevia keskusteluja tavoitteena oikeudellisen kehyksen laatiminen uudelleen, mikä tehostaisi huomattavasti yhteistyötä selkeyttämällä erityisesti kunkin osapuolen tehtäviä ja vastuualueita; • seurantakomitean lujittamaan esittämällä yhteistyökumppanien jaottelua tarpeen mukaan ja silloin, kun se on poliittisesti hyväksyttävää, niihin, jotka osarahoittavat toimenpiteitä (päätöksiä koskeva yhteistyö), ja niihin, joiden kanssa ja neuvotellaan yhteistoimintatapoja; täydentäviä kuulemis-, neuvottelu- (neuvotteluyhteistyö), taikka käyttämällä yhteistyötä nykyisin tehtävää piirissä parantamaan yhteiskumppanien koulutukseen, tiedottamiseen tai tekniseen apuun liittyviä toimia. teknisiä ja toiminnallisia valmiuksia tukemalla tarvittaessa Yleisemmin asiakirjassa esitetään esimerkillisten ja uudistavien aloitteiden edistämistä yhteisön tasolla, yhteistyössä kansallisten ja/tai paikallisten viranomaisten kanssa. Niihin kuuluvat esimerkiksi liittyvä yhteistyö, joilla edistetään alueelliset dynaamista politiikkaa tarkoitettu monipuolistamaan seurantakomiteoiden toimintaa sekä kokoamaan epämuodollisiin pohdinta- ja ehdotustilaisuuksiin asiassa mukana olevia toimijoita luomalla toimintoja ja työpaikkoja. työllisyyssopimukset tai alueellinen, työllisyyteen soveltuvalla aluetasolla jotka on ja tiedonannolla "Toiminta Euroopan Edellä mainitut ehdotukset on esitetty yhteisön tukitoimia ja työllisyyttä koskevassa komission tiedonannossa5, ja ne on vahvistettu työllisyyden hyväksi. Luottamussopimus". Nykyisen liikkumavaran hyödyntämiseksi komissio on tarkentanut ensisijaisesti toteutettavat toimenpiteet ja esittää toteutettavaksi alueellisia työllisyyssopimuksia, jotta julkiset ja yksityiset toimijat saataisiin toimimaan soveltuvalla aluetasolla. Se tähdentää, että uusia rakenteita muodostamatta on aloitettava uuden dynaamisen politiikan toteuttaminen ja kehitettävä sitä edelleen, joko koko alueella kansallisen poliittisen viranomaisen toteuttamana järjestelmällisenä toimintana taikka koeluonteisena menettelynä kunkin jäsenvaltion soveltuvimmiksi arvioimilla seuduilla ja alueilla tai paikallisten yhteisöjen omasta aloitteesta. Niinpä Firenzessä kesäkuussa 1996 kokoontunut Eurooppa-neuvosto "kehotti jokaista jäsenvaltiota valitsemaan mahdollisuuksien mukaan alueita ja kaupunkeja, jotka voisivat osallistua alueellisiin ja paikallisiin työllisyyssopimuksiin kuuluviin täytäntöön vuoden 1997 aikana, osittain pilottihankkeisiin, poliittisten rakenteiden tarjoaman jotka tiedotustilaisuuden yhteydessä marraskuussa. esiteltiin kansallisille viranomaisille pääasiassa Dublinissa ilmaisi "tyytyväisyytensä niihin myönteisiin reaktioihin, joita alueellisiin työllisyyssopimuksiin liittyvät aloitteet ovat synnyttäneet ja joita jäsenvaltioiden esittämien 60 hankkeen pikainen täytäntöönpano on edellyttänyt". liikkumavaran turvin". Valmisteltiin teknisiä asiakirjoja, joulukuussa 1996 kokoontunut Eurooppa-neuvosto jotta sopimukset voitaisiin panna Komissio täydensi ja avusti jäsenvaltioita tämän strategian toteuttamisessa hahmottelemalla muutamia päälinjoja sopimusten täytäntöönpanoa varten: • Yhteistyökumppaneita on oltava mahdollisimman monelta eri taholta ja niihin on kuuluttava kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia ja virkamiehiä, yksityinen sektori, asianomaisen KOM(96)109, 20. 3. 1996. Katso Johdanto ja II. D. Täydentävyys yhteisön politiikan muihin aloihin nähden. 150. ". ' __*''. ;. ! Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus alueen kehittämisen työmarkkinaosapuolia, yhdistysten ja osuuskuntien sekä kansalaisjärjestöjen edustajia, koulutuksen, teknisen edistämisen ja tutkimuksen alan laitoksia sekä rakenteellisten tukitoimien seurantakomiteoiden puheenjohtajat. tai uudistamisen puolesta toimivia yhteisöjä, toimenpiteitä työpaikkojen tehdään asiakirja, johon kootaan Alueellisen sopimuksen seurauksena laaditut arviot, jokaisen osanottajan yksityiskohtaiset sitoumukset sekä hyväksytyt käytännön ehdotukset. Ehdotukset voivat toimenpiteitä olla erimuotoisia: erityisten väestöryhmien hyväksi; työmarkkinalainsäädäntöä ja työoikeutta koskevia esityksiä; työn järjestelyyn ja kestoon liittyviä ehdotuksia työmarkkinaosapuoliin kuuluville yhteistyökumppaneille; tukea ja ammattikoulutuksen tehostamiseksi; paikallishallinnon lisäämistä; rakenteellisten tukitoimien seurantakomitealle osoitettuja käytännön ehdotuksia käytettävissä olevien voimavarojen käyttämiseksi ja rakenteellisten tukitoimien suuntaamiseksi paremmin työpaikkojen luomiseen. tai pilottihankkeiden kokeilua varten; koulutuksen luomisen kannalta otollisilla aloilla, toimintaedellytysten toimenpiteitä innovaatiota alue- tai LEADER ja alhaalta ylöspäinetenevä lähestymistapa ("bottom-up"): Yksi LEADER-aloitteen perusajatuksista on saada paikallisen tason yhteistyökumppani toimimaan niin laajalti kuin mahdollista. Todettiin, että mitä enemmän paikallinen väestö oli mukana, sitä voimakkaammin ponnisteltiin kunkin alueen tyypillisiin ongelmiin soveltuvien ratkaisujen löytämiseksi. Kaikkein uudistuksellisimpia ja suurimmat onnistumisen mahdollisuudet omaavia LEADER-ryhmiä ovat ryhmät, joihin on koottu yhteen eri paikallisten sosiaalis taloudellisten alojen toimijoita. LEADER-aloitteen eurooppalainen havainnointikeskus järjesti yhdessä uAlta Vai Venosta" - Leader-ryhmän kanssa Trentin Haut Adige'ssa lokakuussa 1996 seminaarin aiheesta "Yhteistyö uuden kehittämiseksi". Keskustelujen aiheena oli yhteistyön rakentaminen, tulokset ja kestävyys. Paikallisen toiminnan ryhmä valittiin esimerkiksi yhteistyökulttuurin rakentamisesta alueelle, jolla siihen erityisen kiinnostuneita tästä menettelystä, ja ne antoivat käyttöön huomattavasti varoja. Yhteistyö toteutuu neljällä eri tasolla: ennakkorahoitusta koskeva yhteistyö (provinssi, valtio, komissio), hallinto-ja ohjelmayhteistyö (kuntien välinen liitto), paikallisen toiminnan ryhmä; viisi epämuodollista työryhmää (maatalous, matkailu, käsiteollisuus, ammattikoulutus ja telematiikka). Kutakin hanketta varten käynnistettiin erityiskoulutusohjelmia. ei perinteisesti ollut mukauduttu. Maakuntatason viranomaiset olivat LEADER-verkosto Vai Venostan seminaarin saavuttaman menestyksen seurauksena Itävallan järjesti joulukuussa 1996 samasta aiheesta kokouksen Schlierbachiin. Siellä muodostettiin "selvitysryhmä rakenteiden uudistamista, varten" eri tahoista: ryhmän neljästä perustajasta, yhdistyksen jäsenistä (noin 20 henkilöä) sekä eri alojen (maatalous, vaihtoehtoiset energiamuodot, koulutus, yritykset ja niin edelleen) paikallisista toimijoista. Ryhmä kehitti uusia yhteistyön ja kumppanuuden muotoja. Selvitysryhmällä oli ryhmän perustamisessa, ja se on yksi sen jäsenistä. Koska Eisenwurzen on suhteellisen kehittynyttä ja aluetta, paikalliset kulttuuriomaisuuden säilyttämiseen liittyviä kehityshankkeita. toimijat pitivät etusijalla elämän tärkeä sija paikallisen luonnonomaisuuden laatuun sekä toiminnan Toisenlaisessa yhteydessä, Alentejon kaakkoisosassa Guadiana-joen rannalla, alueella, jota luonnehtivat kehityksen viivästyminen, työttömyys ja maaltapako, perustettiin vuonna 1992 yksityishenkilöiden aloitteesta yhdistys perinteiseen, heikosti jäsentyneeseen yhteisöön. Pikku hiljaa yhdistyksestä on tullut "paikallisen kehityksen pysyvä foorumi",- joka kokoaa yhteen sellaiset kunnat ja yhteisöt, joita seudun kehittäminen koskee. Selviytyäkseen LEADER I -ohjelman aikana esiin tulleista ongelmista yhdistys on ottanut toimintaan mukaan mahdollisimman sekä perustaakseen useita työryhmiä, joihin se on pyrkinyt ottamaan mukaan myös kaikkein huonompiosaisiin paikallisiin väestöryhmiin kuuluvia henkilöitä. luodakseen pysyvän keskustelumahdollisuuden vasemmalla toimijoita paljon Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus /57 2. Yhteistyökumppaneiden toimintakyvyn parantaminen annetun asetuksen valmiuksia järjestämiseen, ja mahdollisuuksia osallistua 7 artiklan perusteella komissio pyrki osaltaan lisäämään EAKR:sta yhteistyökumppaneiden rakenteellisten tukitoimien seurantaan. Tämän vuoksi Euroopan kuntien ja alueiden neuvostolle (CEMR) myönnettiin joiden aiheena on paikallisten viranomaisten osallistuminen tukea seminaarien tavoitteen 2 kohdealueille suunnattujen rakenteellisten tukitoimien valmisteluun ja toteutukseen. Kaiken kaikkiaan jäsenvaltioissa järjestettiin yhdeksän seminaaria, ja tulokset yhteen kokoava päätöskokous pidettiin Brysselissä. Yhteistyön ansiosta komissio saattoi paremmin selvittää tavoitteen 2 uuteen ohjelmakauteen liittyviä omia suuntaviivojaan, tutustua entistä paremmin paikallisen tason yhteistyökäytäntöihin sekä tehdä paikallisille viranomaisille helpommaksi esittää järjestelmällisesti rakenteellisten tukitoimien täytäntöönpanoon osallistumista koskevia ehdotuksia. aktiivisesti 3. Muiden toimielinten antamat lausunnot kumppanuusperiaatteen soveltamisesta Euroopan parlamentti ja alueiden komitea antoivat vuonna 1996 pidetyssä yhteisessä kokouksessa" päätösjulistuksen, jossa: • ne "pitävät tehokkuuden parantamiseksi välttämättömänä, että toissijaisuusperiaate määritellään uudelleen niin, että siinä määrätään selvästi periaatteen soveltamisesta alueellisiin ja paikallisiin yhteisöihin sen toimivallan mukaan, joka niille kuuluu jäsenvaltion sisäisen lain mukaan [. ]"; • ne "vaativat, että paikallisen itsehallinnon periaate, sellaisena kuin se määritellään paikallista itsehallintoa koskevassa Euroopan neuvoston sopimuksessa, sisällytetään perustamissopimukseen yhteisöoikeuden yleisenä periaatteena, joka on johdettu jäsenvaltioille yhteisistä perustuslakia koskevista perinteistä" ja muistuttavat, että kyseinen periaate "merkitsee sekä kaiken paikallisille yhteisöille kuuluvan tarvittavien varojen myöntämistä sen käyttämiseksi" ja vaativat myös, että "alueellisen itsehallinnon periaate hyväksytään samalla tavoin kuin paikallisen itsehallinnon periaate"; toimivallan kunnioittamista että • ne vaativat komissiota ja jäsenvaltioita "yhteensovittamaan yhteisön politiikan alat horisontaalisesti ja vertikaalisesti [. ] alueille ja paikallisille viranomaisille koituvien haittojen rajoittamiseksi [. ]"; • ne vaativat, että "yhteistyöperiaatetta, joka on osoittautunut hyväksi yhteisön rakennepolitiikan soveltamisessa ja joka on toissijaisuusperiaatteen konkreettinen ilmenemismuoto, on syvennettävä ja lujitettava sisällyttämällä se Euroopan yhteisön perustamissopimukseen ja laajentamalla sitä muille, etenkin alueellisten ja paikallisten viranomaisten toimivaltaa koskettaville politiikan aloille; [ne] myös suosittelevat jäsenvaltioille periaatteen laajentamista koskemaan työmarkkinaosapuolia"; • ne katsovat, että rahastojen seuraavan uudistuksen yhteydessä "rakennerahastoja on vahvistettava tärkeiden näkökohtien pohjalta: liittyvän byrokratian vähentäminen ja menettelyjen ja taloudellisen kehittämisen välineenä, erityisesti seuraavien menettelyjen yksinkertaistaminen, niihin joustavuuden lisääminen työmarkkinaosapuolia edustavien kumppaneiden kanssa etenkin suunnitteluvaiheessa". välittömämpi alueellisten, paikallisten yhteistyö [sekä] C. VUOROPUHELU TALOUSELÄMÄN JA TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN KANSSA 1. Sosiaalis-taloudellinen yhteistyö rakenteellisten tukitoimien täytäntöönpanossa ja seurannassa työmarkkinaosapuolet osallistuvat rakenteellisiin Talouselämä ja rakennerahastoista annetun puiteasetuksen 4 artiklan sääntöjen mukaan; niissä säädetään, että jäsenvaltiot nimeävät työmarkkinaosapuolia edustavat yhteistyökumppanit kansallisella, alueellisella, talouselämää ja paikallisella tai muulla tasolla noudattaen institutionaalisten sääntöjen ja kunkin jäsenvaltion omien käytäntöjen mukaan mahdollisia menettelytapoja. Siitä johtuu, että yhteistyön sisältö ja toimivuus tukitoimiin 6 "Euroopan parlamentti sekä alueelliset ja paikalliset viranomaiset kansanvaltaisen ja yhteisvastuullisen Euroopan puolesta", Bryssel, 1. -3. lokakuuta 1996. 152 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus vaihtelevat huomattavasti eri maiden välillä kulttuuristen ja poliittisten perinteiden mukaan samoin kuin eri tavoitteiden välillä kunkin maan sisällä. Seitsemännessä vuosikertomuksessa (1995) esitetään kyseisten jäsenvaltioittain yhteistyökumppaneiden osallistumista kauden 1994-1999 uusiin suunnitteluvaiheisiin liittyvien toimien valmisteluun ja toteutukseen sekä niiden osallistumista asianomaisten seurantakomiteoiden työhön. käytettävissä komission koskevat tiedot, olleet jotka lukuun ottamatta. Näissä maissa edustus Vuonna 1996 keskeistä oli uuden ohjelmakauden yhteydessä käyttöön otettujen määräysten ja käytäntöjen vakiinnuttaminen. Sen jälkeen, kun seurantakomiteat perustettiin vuosina 1994 ja 1995, niiden koostumus on näet säilynyt ennallaan. Esimerkiksi tavoitteiden 3 ja 4 yhteydessä työmarkkinaosapuolet ovat siitä lähtien olleet yleensä edustettuna seurantakomiteoissa Portugalia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa toteutuu pikku hiljaa alueellisten tavoitteiden yhteydessä, mutta ei edelleenkään ole mahdollinen tavoitteen 3 yhteydessä. Italiassa työmarkkinaosapuolet ovat mukana tavoitteissa 3 ja 4, mutta vaihtelevammin alueellisten tavoitteiden yhteydessä. Italiassa edustajien osallistumista rohkaistaan voimakkaasti yhtäläisten mahdollisuuksien kannalta työmarkkinaosapuolten edustajat ovat päättävien elinten täysjäseniä kaikissa jäsenvaltioissa lukuun ottamatta Saksaa, jossa he eivät osallistu päätöksentekoon, mutta tilanne on paljon huonompi, kun tarkastellaan, missä määrin he todella käyttävät tätä oikeutta. Työmarkkinaosapuolilla on jonkin verran vaikutusvaltaa myös Itävallassa, Tanskassa ja Suomessa, joissa työmarkkinaneuvotteluilla on vahva perinne. Alankomaissa tärkeä niiden käytännössä hankkiman kokemuksen ansiosta (ne tunnistavat usein mahdollisen toimimattomuuden, etenkin tavoitteen 4 yhteydessä silloin, kun työntekijöiden koulutus on riippuvainen kelpoisuudesta). Belgiassa ja Ranskassa työmarkkinaosapuolten joskus erittäin rakentavakin panos on yleensä melko vähäinen ja vaihtelee ohjelmasta ja edustajista riippuen. työmarkkinaosapuolten merkitys neuvotteluissa on Päätöksentekomenettelyyn toteutumiseksi. osallistumisen ja ei rajoitu kuitenkaan osallistuminen työmarkkinaosapuolten työllisyys- ja koulutuspolitiikan määrittelyyn kansallisella, alueellisella Talouselämän pelkkiin seurantakomiteoihin, ja siihen vaikuttavat suuresti jäsenvaltion sosiaaliseen rakenteeseen ja poliittisen perinteeseen liittyvät käytännöt. Hallitukset pyytävät niiltä neuvoja, ja ne osallistuvat usein ESR:sta tai yhteisrahoitettavan paikallisella tasolla. Vaikka joitakin parannuksia onkin tapahtunut (esimerkiksi Ranskassa työllisyyttä ja koulutusta koskevan alueellisen yhteisen edustajakomitean jäsenet), on niiden osallistumista ESR:n toimien täytäntöönpanoon lisättävä paikallisella tasolla. Komissio on edistänyt useita uutta luovia työmarkkinaosapuolille toimia, tarkoitettujen, tiedottamiseen ja koulutukseen liittyvien toimien järjestämistä varten, jolloin näiden tahojen mukanaolo ja vaikutusvalta edellyttää ESR:n toiminnan tuntemusta (Suomessa työnantajien ja työntekijöiden yhteisesti suunnittelema tiivis koulutusohjelma, seminaarien järjestäminen; Italiassa toteuttamat koulutus- ja tutkimustoimet aiheesta "ammattiliiton merkitys ESR:n ammattiliittojen hallinnoimisessa"; Ranskassa ammattiliittojen ja ministeriön väliset sopimukset ammattikuntien välisten verkostojen neuvonantajien koulutukseen liittyvää toimea varten). työmarkkinaosapuolten aloitteesta (Suomi) itsensä joskus Tässä yhteydessä kiinnostavin tilanne on tavoitteessa 4, sillä yleisesti työmarkkinaosapuolet ovat hyvin tiiviisti mukana siihen liittyvässä toiminnassa useimmissa jäsenvaltioissa, joissa ne osallistuvat kyseiseen toimintaan tavanomaiseen tapaan, mutta vaikuttavat myös yhä enemmän hankkeiden edistymiseen osallistuen niin suunnitteluun kuin toteutukseenkin. Näin on Tanskassa (koskee myös muita tavoitteita), Suomessa (kahden asianomaisen ammatillisen yhdistyksen aloittama graafisen taideteollisuuden rakenneuudistukseen liittyvä hanke) ja Ranskassa (kansallisten viranomaisten sekä talouselämän ja työmarkkinaosapuolten yhteiset toimet hankkeiden käynnistämiseksi pk-yrityksissä ja pk-teollisuudessa aiheena esimerkiksi laatuun, johtamiseen, ympäristöön tai turvallisuuteen liittyvät kysymykset; elintarviketeollisuudessa toimiva elin, joka kerää koulutusvaroja sekä myös vastaa multimediaan liittyvästä koulutushankkeesta). Alankomaissa taas työmarkkinaosapuolten mukanaolo kyseisessä tavoitteessa tarkoittaa, että ne osallistuvat ohjelman hallintoon; lisäksi ne ovat nimenneet edustajan tavoitteen 4 edistämiseksi pk-yrityksissä ja tukemaan pk-yrityksiä täytäntöönpanossa. Työmarkkinaosapuolten aktiivisen osallistumisen kehittäminen paikallisella tasolla ja hanketasolla, rakennerahastoja koskeva välitön tiedottaminen ja koulutus sekä parempi yhteensopivuus ohjelmien Rakennerahastot 1996 - Kafuieksas vuosikertomus yc? ja/tai hankkeiden sekä valittujen yhteistyökumppanien ja toimintatapojen kesken ovat erittäin tärkeitä näkökohtia rakennerahastojen määrärahojen onnistuneelle toteutumiselle, ja siksi niitä on kehitettävä. 2. Talouselämä ja työmarkkinaosapuolet yhteisön tasolla Osallistumisen edistäminen Komission toimet talouselämän ja työmarkkinaosapuolten osallistumisen edistämiseksi suuntautuivat kolmeen toimintamuotoon, jotka jo on mainittu edellä alueellisen yhteistyön yhteydessä7: pohdinta, valmiuksien lisääminen ja niiden kehittäminen. Kaikki edellä alueellisen yhteistyön yhteydessä mainitut komission eri tiedonannoissa ja taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevassa kertomuksessa esitetyt arviot, pohdinnat ja ehdotukset sekä Firenzessä ja Dublinissa kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen päätelmät koskevat myös talouselämää ja työmarkkinaosapuolia. Mitä tulee talouselämän ja työmarkkinaosapuolten osallistumisen konkreettiseen edistämiseen, kaikki ponnistelut toimijoiden liikkeelle saamiseksi, yhteistyön laajentamiseksi ja epämuodollisten kehysten luomiseksi osallistumista varten ovat myös koskeneet talouselämää ja työmarkkinaosapuolia. Samoin alueellisten ja työllisyyssopimusten edistämistä koskevalla aloitteella pyritään helpottamaan suunnittelun työmarkkinaosapuolten tehostamiseen niiden työllisyysvaikutusten lisäämiseksi. rakenteellisten osallistumista talouselämän käytännössä tukitoimien tarvittavia teknisen avun tukitoimien seurannassa toimesta. Neuvottelun yhteydessä Talouselämän ja työmarkkinaosapuolten valmiuksien parantamiseksi päätettiin 1. helmikuuta 1996 pidetyn vuosittaisen neuvottelun päätelmien pohjalta Euroopan ammatilliseen yhteistyöjärjestöön tuli näet esiin, että liittyvästä EAKR:n työmarkkinaosapuolilla ei vielä ole rakenteellisten teknisiä valmiuksia. Ne eivät vielä kykene tekemään konkreettisia ehdotuksia, joiden ansiosta ne todella tehostaa osallistumistaan kansallisella ja alueellisella tasolla. Euroopan ammatilliselle voisivat yhteistyöjärjestölle myönnetty yhteisön tuki on tarkoitettu erilaisten seminaarien toteuttamiseen sekä pienen asiantuntijaverkoston tukemiseen. Seminaarien ansiosta työmarkkinakentän asianomaisten vastuutahojen on voitava ymmärtää entistä paremmin rakenteellisia tukitoimia ja seurata niiden toteutusta tavoitteiden 1 ja 2 kohdealueilla sekä eri jäsenvaltioiden kaikkein syrjäisimmillä alueilla. Muut seminaarit ovat teemakohtaisia ja alueiden välisiä, ja niiden sisältö määritellään yhteisesti komission yksiköiden kanssa keskeisimpien rakennepoliittisten kysymysten mukaan. Seminaarien järjestelyn helpottamiseksi, kyseisten tuottavan osallistumisen varmistamiseksi ja niissä esitettyjen päätelmien ja ehdotusten saattamiseksi pätevään muotoon komission on tarkoitus avustaa Euroopan ammatillista yhteistyöjärjestöä muodostamaan yhteisöön pieni aluekehityksen asiantuntijaverkosto. Periaatteessa verkoston muodostaa kuusi osa- aikaista asiantuntijaa, sen tukena on muita riippumattomia asiantuntijoita ja sitä ohjaa yhteensovittaja, joka järjestää kyseisille asiantuntijoille useita tapaamisia tietojen vaihtoa ja työmenetelmien vertailua varten. työmarkkinaosapuolten tehokkaan tuloksia ja teollisuuden ESR:n yhteydessä komission ja kolmen suuren eurooppalaisen ammattiliittojen järjestön (Euroopan liitto (UNICE), ammatillinen yhteistyöjärjestö (CES), EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen julkisten yritysten Euroopan keskus (CEEP)) välisiä suhteita ilmensi vuonna 1996 edeltävien vuosien tapaan sosiaalisen vuoropuhelun kehykseen lukeutuvien koulutustoimien yhteisrahoitus ja samalla korostettiin erityisesti liittyviä kysymyksiä. Toimia on syytä tarkastella sosiaalisen vuoropuhelun "vahvistamisen välineinä", joiden avulla pyritään hallitsemaan paremmin vaikutuksia, joita teollisuuden ja tekniikan rakennemuutoksilla on teollisuudessa esiintyviin suhteisiin. Niiden avulla voidaan tehostaa tavoitteen 4 rakenteellisia tukitoimia sekä ADAPT- yhteisöaloitetta, toimien toimiin kuului 18 täytäntöönpanoon. Euroopan ammatillisen yhteistyöjärjestön osarahoitettuihin koulutusjaksoa, järjestöt. Koulutusjaksojen työllisyysvaikutus muun muassa lääketeollisuuden ja postimyynnin alalla sekä tekstiili- ja vaatetusalalla sekä uudet työn järjestelyn työmarkkinaosapuolia kannustetaan osallistumaan rakennemuutoksiin ammattiliittojen teknologioiden jäsenvaltion osallistuivat viidentoista aktiivisesti aiheena uusien joihin joilla oli Katso edellä B. Alueellinen yhteistyö. 154 „ Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus toiminnan aloilla. Koulutustilaisuuksia menetelmät vastaavilla järjestettiin myös UNICEm suojelukseen sijoitetun CONPRI-ohjelman jatkona toimivan CONPRI II -hankkeen8 yhteydessä. Näillä seminaareilla pyrittiin kolmeen tavoitteeseen eli hallitsemaan teollisuuden rakennemuutosten mukanaan tuomia seurauksia niin, että ne ovat taloudellisesti tehokkaita ja sosiaalisesti hyväksyttäviä, vaikuttamaan tuotantokoneiston nykyaikaistamisen jälkeiseen koulutuspolitiikkaan sekä parantamaan teollisuuden kilpailukykyä tekijöihin, logistiikkaan ja toimintaan liittyviä menettelytapoja. CEEP:n esittelemä toimintaohjelma EUREXTER koskee Euroopan alueellisia vahvuuksia, ja siinä pyritään laatuajattelu sosiaaliseen vuoropuheluun alueellisella tasolla. suhteita ottamalla käyttöön yrityksen inhimillisiin liittämään ja Lisäksi on paikallaan korostaa, että ESR yhteisrahoitti edelleen vuonna 1996 alakohtaisia selvityksiä teollisuuden alaa edustavien rakennemuutosten uusia kelpoisuusvaatimuksia ja uusia ammatteja) muun muassa jalkine-, vaatetus-ja siviili-ilmailualoilla. työmarkkinaosapuolten kanssa; näissä selvityksissä työelämään tarkasteltiin ammattipätevyyksiä, vaikutuksia (erityisesti Työmarkkinaosapuolten kuuleminen Euroopan tasolla ilmaisi kantansa komission tasolla kuuleminen ollessa taikka kaikkien liittyvien kysymysten toteutetaan alakohtaisesti edustettuina. Maaseutuun järjestäytyneiden Euroopan yhteydessä työmarkkinaosapuolten työmarkkinaosapuolia kuulee yhteisön tasolla maatalouden rakenteita käsittelevä neuvoa-antava komitea. Komitea kokoontui vuonna 1996 kolme kertaa, joten sillä oli tilaisuus antaa lausunto joidenkin toimenpiteiden soveltamisesta. Komitea keskusteli laajalti yhteiseen maatalouspolitiikkaan kuuluvasta kolmesta liitännäistoimenpiteestä (asetukset (ETY) N:o 2078/92, N:o 2079/92 ja N:o 2080/92). Se myös toimittamaan nuoria viljelijöitä käsittelevään selontekoon ja painotti toimitettujen tukien merkitystä, tilan perustamisen yhteydessä ilmenneitä tarvetta. Maatalouden rakenteita koskevasta ongelmia sekä tiedottamisen ja ammattikoulutuksen asetuksesta (ETY) N:o 2328/91 annettiin useita lausuntoja, jotka käsittelivät maataloustuotannon harjoittajan asemaa, vuoristoseutujen maataloutta, viitetulojen jouston mahdollisuutta ja pienille tiloille tarkoitettuja tukia. Maa- ja metsätaloustuotteiden jalostamiseen ja kaupan pitämiseen liittyvän asetuksen (ETY) N:o 866/90 yhteydessä keskustelujen aiheena oli laajentaminen uusille aloille, alueiden erityispiirteiden huomioon ottaminen, kansallisten taso ja valintaperusteiden mukauttaminen. Komitealle tiedotettiin myös maaseudun kehittämistä käsittelevän eurooppalaisen konferenssin valmistelutöiden etenemisestä; konferenssiin on kutsuttu työmarkkinaosapuolten ja ammatillisten tahojen edustajat. tukien Kalatalouden alalla kalatalouden neuvoa-antava komitea on ammattikunnan kanssa vuoropuhelua käyvä virallinen elin. Se sai useaan otteeseen tietoja ja selvityksiä KOR:n, KOR:sta annetun 4 artiklan mukaisten sekä PESCA-yhteisöaloitteen asetuksen^ täytäntöönpanosta. Merikalastukseen liittyvien sosiaalisten ongelmien käsittelyssä komission yksiköt osallistuivat lisäksi sosiaalisen vuoropuhelun kehyksessä perustetun yhteisen edustajakomitean työhön. toimien luovien uutta rakennerahastojen yhteensovittamisesta annetussa asetuksessa Komissio myös kuulee vuosittain kaikkia Euroopan tasolla järjestäytyneitä työmarkkinaosapuolia niin säädetään. (31. 2 artikla) kuin Kuuleminen järjestöjen toteutui 18. joulukuuta 1996. Kokoukseen osallistui noin 30 kyseisten edustajaa, ja myös Monika Wulf-Mathies otti siihen osaa. Käsitellyistä aiheista tärkeimpiä olivat rakennerahastojen seitsemäs vuosikertomus (1995), taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskeva ensimmäinen kertomus, parhaillaan käynnissä oleva työ ja tulevaisuuden näkymät. 8 Teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto. 9 Katso I. C. 2. Rakennerahastot 1996 - Kaluleksas vuosikertomus ]<J5 Kaikki osapuolet olivat erittäin tyytyväisiä komission panokseen yhteenkuuluvuutta kuvaavan kertomuksen laatimiseksi. Ne toivoivat, että analyysien pohdintaa ja kertomuksen esiin nostamien kysymysten käsittelyä jatketaan edelleen. Useimmat osanottajat painottivat yhteenkuuluvuustavoitteen merkitystä yhteisön rakentamisessa, kilpailukyvyn ja yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden yhteensopivuuden saavuttamisen tärkeyttä sekä myönsivät, että yhteisön politiikan ja kansallisten eri alojen vaikutuksia yhteenkuuluvuuteen on vaikea arvioida oikein. Eräät politiikkojen yhteistyökumppanit korostivat: • • tarvetta lähentää yhteisön sosiaalipolitiikkaa ja jäsenvaltioiden sosiaalipolitiikkaa entistä enemmän toisiinsa; sisämarkkinoiden merkitystä, vielä olemassa olevista esteistä huolimatta, Euroopan taloudellisen kilpailukyvyn sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden parantamisessa; • erityisselvitysten laatimista alueellisten erojen yksilöimiseksi paremmin; • • tarvetta säilyttää eurooppalainen sosiaalinen malli; työttömyyden syiden yksilöimistä selvemmin esittämistä niihin; tarvetta ennakoida paremmin seuraukset, joita talous- ja rahaliitolla saattaa olla alueelliseen epätasapainoon tai alueellisiin eroihin; ja käytännönläheisempien ratkaisuehdotusten • • aluepolitiikan merkitystä epätarkoituksenmukaisen kilpailun välttämiseksi alueiden välillä; • erityisongelmia kalastuksen kaltaisilla aloilla tai yhteisen maatalouspolitiikan kaltaisilla politiikan aloilla. Rakennepolitiikan sisällön ja tulevien suuntaviivojen osalta kaikki osapuolet painottivat yksimielisesti sitä, että toimenpiteitä on keskitettävä entistä enemmän ja että tavoitteita ja tukikelpoisia alueita on kohdennettava paremmin. Eräät osapuolet esittivät muita tarkennuksia seuraaviin seikkoihin: • pyrkiminen yhteisön suurempaan yhtenäisyyteen Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esittämien suuntaviivojen, erityisesti aktiivisen työmarkkinapolitiikan tukemisen, vahvistamiseksi; työllisyyspolitiikkojen työllisyyspolitiikan ja kansallisten • nykyisiä tukia ei voida pitää tuen saajien kannalta saavutettuina etuina, vaikkakaan muutokset • eivät saa olla liian rajuja; työpaikkojen luomiseen on kiinnitettävä enemmän huomiota erityisesti hyödyntämällä työpaikkoja tarjoavia uusia aloja, paikallisen kehittämisen kautta ja tukemalla kilpailulta suojassa olevia aloja; • huomion kiinnittäminen työllisyyden mahdollisuuksiin ja tietoyhteiskuntaan; lisäksi muihin aiheisiin, kuten ympäristöön, yhtäläisiin • yksityistä sektoria edustavien yritysten ottaminen laajemmin rakenteellisten tukitoimien piiriin; • parempi tasapaino avustusten ja lainojen välillä mukauttamalla välineet pk-yritysten tarpeisiin; • • yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen ja niiden laadun merkitys tulevassa rakenteellisten rakenteellisten tukitoimien suunnittelu ennemmin aloittain kuin alueellisin perustein; tukitoimien suunnittelussa; • kalatalouteen liittyvät erityisongelmat. On tarpeen vähentää yhteisöaloitteiden yhteenkuuluvuutta koskevassa ohjelmien kertomuksessa: ja Kaikki osapuolet hyväksyivät rakenteellisiin tukitoimiin liittyviä toimenpiteitä koskevat arviot, jotka yksinkertaistaa esitetään tehostaa toimintamenettelyjä, hallintojärjestelmiä, parantaa toimien näkyvyyttä, tehostaa petosten torjuntaa ja niin edelleen. Osapuolet katsoivat, että monimutkainen toimintamenettely rajoittaa niiden aktiivista osallistumista toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon. Ne haluavat edelleen olla enemmän mukana sekä toimenpiteiden alku- että loppuvaiheessa sekä kantaa todellista vastuuta. Parhaillaan käynnissä olevan tulevaisuuden näkymien osalta kaikki osapuolet kannattivat yksimielisesti etenkin työn sekä työllisyyssopimuksia koskevaa aloitetta esittäen kuitenkin seuraavat huomautukset: alueellisia yhteistyön tehokkuutta; ehdottaminen työmarkkinaosapuolten osallistuminen laajemmin alueiden valintaan sekä sopimusten valmisteluun ja täytäntöönpanoon; sellaisten uudistuksellisten hankkeiden kehittäminen, jotka mahdollistavat etenkin julkisen ja yksityisen sektorin välisen yhteistyön tehostamisen. liian monille kumppaneille saattaa heikentää lukumäärää, sen 156 , , Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Kuuleminen johti seuraaviin toteamuksiin: • kaikki osapuolet antoivat tunnustusta komission ponnisteluille yhteenkuuluvuuden, kehityksen ja työllisyyden ongelmiin paremmin mukautuvien suuntaviivojen esittämiseksi; • komission esittämiin arvioihin ja ehdotuksiin suhtauduttiin yleensä myönteisesti; • osapuolten osallistuminen oli jossain määrin puutteellista, mitä selittävät todennäköisesti varojen niukkuus, yhteisöaloitteiden moninaisuus ja neuvottelukehykset (sosiaalisen vuoropuhelun komitea, pysyvä työllisyyskomitea, ESR-komitea, vuosineuvottelut teknisen avun ja niin edelleen). Toteamus vahvistaa sen, että yhteisön toimittaminen yhteistyökumppaneille on tarpeen; • yhteistyö edistyy vähitellen, vaikka edistystä liittyvät monet vuoropuhelu- tarvitaankin vielä ja kysymyksiin lisää. Yhteisön löydyttävä parempi työskentelevän epämuodollisen työryhmän toiminnan ja kahdenvälisten yhteyksien välille. tasapaino vuosittaisten neuvottelujen täysistuntojen tasolla on sekä sitä ennen D. TIEDOTUS JA VIESTINTÄ SEKÄ HYVIEN KÄYTÄNTÖJEN LEVITTÄMINEN 1- Tiedotus ja viestintä Muistin virkistämiseksi mainittakoon, että rakennerahastoista rahoitettavista toimista tiedottamista ja viestintää varten jäsenvaltioilla on omia velvoitteita, jotka on tarkennettu muutetun asetuksen (ETY) N:o 4253/88 32 artiklalla sekä soveltamista koskevalla päätöksellä, jonka komissio teki 31. toukokuuta 19941V Päätöksen johdosta komitea on toimittanut jäsenvaltioiden asianomaisille viranomaisille esimerkkejä sisältävän käytännön käsikirjan. Vuonna 1996 tällä alalla keskityttiin ensi sijassa kartoittamaan ensimmäisen kerran jäsenvaltioiden toteuttamat toimet, mikä mahdollistaa alan parhaista käytännöistä saatujen kokemusten vaihdon. Toinen ESR:sta tiedottamisesta vastaavien kansallisten tahojen kokous pidettiin Brysselissä kesäkuussa 1996. Siellä esiteltiin jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet, jotka liittyvät 32 artiklan täytäntöönpanoon. Niiden perusteella alalla on edistytty huomattavasti, joskin tilanne vaihtelee suuresti eri jäsenvaltioiden välillä. Epämuodollisen verkoston kolmas kokous on tarkoitus pitää vuonna 1997. tapahtumia, seminaarien järjestämistä Kun on ollut kyse komission toimista aluepolitiikan alalla, komissio osarahoitti EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukaan merkittäviä ja muita kertaluonteisia toimia. Niinpä komissiolla oli tiedotuspiste 37 tapahtumassa, joista puolet oli järjestetty komission aloitteesta ja joihin osallistui yli 30 000 osanottajaa poliittiselta, yliopistolliselta ja institutionaaliselta alalta. Komissio osallistui tapahtumiin toimittamalla esitelmöijiä, huolehtimalla tuen ja dokumentoinnin järjestämisestä (yli 60 000 kappaletta eri julkaisuja, yli 1 200 lehdistöasiaa, yli 300 lehtiartikkelia). Lisäksi jatkettiin pilottihankkeita, jotka koskevat parempien yhteyksien tiedotusvälineisiin, ja komissio toimitti luomista Ison-Britannian, Ranskan, Saksan ja Espanjan tarkennettuja suunnatun ja vastauksia 148 tiedottamistoiminnan osalta tuotettiin ensimmäinen, vuosien 1989-1993 aikana toteutettuja hankkeita jäsenvaltioiden käsittelevä julkaisuihin avustuksella yksilöidyn 1 000 hankkeen joukosta valikoidut 36 hanketta. Muihin lukeutuvat tavoitteen 2 tukikelpoisille alueille suunnattua rahoitusta koskevat yhteenvetolehtiset sekä kaksi teemakohtaista esitettä, joiden aiheena on ympäristö ja yhteenkuuluvuus "Environnement et cohésion" ja naiset alueellisen kehittämisen voimavarana "Les femmes, actrices du développement régional". julkaisu. Tässä esitteessä, Menestystarinoita sanomalehdelle. Yleisölle tietoja, haastatteluja esitellään alueilta, Hyödyntääkseen paremmin dokumenttien sähköisen levittämisen tarjoamia mahdollisuuksia komissio laati myös internet-palvelimeensa (Europa) EAKR:a käsittelevät sivut, joihin muun muassa sisältyy tietokanta toimenpideohjelmista sekä vuonna 1996 julkaistut, EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti rahoitettavia toimia koskevat ehdotuspyynnöt. Vuonna 1997 komission on 10 Jäsenvaltioiden toteuttamista (KOR) tukitoimenpiteisiin liittyvästä tiedotus- ja mainontatoiminnasta tehty komission päätös - EYVL N:p L 152, 18. 06. 1994. ja kalatalouden ohjauksen rakennerahastojen rahoitusvälineen Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 157 tarkoitus asettaa nämä tiedot käyttöön asianomaisen maan kielellä. Kuvapankkiin liittyvä ohjelma laajennettiin koskemaan Saksaa ja Ranskaa ja ohjelman laajentamista Italian mukaan ottamiseksi alettiin valmistella. Tämä toiminta tuo käytännössä esiin sen, että nyt pidetään tärkeänä antaa julkaisuissa ja tietokannoissa esimerkkejä lukuisista onnistuneista yhteisrahoitetuista hankkeista, joita on tuettu rakennerahastoista. joukko toimenpiteitä ESR:n ymmärrettävyyden ESR:n tukitoimien osalta toteutettiin selvitys, jossa tarkasteltiin ESR:n määrärahojen toteuttamisesta vastaavien toimijoiden viestintää. Sen avulla voitiin arvioida yleistä mielikuvaa rahastoista, saatavilla olevaa tietoa, viestinnän välineitä ja viestintävirtoja eri toimijoiden välillä. Toiminnan johdosta ja näkyvyyden parantamiseksi. toteutetaan Samanaikaisesti selvityksen laatimisen kanssa vuonna 1996 otettiin käyttöön useita viestintävälineitä. Näitä olivat muun muassa ESR:a käsittelevä tiedotuslehti, suurelle yleisölle kussakin jäsenvaltiossa tarkoitetut 15 ESR:a kuvaavaa esitettä sekä ADAPT- ja EMPLOYMENT-yhteisöaloitteita ja tietoyhteiskuntaa (vihreä kirja "Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa", esite "Euroopan tietoyhteiskunnan rakentaminen kaikkia ihmisiä varten") koskevat julkaisut. Lisäksi Eurooppa-palvelimessa avattiin ESR:a käsittelevä osasto sekä lisättiin osallistumista tapahtumiin (siirrettävän osaston toteuttaminen ja esittelyaineisto). Tarkasteltaessa itse tapahtumia oli Toulousessa vuoden alussa pidetylle tavoitetta 4 käsittelevälle konferenssille leimaa antavaa tavoitteen 4 hankkeiden käynnistyminen; lisäksi ESR osallistui moniin tapahtumiin, joiden aiheina olivat työpaikkoja tarjoavat uudet alat (Rooma, Dublin), tietoyhteiskunta (Dublin), ESR:sta tukea saaneiden tahojen kokemusten vaihto (Herbeumont) ja osaamisen vaihto (Madeira). tulevaisuutta koskeviin keskusteluihin. Tärkeimmät Maaseudun kehittämispolitiikan alalla komission on tarkoitus lisätä toimintaansa, ja se on laatinut strategian, jonka avulla se voi tehdä toimintaansa paremmin tunnetuksi. Tätä varten turvaudutaan ulkopuoliseen yhtiöön; tarjouspyyntö on käynnistetty. Vuoden 1996 aikana komissiolla oli Corkin konferenssin yhteydessä tilaisuus käynnistää laaja keskustelu maaseudun kehittämispolitiikasta. Tämä 7. -9. marraskuuta pidetty konferenssi oli hyvin onnistunut, ja 500 osanottajaa osallistui erittäin vilkkaisiin maaseudun levitetty maaseudun kehittämistä koskevan eurooppalaisen verkon kautta. Komissio näet antoi Euroopan paikallisen kehittämisen tiedotusyhdistykselle (AEIDL) tehtäväksi saattaa maaseudun kehittämistä koskeva eurooppalainen verkko toimintaan. Näiden eri toimintamuotojen joukossa julkaisutoiminnalla on keskeinen merkitys. Niinpä AEIDL julkaisee INFO-LEADER-verkon tiedotetta (kymmenen numeroa vuodessa seitsemällä kielellä), LEADER MAGAZINEa (kolme numeroa vuonna 1996), joka tekee tunnetuksi LEADER-hankkeen tuloksia ja jossa käsitellään Euroopan maaseudun kehittämiseen liittyviä keskeisimpiä aiheita, l'innovation "-julkaisua, menetelmiin liittyviä oppaita ja muita teknisiä asiakirjoja, sekä luettelot "Actions Communautaires et innovantes de Développement "Programmes développement rural" (maaseudun kehittämiseen liittyvät innovatiiviset toimet) ja LEADER nationaux et régionaux" (kansalliset ja alueelliset LEADER-ohjelmat). Useimmat tiedot ovat saatavilla komission internet-osoitteesta. Internetissä on otettu käyttöön uusi osoite "Rural Europe", jossa tiedot ovat saatavilla kuudella kielellä ja joka mahdollistaa maaseutualan toimijoiden välisen tietojen vaihdon sekä osallistumisen foorumeihin. toiminta maaseudun kehittämiseksi), "Actions liittyvää "CAHIERS de innovaatioihin tiedot on (yhteisön rural" toteutetuista Kalatalouden alalla toteutettiin useita toimia niin ammattikunnan kuin suuren yleisönkin keskuudessa. Erityisesti mainittakoon viidentoista "EU:n tuet kalatalouden kehittämistä varren "-esitteen (yksi kutakin jäsenvaltiota varten) julkaisu ja levitys. Niissä esitetään yhteenveto KOR:n tuella kussakin jäsenvaltiossa yhteydessä käsittelevä esite "La Communauté européenne et la filière "pèche" - Mode d'employment des aides structurelles" sekä yhteisön kalastuspolitiikkaa käsittelevä tiedotuslehti on saatettu ajan tasalle ja käännetty kahdelle uudelle kielelle (ruotsiksi ja suomeksi). Eri maiden yhteisistä PESCA-aloitteista1 * on joulukuusta 1996 lähtien julkaistu kuukausittain ilmestyvää tiedotetta (PESCA-Info). Yhteisön kaikilla kielillä julkaistavassa tiedotuslehdessä käsitellään PESCA-yhteisöaloitetta, kalastuksesta tukitoimia kalastuselinkeinon toimista. Rakenteellisia Katso I. B. l Yhteisöaloitteet. 158 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus riippuvaisia alueita sekä alan ongelmia yleisesti. Lisäksi alueiden väliset kokoukset sekä julkisten viranomaisten, asiantuntijoiden ja alan ammattilaisten väliset teemakohtaiset konferenssit aloitettiin joulukuussa 1996 (ensimmäinen, ammattikoulutusta käsittelevä kokous pidettiin Glyngoressa, Tanskassa) tavoitteena eri maiden ja alueiden välisen viestinnän ja kokemusten vaihdon tehostaminen. Komission vuonna 1995 järjestämien, kalastuksesta riippuvaisten alueiden uudistamista koskevien neuvottelujen asiakirjat julkaistiin ja annettiin levitykseen. Moniin julkaisuihin voi tutustua myös Europa-palvelimen kautta. 2. Hyvien käytäntöjen levittäminen ja kokemusten vaihto Hyvien käytäntöjen edistämiseen ja kokemusten vaihtoon liittyviä toimia tehostettiin selvästi vuonna 1996 etenkin siksi, että rakennerahastojen kaikki tukimuodot otettiin täysimittaisesti käyttöön ja toimenpiteiden täytäntöönpanosta saatiin siis ensimmäiset kokemukset. Niinpä joihinkin tavoitteisiin liittyvät ohjelmat, kuten yhteisöaloitteet tai pilottihankkeet ja uutta luovat toimet, toimivat kehyksenä lukuisille toimille. Yhteisöaloitteisiin kuuluu tyypillisesti tietojen vaihdon edistäminen maiden välillä, ja komissio toteutti vuonna 1996 toimia, jotka nykyisellä ohjelmakaudella on tarkoitettu juuri tähän tietojen vaihtoon l2. Monien aloitteiden perustana on alueiden ja ohjelmiin osallistuvien toimijoiden kokemusten vaihtoa varten muodostettu verkosto. Tämä koskee erityisesti LEADER-hanketta, jota varten maaseudun uudistamisen ja kehityksen Euroopan seurantakeskus järjestää vuosittain tietyn määrän eri maille yhteisiä seminaareja, jotka liittyvät paikalliseen lähestymistapaan maaseudun kehittämisessä. Niinpä järjestettiin seminaareja, joiden aiheena oli paikallisten matkailullisten mahdollisuuksien määritteleminen Sierra de Gatassa (Espanja), ympäristö Marina di Asceassa (Italia), väestölle ja tulevaisuudennäkymät Bad-Windsheimissa (Saksa), yhteistyö uuden luomiseksi Alta Vai Venostassa (Italia) sekä viestintä (Ranska). Lisäksi järjestettiin johtopäätökset ensimmäisellä ohjelmakaudella kertyneistä kokemuksista sekä suunnitella toimintaa nykyistä kautta varten vaihtamalla toteutukseen liittyviä tietoja (Bolzano (Italia), Netze Band (Baijeri), Kerryn kreivikunta (Irlanti), Santarem (Portugali), Dumfries (Skotlanti), Forcalquier (Ranska)). suunnatut uudet palvelut Växjössä identiteetti Languedoc-Roussillonissa (Ruotsi), Euroopan maaseudun ja alueellinen joissa voitiin seminaareja, tilanne tehdä sekä PESCA-lnfo Toisaalta tavoitteiden mukaisten ohjelmien (YTK/YOA) yhteydessä on lisätty merkittävästi toimia, jotka liittyvät kokemuksista tiedottamiseen. Niinpä edellisessä luvussa mainitut KOR:een liittyvät julkaisut ovat monissa tapauksissa esimerkkejä hyvistä käytännöistä. Sellaisia ovat kalatalouden kehittämiseen suunnattuja unionin tukia koskevat julkaisut ("Les aides de l'Union européenne pour le développement de la pêche") -lehti. Vuonna 1996 järjestettiin myös sarja tapahtumia, joilla pyrittiin edistämään ja levittämään ESR:n tukitoimiin liittyviä käytäntöjä. Komissio edisti merkittävästi tietojen vaihtoa kussakin maassa seurantakomiteoiden piirissä. Komiteoiden kokouksissa hankkeen vetäjät itse taikka sen hallinnoinnista vastaava viranomainen saattoi esitellä yhden tai useamman hankkeen, ja niissä pidettiin esitelmiä, jotka tarjosivat tilaisuuden ajatusten ja luomiseen. käytännöistä saatujen kokemusten vaihtoon sekä eri toimijoiden välisten yhteyksien Lisäksi ESR:a käsittelevissä komission julkaisuissa esitellään hankkeita, ja siten ne levittävät osaltaan hyviä käytäntöjä13. Hyvien käytäntöjen vaihtoa on kehitetty myös jäsenvaltioiden välillä. Se on tärkeä tekijä vastavuoroisen ymmärryksen ja yhteenkuuluvuuden parantamisen kannalta sekä arvokas perusta eri maiden tuleville yhteisille toimille. ESR ja kokemusten vaihto: Katso I. B. l Yhteisöaloitteet. 13 Esimerkiksi "ESF Measures for the Long-Term Unemployed : a guide to good practice" Yhdistyneessä kuningaskunnassa; Ruotsissa tavoitteisiin 3 ja 4 liittyviä eri julkaisuja, joissa esitellään kiinnostavia hankkeita ja annetaan hankkeiden vetäjien yhteystiedot. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 159 Vuonna 1996 järjestettiin esimerkiksi seuraavat tapahtumat: • foorumi, jolla pyrittiin edistämään ESR:n tuen saajien osallistumista (Herbeumont, kesäkuu 1996). Tämä toiminta koski pääasiassa tavoitteen 3 kohdeväestöä (työnhakijat, työttömät, sosiaaliavun piiriin kuuluvat). Keskustelut mahdollistivat monenlaisen vuorovaikutuksen belgialaisten ja eurooppalaisten eri poliittisten vastuutahojen, talouselämän ja työmarkkinaosapuolten, hankkeiden institutionaalisten ja yksityisten vetäjien, sosiaalityöntekijöiden jne. kesken. seminaari, teollisuuden rakennemuutokset" (Toulouse, tammikuu 1996). Seminaarilla pyrittiin tarjoamaan poliittisille päätöksentekijöille, ohjelmien hallinnosta vastaaville ja hankkeiden vetäjille tilaisuus toisensa tapaamiseen, teollisuuden rakennemuutoksen taloudellisten ja sosiaalisten seurausten parempaan rajaamiseen sekä tavoitteen 4 täytäntöönpanosta saatujen kokemusten vertailemiseen. jonka aiheena oli "rakennerahastojen uusi työmarkkinaosapuolille työllisyys tahoille, tavoite: ja • • ESR:n hallintovirkamiesten koulutusseminaari Ranskan merentakaisissa departementeissa ja merentakaisilla alueilla ulotettiin kesäkuussa 1996 muille hyvin syrjäisille alueille (Azorit, Madeira, Kanarian saaret). Tarkoituksena oli kunkin alueen saavutusten tekeminen tunnetuksi sekä yhteyksien parantaminen myöhempään yhteistyöhön toimia varten. Keskusteluissa käsiteltiin maiden välistä yhteistyötä keinona vähentää eristyneisyyttä, uutta tietotekniikkaa sekä syrjäytymistä ja työelämään uudelleen sopeuttamista. Kokousten tuloksena kehitettiin alueiden välisiä yhteistyöhankkeita sekä solmittiin yhteyksiä Madeiran vastuutahojen osallistumiseksi Réunionin seurantakomitean työhön. seminaari, jonka aiheena oli "ESR ja työpaikkoja tarjoavat uudet alat" (Italia, kesäkuu 1996). ympäristönsuojelua, Esitellyissä kulttuuriomaisuutta ja lähipalveluja, ja komissio esitti yleiskatsauksen jäsenvaltioissa erityisesti ESR:n tukitoimien avulla toteutetuista aloitteista. tapauksissa käsiteltiin asumisen liittyviä elämän laatua, ja • "alueelliset rahoitettuja pilottihankkeita. 14. Kyseessä ovat Hyvien käytäntöjen levittäminen ja kokemusten siirto alkaa näkyä käytännössä pilottihankkeiden yhteydessä, sillä vuoden 1996 aikana saatiin päätökseen useita EAKR:sta annetun asetuksen 10 teknologiset artiklan mukaisesti tuhansien osanottajien suunnitelmat" (Regional Technological Plan - RTP), jotka kohdistivat huomion neljään ensimmäiseen asianomaiseen alueeseen: Wales (Yhdistynyt kuningaskunta), Limburg (Alankomaat), Lorraine (Ranska) ja Sachsen-Anhalt (Saksa). Kun nämä neljä hanketta oli saatettu päätökseen, komissio saattoi levittää ensimmäiset tulokset tämäntyyppisestä toiminnasta, jossa laaditaan aluetasolla toimivien yritysten tarpeiden edeltävään arvioon perustuva alueellinen strategia pk-yritysten innovaatiotoiminnan tukemista varten. Hankkeiden toteuttamisessa tärkeää oli ja (yliopistot, yrittäjien innovaatiokeskukset osallistuminen edelleen) toimintasuunnitelman laadintaan ja siihen liittyvien uusien välineiden sekä suunnitelmaan perustuvien hankkeiden suunnitteluun. Nämä alueelliset teknologiset suunnitelmat vaikuttivat merkittävästi suoraan alueellisiin toimenpideohjelmiin, mikä ilmenee uusien innovaatioon liittyvien välineiden tai osaohjelmien hyväksymisenä. siirtokeskukset, yritys- aktiivinen sekä palvelujen (BIC) teknologian kuuleminen, toimittajien niin ja Näiden ensimmäisten hankkeiden yhteydessä hankittua kokemusta ja niihin kuuluvia hyviä käytäntöjä käytettiin myös hyväksi valittaessa ja käynnistettäessä vuoden 1996 jälkipuolella 19 vastaavaa hanketta, jotka nimettiin uudelleen "alueellisiksi Innovation Strategies - RIS). Tulosten levittämiseksi komissio teki useita aloitteita yhteistyössä asianomaisten alueiden kanssa. Toisaalta kyseisiin hankkeisiin osallistuvat alueet muodostavat verkoston; jonka välityksellä keskustellaan ensi sijassa alueelliseen innovaatiopotentiaaliin liittyvistä käytännöistä sekä innovaation edistämistä koskevissa menetelmistä alueelliseen yksimielisyyteen pääsemiseksi järjestämää kysymyksissä. Toisaalta komissio tuki Sachsen-Anhaltin alueen huhtikuussa 1996 innovaatiostrategioiksi" (Regional 14 Kaikki EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaan toteutetut pilottitoimet, katso I. B. 2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. 160 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus konferenssia, jonka aiheena oli "innovaation ja tietoyhteiskunnan edistäminen rakennerahastojen ohjelmissa". Konferenssissa esiteltiin alueellisista teknologisista suunnitelmista saatuja kokemuksia, "tietoyhteiskuntaan liittyviä alueellisia aloitteita" (Regional Information Society Initiatives - RISI), jotka ovat kaudella 1994-1996 käynnistettyjä pilottihankkeita, sekä esimerkkejä rakennerahastoista rahoitettujen hankkeiden hyvistä käytännöistä Saksan, Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan alueilla pyrkimyksenä innovaatioon ja tietoyhteiskuntaan liittyvien toimien osuuden kasvattaminen tavoitteen 2 uusissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa. Lisäksi Luxemburgissa pidettiin syyskuussa kokous uusien RIS-hankkeiden (sekä RLTTS-hankkeiden) käynnistämistä varten. Kokoukseen osallistui yli 100 edustajaa kauden 1997-1998 RIS/RITTS-hankkeissa mukana olevilta alueilta, ja sen tarkoituksena oli hankkeiden käynnistyminen tehokkaasti aiempien pilottihankkeiden kokemusten pohjalta. Euro-Tradelink-hanke: Kaupallisten sähköisten menetelmien kehittäminen kokemusten vaihdon kautta Komissio käynnisti vuonna 1996 Euro-Tradelink-pilottihankkeen, johon osallistuu EMTelin (Irlanti) johdolla irlantilaisia, italialaisia ja espanjalaisia pk-yrityksiä ja jolla pyritään kehittämään valtioiden rajojen yli tapahtuvaa sähköisessä muodossa käytävää kulutushyödykkeiden kauppaa. Hankkeen perustana on "Irish Tradelink"-yhtiön kokemusten siirtäminen Italian ja Espanjan alueiden pk- yrityksille, jotta ne voisivat solmia yhteyksiä toisiinsa sekä muihin yhtiöihin. Alueiden välinen yhteistyö on siis samanaikaisesti sekä väline että tavoite hankkeessa, jonka kokonaiskustannukset ovat 2,9 miljoonaa ecua yhteisön panoksen ollessa miljoona ecua. Hanke etenee kolmessa vaiheessa: L toteutettavuustutkimus sekä kauppakumppanien valinta. Tavoitteena on vähintään 12 sellaisen kumppanin yksilöiminen ja valinta, jotka ovat halukkaita osallistumaan toiseen vaiheeseen. Kyseisten 12 kauppakumppanin olisi oltava keskenään samanarvoisia tai niiden olisi jakauduttava kolmen maan kesken niin, että etusijalla ovat tavoitteen 1 kohdealueilla sijaitsevat pk-yritykset. Tämä vaihe saatiin päätökseen vuonna 1996; 2. palvelun käyttäjät kokeellinen toteutus ja kohdealueilla. Tässä vaiheessa hankkeiden ja käynnistyessä yrityksen toimintamenettelyjen hyväksyminen, hallinnollisten eritelmien saamien palvelujen tason yksilöiminen ja suunnittelu, dokumentointitarpeet, käyttäjien koulutus, ammatillinen toiminta, liitännäistoimenpiteet; toimintamenettelyt. Hankkeisiin laatiminen, kunkin vahvistetaan standardien sisältyy 3. verkoston laajentaminen kaikkiin yrityksiin, jotka olivat mukana hankkeen toteutettavuutta selvittävässä vaiheessa eli yli 100 pk-yritykseen kolmessa asianomaisessa maassa. ^ 6 <i IV LUKU ARVIOINTI Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 163 JOHDANTO Ohjelmakauteen liittyvä arviointitoiminta jaksot seuraavat Koska rakennerahastojen ohjelmakauden toisiaan, on vaikea sovittaa yhteen ajankohtia, jolloin eri arviointien tulokset ovat käytettävissä, ja ajankohtia, jolloin ensimmäistä suunnittelujaksoa koskevat päätökset ja suunnitelmien muutokset tehdään. Yhteensovittaminen on mahdotonta ottaen huomioon suunnittelupäätöksille vahvistetut kiinteät määräajat ja ajan, joka tarvitaan, ennen kuin arviointi, erityisesti jälkiarviointi, voidaan aloittaa ja suorittaa kunnolla. Arviointien tuloksia voidaan kuitenkin käytännössä käyttää ottamalla ne huomioon laadittaessa tai korjattaessa monivuotisia ohjelmia. Periaatteena on yhdistää edeltävän jakson arviointien tulokset parhaillaan toteutettavaan arviointityöhön. Jos toimissa on suhteellisesti jatkuvuutta eri jaksojen välillä, voidaan lähimenneisyyden kokemuksia käyttää hyödyksi parhaillaan meneillään olevalla suunnittelujaksolla. Arvioinnin kolmessa päävaiheessa periaatetta sovelletaan seuraavasti: • ennakkoarviointi: ennakkoarvioinnin tarkoituksena on tulevan ohjelmakauden hyväksymisen valmistelu. Sitä varten tarkastellaan ensi sijassa jäsenvaltion valmistelemaa ohjelmakauden ohjelmaa. Ennakkoarvioinnin tarkentamiseksi voidaan käyttää kolmenlaisia arviointituloksista: yhteenveto edeltävän jakson tukitoimien yhteydessä saavutetuista tuloksista, jotka on saatu tarjoavat ohjelmakauden viimeisen vuoden alussa kauden mahdollisuuden ja todetut jossa analysoidaan ensimmäisten vuosien epäonnistumiset; edeltävän toiminnasta saadut kokemukset ja sen jälkeen ohjelmiin tehdyt muutokset; sekä edeltävän kauden suunnitelmien ja tulokset, kaikenlainen toimenpiteeseen liittyvien erityisolosuhteiden johdosta; täydentävä arviointi, joka on tarpeen ohjelmaan täytäntöönpanon aikana aloitettujen siksi vain osittaisia, mutta teemakohtaisten arviointien jakson väliarviointi, esitellä pääpiirtein tai johonkin onnistumiset ja ovat kyseisen aikana sekä saavuttaa, tehokkaammin. Väliarvioinnin suorittajalla on ensisijaisesti kaksi • väliarviointi: väliarvioinnilla on tarkoitus tarkistaa, voidaanko suunnittelun yhteydessä yksilöidyt tehtävät muutokset varojen tarkentaa ohjelmiin mahdollisesti tavoitteet tietolähdettä: käyttämiseksi seurantakomiteoiden hallintokertomuksiin pohjautuva yhteenveto ohjelmakauden ohjelmien täytäntöönpanon ensimmäisistä vuosista sekä - ensi sijassa samoihin toimenpidealoihin (joista monet ovat mukana usealla jaksolla) liittyvien päätelmien osalta - edellisen ohjelmakauden jälkiarviointi, joka tavallisesti suoritetaan aikaisintaan kaksi vuotta ohjelmakauden päättymisen jälkeen. • jälkiarviointi: jälkiarviointi suoritetaan useita vuosia ohjelmakauden päättymisen jälkeen. Kuten ennakkoarvioinnin yhteydessä käytettävä arvio jälkiarviointi pohjautuu ennen kauden päättymistä laadittavaan yhteenvetoon kyseisestä kaudesta sekä myös tänä aikana suoritettujen teemakohtaisten arviointien toteutetut selvitykset, joissa arvioidaan toimenpiteiden todelliset ja kestävät vaikutukset. Arvioinnin tulokset ovat ensiarvoisen tärkeitä seuraavan ohjelmakauden väliarvioinnin kannalta. tietolähde ovat kuitenkin kentällä tuloksiin. Jälkiarvioinnin tärkein A. TAVOITTEEN 2 ENNAKKOARVIOINTI (1997-1999) Tavoitteen 2 uusien suunnitelmien valmistelun yhteydessä ja noudattaen komissiolle puiteasetuksen 9 artiklan 9 kohdan mukaan kuuluvia velvoitteita komissio suoritti ohjelmien ennakkoarvioinnin parantaakseen osaltaan niiden kokonaislaatua ja tehokkuutta. Erityisen tärkeää oli, että ohjelmissa kuvastuivat tavoitteen 2 poliittisissa suuntaviivoissa kaudelle 1997-1999 määritellyt toimintalinjat ja että ne tarjosivat tarkoituksenmukaiset menetelmät työllisyysvaikutusten mittaamisen perustaksi. Aikaisemmat kokemukset: Vaikka vuosien 1994-1996 ohjelmien kaikkia arviointeja ei ollut saatettu päätökseen ohjelmien valmisteluvaiheessa, muutamista yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista kävi ilmi, saadut että niiden kokemukset. Tämä koski erityisesti asiakirjan taustakehystä, analysointia sekä suunnittelua. Hyvän esimerkin tarjoaa Ranskan Aquitaine, jossa arvioijilla oli tärkeä tehtävä asiakirjan korjaamisessa suunnitteluvaiheessa oli otettu huomioon aikaisemmilta ohjelmakausilta 164 , ' Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus selkeiden ja hyvin perusteltujen tavoitteiden mukaan sekä ohjelman sisäisten synergiavaikutusten vahvistamisessa. Yleisemmin näyttää siltä, että arviointeihin tai aikaisemmista ohjelmista saatuihin kokemuksiin kokonaan tai osaksi perustuvien suunnitelmien strategia on ollut tavallista selkeämpi ja paremmin kohdennettu. Ohjelmien sisältöjä laatu Ennakkoarvioinnin yhteydessä arvioijat kiinnittivät erityistä huomiota seuraaviin näkökohtiin: • missä määrin komission suuntaviivoissa esitetyt painotukset on otettu suunnitelmissa huomioon, ja missä määrin ne on otettu huomioon ehdotetuissa toimenpiteissä; • kyseistä aluetta koskevan arvion laatu; arvioon sisältyy jatkuvan kasvun tärkeimpien esteiden yksilöinti sekä kehitysmahdollisuuksien määrittely; • kussakin yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa esitetyn suunnitelman, erityisesti ilmoitettujen tavoitteiden sekä niiden saavuttamiseksi kohdennettujen voimavarojen ja johdonmukaisuuden arviointi; • määrällisten mittareiden ja tavoitteiden tarkoituksenmukaisuus huomion kiinnittyessä erityisesti työpaikkojen luomiseen; ympäristön kannalta avainkysymyksiä ovat kyseisen alueen ympäristön arvioinnin jäsenvaltioiden esittämien suunnitelmien ja niihin liittyvien toimien ympäristövaikutukset. laatu sekä suunnitelmissa Tavoitteen 2 suuntaviivojen noudattaminen: Yleisesti ohjelmiin sisältyi suuntaviivoissa painotetut toimenpidealueet, vaikka se, missä määrin ja millä tavalla ne oli otettu suunnitelmissa huomioon, vaihteli huomattavasti alueiden välillä. Työllisyys oli edelleen keskeisellä sijalla kaikissa ohjelmissa, vaikka joskus arvioijat katsoivat, että joidenkin ehdotettujen toimenpiteiden vaikutus työpaikkojen luomiseen oli liian pieni tai epäsuora. Useimmissa suunnitelmissa pidettiin pk-yrityksiä ja omia mahdollisuuksia aluetalouden liikkeellepanevana voimana, ja tämän lisäksi esimerkiksi Yhdistyneen joukko kuningaskunnan tai toimenpiteitä, mutta niissä pidettiin toiminnallisia kuin sekä ympäristöteknologioihin perustuvia innovaatioon liittyvien toimien todettiin olevat tärkeä osatekijä strategisessa lähestymistavassa, jolla pyritään parantamaan kilpailukykyä ja lisäämään paikallista kestävää liiketoimintaa. Kyseisten toimien osuus oli kuitenkin alimitoitettu ohjelman rahoitussuunnitelmassa. Miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva periaate oli yleensä otettu esille vain vaillinaisesti, eikä useimmissa suunnitelmissa ollut onnistuttu liittämään kysymystä laaja-alaisesti kokonaissuunnitelman muihin aiheisiin. tukea ennemmin ympäristöön suunnattuja liikemahdollisuuksia. Tutkimukseen tuettiin sisäistä sijoitustoimintaa. Ympäristöön parannuksia ja kehitykseen tärkeämpänä ja liikenneinfrastruktuuriin palveluihin liittyviä liittyi SWOT-analyysi: Suunnitelmat olivat yleisesti selkeitä, ja niiden strategiat noudattivat taloudellisen kehittämisen ajatusta. SWOT-analyysiä (vahvuudet, heikkoudet, mahdollisuudet, uhat) käytettiin järjestelmällisesti, vaikka parantamisen varaa vielä onkin, kun sitä käytetään muuttamaan suunnitelmia toimintalinjoiksi ja toimenpidekokonaisuuksi. Strategiset päämäärät ja tavoitteet: Strategisten tarkastelujen rakenne vaihteli suuresti, ja niin myös niiden maantieteellisten ja aloittaisten painotusten voimakkuus. Useimmissa tapauksissa strategian jatkuvuus edellisen jakson ja uusien ohjelmien välillä oli selvä. Strategiset päämäärät ilmaistiin lisäämisen ollessa tavallisimmin mainittu näkökohta. suunnitelmissa monin tavoin työpaikkojen Kattavana tavoitteena oli taloudellinen kehitys, ja siihen pyrittiin muutamissa ohjelmissa parantamalla absoluuttisesti (tai suhteellisesti) sosiaalis-taloudellisia tekijöitä kuin työllisyyttä, väestöä tai tuloja. Joissakin strategisissa suunnitelmissa pidettiin tärkeänä muutosprosesseja, kuten monipuolistamista, nykyaikaistamista tai suunnitelman kohdealoja, kuten pk-yrityksiä. Melkein kaikissa suunnitelmissa oli hyvin esitetyt, selkeät tavoitteet, jotka osaltaan kehittivät edelleen strategista tarkastelua. Strategisiin päämääriin sisältyviä tavoitteita olivat esimerkiksi matkailun tai tai TTK-mahdollisuuksien kaltaisten etujen liikenteen kaltaisten erikoisalojen kasvu, sijainnin tai hyödyntäminen teollisen • toiminnan monipuolistamisen, kilpailukyvyn parantamisen sekä Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 755 yritystoiminnan kasvun kaltaisten kehityssuuntausten edistäminen. Muutamissa suunnitelmissa korostettiin myös taloudellisen kehityksen laaja-alaisia näkökohtia, kuten ympäristön kestävyyttä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia. Lisäksi moniin suunnitelmiin sisältyi alakohtaisia tavoitteita (esimerkiksi Ranskan ja Italian suunnitelmat) tai "muutosvoimia", kuten erityisesti Alankomaiden strategiaan, jossa toimintamuotojen kehittämisessä. lähestymistapaa tietoperusteista taloudellisten painotettiin uusien Keskimäärin suunnitelmiin sisältyi neljä strategista tavoitetta, mikä ei välttämättä ollut yhteydessä ohjelman kokoon, vaan tavallisimmin se kuvasti ohjelman monimutkaisuutta tai siihen sisältyvien strategiset lukumäärää. Vaikka useimmissa suunnitelmissa olikin kehitysnäkökohtien tavoitteet, aina ei ollut selvää, kuinka ne oli johdettu alueellisista taloudellisista arvioista tai kuinka ehdotettu painotus-ja toimenpideohjelma liittyi tavoitteiden saavuttamiseen. selkeät Edelliseen kohdentaminen: jaksoon verrattuna ehdotettujen toimenpiteiden Toimenpiteiden lukumäärä ja valikoima kasvoivat huomattavasti myös suhteellisen niukasti rahoitusta saavien ohjelmien osalta. Suunnitelmissa keskityttiin lisäksi usein monenlaisiin tukitoimenpiteisiin, eikä niinkään ainoastaan joihinkin elinkeinoelämän uudistamisen keskeisiin seikkoihin. Pk-yritykset sekä paikalliset mahdollisuudet olivat kohteena melkein kaikissa suunnitelmissa, etenkin Italialla, jonka toimiin kohdennettujen varojen osuus oli yli 50 prosenttia koko suunnitelmassa kyseisiin rahoituksesta. Koulutustoimien kohdentaminen ei aina ollut riittävän tarkkaa, ja useimmissa tapauksissa painotusten puuttuminen ehkä kuvastui rahoituksessa. Ympäristönäkökohta sisältyi vain harvoihin toimenpiteisiin, ja joissakin suunnitelmissa oli kiinnitetty erityistä huomiota työpaikkojen ja ympäristön väliseen suhteeseen (esimerkiksi Zuid-Limburg). Yleensä toimenpiteet olivat yhdenmukaisia suunnitelmien strategisten tavoitteiden ja painotusten kanssa. Useimpiin toimenpiteisiin liittyi selkeät määrälliset tavoitteet, joskin lähtötiedot on vielä toimitettava. Suunnitelmissa esitettyihin painotuksiin, etenkin liittyviä erityisiä valintaperusteita on niin ikään täydennettävä. EAKR- ja ESR-toimenpiteiden yhdentäminen onnistui paremmin kuin edellisellä kaudella 1994-1996. ESR-toimet oli paremmin määritelty, vaikka puutteita ja käyttämättömiä mahdollisuuksia oli yhä muihin toimiin verrattuna. Esimerkkejä hyvistä käytännöistä voidaan yksilöidä monilla alueilla (Bremen, Toscana, eräät Alankomaiden alueet), joilla koulutustoimien johtoa ja yhteensovittamista on tehostettu paikallisella tasolla. Espanjan tapaus on erikoinen sikäli, että vaikka inhimillisiin voimavaroihin liittyvät toimenpiteet voidaan pääkohdiltaan kytkeä erityisiin EAKR:n painotuksiin, ne esitetään yhä erillisinä. työpaikkojen luomiseen, ja vaikutusten määrällinen Tavoitteiden esittäminen: Tavoitteiden ja vaikutusten määrällinen esittäminen on kehittynyt, vaikka useimpien suunnitelmien osalta parantaminen on vielä tarpeen. tarkemmin Alueellisia viranomaisia olisi kannustettava kehittämään mittareita, jotka kuvaavat toimenpiteiden ja painotusten vaikutuksia. Joidenkin mittareiden laatua sekä tavoitteiden tarkkuutta on myös toimitettiin tarkasteltava huolellisemmin. Työllisyysvaikutusten osalta jäsenvaltioille käytettävä menetelmäkokonaisuus. Milloin "työllisyysvaikutusten mittaamiseen ennakolta" tietoja määrällisen arvioinnin menetelmät olivat käytettävissä, toimitettiin kuitenkin vain vähän näiden vaikutusten laskemisen perustaksi. Merkittävän poikkeuksen muodosti muun muassa Ranskan Aquitainen yhtenäinen ohjelma-asiakirja, jossa oli laajalti käytetty komission menetelmiä ja jossa ne olivat osoittautuneet tehokkaiksi seurannan ja arvioinnin välineiksi. 55 yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa Odotettu työllisyysvaikutus: Työllisyysvaikutusten laajuuden mittaaminen on otettu vuosien 1997- 1999 yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa huomioon huomattavasti paremmin kuin aikaisemmin. Kaikkiaan ' arvio esitettiin tasolla, mikä vastaa noin 66 prosenttia koko Euroopan unionin toimenpidekokonaisuuksien rahoituksesta. Useimmissa ohjelmissa painotetaan toimenpiteiden seurauksena luotuja tai pelastettuja eikä oteta huomioon työpaikkoja. Yleensä niissä viitataan lakkautusten eräät Yhdistyneen vaikutuksia. Merkittäviä poikkeuksia kuningaskunnan ja Ranskan yhtenäiset ohjelma-asiakirjat, joihin sisältyy erillisiä arvioita uusien työpaikkojen nettomääristä. Säilytettyjen tiedot -kerättiin hyväksytyistä yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista pois sulkien ainoastaan kokonaisarvion sisältävät työpaikkojen bruttomääriä koskevat työpaikkojen kokonaismäärään yksityiskohtainen siirtojen ovat tai 166 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus asiakirjat. Tiedot luokiteltiin uudelleen tärkeimpien toimenpidealojen mukaan niiden suhteellisen työpaikkaa tehokkuuden vertailemiseksi, kun perusteena ovat keskimääräiset kustannukset yhtä kohden. Lukuja on kuitenkin työllisyysvaikutusten arvioimisessa eri alueilla tulkittava varoen käytettyjen menetelmien epäyhtenäisyyden vuoksi. Näiden vielä tarkentamista vaativien tietojen pohjalta arvioidaan, että tavoitteen 2 toimenpiteiden seurauksena vuosina 1997-1999 joko luodaan, pelastetaan tai sijoitetaan uudelleen yli 870 000 työpaikkaa. Hiljattain tehtyjen arvioiden perusteella suuruusluokka on sama kuin kaudella 1989-93. Tilapäisten työpaikkojen osuus koko työllisyysvaikutuksesta on verrattain pieni eli yli 100 000 työpaikkaa seitsemässä jäsenvaltiossa. Kolmen suurimman vastaanottajamaan eli Ranskan, Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan, jotka saavat unionin rahoituksesta noin 70 prosenttia, osuus työpaikkojen bruttomäärästä on yli kaksi kolmasosaa. Yhtä työpaikkaa vastaavat keskimääräiset kustannukset - EAKR:n ja ESR:n rahoitustuen perusteella - arvioidaan 13 800 ecuksi. Unionin rahoituksen osalta kustannukset yhtä työpaikkaa kohden vaihtelevat suuresti, keskimäärin 4 400 ecusta Espanjassa keskimäärin 24 000 ecuun Tanskassa. Tämä selittyy tavoitteen 2 eri strategioiden kestää painotuksilla. Erityisesti infrastruktuurin työllisyysvaikutusten korkeampina kustannuksina yhtä työpaikkaa kohden verrattuna alueisiin, joilla painotetaan esimerkiksi pk-yritysten tukea, jolloin vaikutukset ovat välittömämpiä. ilmeneminen kauemmin kuin muualla, parantaminen ja on tämä näkyy silloin, kun etusijalla, Taulukko IV-1: Tavoite 2, 1997-1999 - Arvioitu työllisyysvaikutus Ii DK D F Väliaikaiset työpaikat Uudet tai säilytetyt työpaikat Kcskim. julkiset kust. työp. kohden (ecuina)' EU:n keskim. kust. työp. kohden (ecuina) ' Huom. Tiedot on kerätty hyväksytyistä YAQ:ista, lukuun ottamatta 3 YAO:ta, joissa ei ole tietoja asiasta. Tiedot on luokiteltu uudelleen. Tulkinta on kuitenkin varovainen, sillä ei ole olemassa useilla alueilla käytettyä standardimctodologiaa. 1 Väliaikaisten työpaikkojen tietoja ei ole arvioitu Tanskan ja Luxemburgin osalta. : Keskimääräiset kustannukset työpaikkaa kohden koskevat ainoastaan toimenpiteitä, joiden työllistämisvaikutuksista on käytettävissä tietoja. Suomea koskevat työpaikkatiedot eivät liity toimenpiteisiin tai ensisijaisuusasetteluun, minkä vuoksi niitä ci ole otettu mukaan. 120 14 457 16 177 7 226 4 100 i 14 224 11 1S1 5 466 6 255 116 359 15 698 6 065 14 049 147 459 16811 7 196 570 21 842 70 107 2 348 51 006 24 251 E 13 986 93 500 9 159 4 475 NL 20 193 43 762 17 484 6 521 FIN' 10 391 5 399 UK YHTEENSÄ 106 115 40 350 874 552 341 873 13 847 13 305 6 154 6219 Ympäristövaikutusten arviointi: Useimmissa suunnitelmissa esitetään ympäristön arviointistrategia ja käsitellään joitakin ympäristöön liittyviä kysymyksiä. Joissakin suunnitelmissa esitetään yhtenäisessä muodossa yksityiskohtaisia tietoja, ja niissä esitetään matriisin muodossa toimenpiteiden tai toimien vaikutuksia, jotka mahdollisesti kohdistuvat ympäristöä koskeviin huolenaiheisiin ja kysymyksiin. Kuitenkin useimmissa suunnitelmissa tähän on yhdistettävä soveltuvat ympäristön tilaa kuvaavat indikaattorit. Toinen huomattava parannus koskee ympäristöviranomaisten liittymistä yhteen, mikä on laajemminkin hyväksytty suunnitelmien osaksi. Mitä tulee ympäristökysymysten mukaan ottamiseen, on vahvistettava myös toimenpiteen ja ohjelman välistä yhteyttä. Ympäristöä koskevilla toimenpiteillä edistetään lisäksi usein paikallista toimintaa. Ne ovat harvoin luonteeltaan ennaltaehkäiseviä eikä useimmissa suunnitelmissa mainita "saastuttaja maksaa"-periaatetta tai anneta toimien käytännön soveltamiseen liittyvää tietoa. Esimerkin hyvästä käytännöstä tarjoaa Suomen suunnitelma, joka erottuu selvästi muista sekä ympäristövaikutusten ennakkoarvioinnin suhteen että tarkasteltaessa ympäristöviranomaisten liittymistä yhteen päätöksen teon, seurannan ja arvioinnin toteuttamisessa (ohjelman sekä hankkeen tasolla). B. VÄLIARVIOINTI Väliarvioinneilla selvitetään, missä määrin asetetut rakennerahastojen ohjelmien ja ulkoisen ympäristön kannalta. Seurantakomiteoiden kannalta ne ovat tärkeä hallinnon väline, sillä niitä käytetään apuna tehtäessä muutoksia ohjelmiin. Yleisesti kaikkien yli kolme vuotta kestävien ohjelmien yhteydessä suoritetaan väliarviointi kolmen vuoden jälkeen. Tavoitteen 2 kolmivuotisen ohjelmakauden yhteydessä väliarvioinnin korvaa ensimmäisen vaiheen väliaikainen arviointi. tavoitteet on saavutettu Seitsemännessä vuosikertomuksessa (1995) esitettiin, että oikeudellisista syistä kuuden vuoden ohjelmakausien väliarvioinnin on tavallisessa tapauksessa koostuttava kolmesta osasta, jotka ovat Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ,<y toteutettavuutta koskeva alustava kertomus, jossa esitetään suunnittelu-asiakirjan arvioinnin ja seurantajärjestelmän laatua ja sisältöä koskeva arvio; kolmannen toimintavuoden (eli vuoden 1996) jälkeen lyhyt kertomus, jonka pohjalta voidaan valmistella lopullinen jälkiarviointi. Tavoitteen 2 osalta väliarviointi oli tarkoitus korvata ennen vuoden 1996 loppua tehtävällä analyysilla. laadittu väliarviointikertomus; sekä vuoden 1999 laadittu ensimmäinen lopulla Vuoden 1996 aikana arviointijärjestelmä saatiin valmiiksi monilla tavoitteen 1 kohdealueilla. Seurantakomiteat esittivät tarjouspyynnöt riippumattomien arvioijien valintaa varten muualla paitsi Italiassa. Väliarviointeihin liittyviä tehtäviä suorittamaan valittiin lähes sata yhteisöä. Useimmista todeta edellytykset ohjelmien alueista arvioinnin käytettäviä mittareita. Väliarviointikertomukset ovat käytettävissä vuoden 1997 aikana, jolloin niitä voidaan käyttää hyväksi tukitoimiin liittyviin ohjelmiin mahdollisesti tarvittavien muutosten suunnittelun yhteydessä. laadittiin alustava kertomus, joiden perusteella voidaan suorittamiseksi tarvittaessa ohjelmassa lisätä sekä toimien vaikutuksesta. Esimerkiksi huomion kiinnittäminen Tavoitteessa 1 tarkoitettuihin inhimillisiin voimavaroihin liittyy mittavia ohjelmia, joihin liittyvät huomattavat rahoitusvarat sekä absoluuttisesti että suhteellisesti tarkasteltuna. Väliarviointeihin jossa selvitetään kansallisen politiikan muuttumista liittyvä kiinnostava piirre on analyysi, sosiaalisesti yhteisrahoitettujen syrjäytyneisiin tavoitteeseen 1 ryhmiin kaudella 1994-1999 oli merkittävä uudistus joissakin kuuluvissa maissa. Arvioinneissa etusijalla ovat kuitenkin edelleen koulutuksen ja ammatillisen jatkokoulutuksen järjestelmien kehittämisen tulokset. Täytäntöönpanoon liittyvien kysymysten osalta väliarvioinnin alustavissa kertomuksissa esitetään ensimmäisen kerran yleiskatsaus, jossa kuvataan seuranta-ja tiedotusjärjestelmiin liittyvät erityiset pullonkaulat sekä hankkeiden valinta, joka tehdään usein pelkästään kustannusten arvioinnin perusteella. Menetelmiä ajatellen tärkeä muutos oli rakennerahastojen uudistuksen yhteydessä toteutettu kaikkien mittareiden sisällyttäminen ohjelmiin useimmilla tavoitteen 1 kohdealueilla. Useisiin tämän vaiheen kertomuksiin sisältyy niiden soveltuvuutta arvioinnin välineeksi selvittävä analyysi. tukikelpoisuusperusteiden muodollisen Tavoitteeseen 1 liittyvien maatalouden ja maaseudun kehittämistä koskevia ohjelmia varten on nimetty arvioija; näihin ohjelmiin kuuluvat toimenpiteet toteutetaan kansallisella tasolla. Irlantia sekä Pohjois-Irlantia koskevat väliarviointikertomukset on jo esitetty. Yksi Irlantia koskeva erityiskertomus käsitteli nuorten viljelijöiden tilanperustamista. Siinä osoitetaan selvästi asiaan liittyvät vaikeudet, jotka aiheutuvat ensisijassa sukupolvenvaihdokseen liittyvistä ongelmista sekä tilanperustamiseen liittyvistä suurista pääomainvestoinneista. Tavoitteen 2 osalta arvioinnit on aloitettu useimmilla alueilla. Seurantakomiteat valitsivat yhteensä 50 arvioijaa, ei kuitenkaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Muutamissa tapauksissa väliarviointeja käytettiin vuosien 1997-1999 yhteisten ohjelma-asiakirjojen valmistelussa niiltä osin, kun niiden pohjalta oli mahdollista tehdä toimenpiteitä koskeva ensimmäinen yhteenveto ja hyödyntää esitettyjä tuloksia määriteltäessä tulevaa strategiaa ja toteutettavien toimenpiteiden luonnetta. Aquitainen alue tarjoaa hyvän esimerkin tällaisesta menettelystä, jonka yhteydessä arvioijat ottavat aktiivisesti osaa ohjelman valmisteluun, erityisesti tavoitteiden ja vaikutusten määrälliseen arviointiin. ja yhteisölle koituvan sekä ensimmäinen alustava kertomus Väliarviointi on myös aloitettu tavoitteiden 3 ja 4 osalta, ja riippumattomat arvioijat on nimetty, ohjausryhmät perustettu jätetty. Näissä ensimmäisissä kertomuksissa on jo joitakin ohjelmakauteen, täytäntöönpanoon tai vaikutusten laajuuteen liittyviä 1 osalta väliarvioinnissa pyritään ensimmäisen kerran valottamaan päätelmiä. Tavoitteen kohderyhmiin keskittymistä luonnetta. Saatavilla olevista lisäarvon arviointikertomuksissa esitetään jäsenvaltioissa toteutettuja erilaisia ohjelmien täytäntöönpanotapoja. Joissakin tapauksissa toimenpiteet parantavat yhteisrahoitetun järjestelmän mahdollisuuksia joidenkin tapauksissa ESR on ollut alullepanijana uusien erityisten näkökulmien kannalta ja joissakin menettelyjen kehittämisessä (kuten erityisesti "yksilöllisen työelämään sijoittautumisen väylän" yhteydessä). Näihin toimintatapoihin liittyvä lisäarvo yhteisön tasolla vaihtelee luonteeltaan suuresti. Menetelmien osalta mittarit näet ovat pääasiassa "perinteisiä" tuen saajiin kohdistuvia vaikutuksia selittäviä mittareita (sertifiointi, välitön sijoittumisaste). On esitetty vain vähän sellaisia mittareita, jotka selittävät toimenpiteisiin kohdistuvia erityisiä vaikutuksia. 168 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Tavoitteen 4 ohjelmien tarkastelu osoittaa tulkinnan vaihtelevan suuresti jäsenvaltioiden strategisten valintojen ja myös kansallisen tilanteen mukaan. Pk-yritysten osallistuminen sekä työttömyysuhan alaisten työntekijöiden käsite ovat väliarviointia varten ehdotetut kaksi teemaa. Valintaperusteiden ensimmäinen tapauksissa tarkastelu tuotti tärkeää tietoa poliittisista toimintalinjoista. Joissakin perusteet eivät ole tähän mennessä täyttäneet erottelutehtäväänsä, sillä menettelyn uutuuden ja täytäntöönpanon viivästysten takia hankkeita on tarjottu vain vähän. Jälkimmäinen saattaa selittyä myös sillä, että toteuttajien, jotka ovat tottuneempia tavoitteen 3 toimien kaltaisiin toimiin, on ensin käytävä läpi opetteluvaihe. Tavoitteen 5b osalta alueilla saatiin vuonna 1996 tehdyn työn ansiosta muodostettua kehykset arviointia varten: työohjelman laadinta, arviointityön seurannasta huolehtivan ryhmän nimeäminen seurantakomitean piirissä, valintaperusteiden vahvistaminen arvioijan valintaa varten ja vielä arvioijan nimeäminen kullekin ohjelmalle. Tämä seurantakomiteoiden piirissä toteutettu työ saatiin valmiiksi tavoitteen 5b kaikkien 83 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta. Seurantakomiteat ymmärsivät toiminnan erityisluonteen, sillä arviointi on väline, jolla voidaan ohjata paremmin tulevia ohjelmia ja muutoksia (1997-1999). Tähän asti arviointi on ollut luotettavaa, sillä muutamaa poikkeusta lukuunottamatta useimmat komiteoissa edustettuina olevista kansallisista ja alueellisista viranomaisista ovat ymmärtäneet avoimen, ammattitaitoisesti suoritetun arvioinnin tarpeellisuuden. Selvästi suurin osa sopimuksista toteutettiin julkisen tarjouspyynnön jälkeen. Jotta arvioinnista olisi hyötyä, syystä kaikki seurantakomiteat ovat pyytäneet väliarviointikertomukset ennen kesää 1997 (lukuun ottamatta joitakin poikkeuksia ensimmäisen lopullista kertomusta, jonka oli täytäntöönpanon etenemistä kuvaavan kertomuksen jo ennen useimpien osalta määrä olla valmis vuoden 1997 puoliväliin mennessä. Komissio on lisäksi suunnitellut tietokannan, johon on koottu yhteen tiedot kaikista ohjelmiin sisältyvistä mittareista ja niiden käytöstä. Sen on tarkoitus mahdollistaa kunkin ohjelman täytäntöönpanon seuraaminen, erityisesti aineellisten tietojen sekä työllisyyttä koskevien tietojen osalta, sekä tietojen ryhmittely kansallisella tasolla ja yhteisön tasolla. lisäksi oltava käytettävissä oikeaan aikaan. Siitä jäsenvaltioissa). Muutamat tulosten on kuitenkin esittivät uusissa alueet sen Myös useimmat KOR:n seurantakomiteat ovat esittäneet arvioijien valintaa koskevan tarjouspyynnön väliarviointikertomusten laadintaa varten. Kertomuksia odotettiin vuoden 1997 alkupuolella. Myös Suomessa ja Ruotsissa tavoitteen 6 seurantakomiteat toteuttivat väliarviointiin liittyviä menettelyjä. Tarjouspyynnöt esitettiin hyvissä ajoin ja elimet valittiin. Väliaikakertomuksia odotellaan vuoden 1997 lopulla. Lisäksi on aloitettu joihinkin yhteisöaloitteisiin liittyviä väliarviointeja. Niinpä joillakin alueilla päätettiin aloittaa LEADER II:n osalta yhteisöaloiteohjelmien arviointi samassa yhteydessä kuin tavoitteeseen 5 liittyvä arviointi. Toisilla alueilla taas, etenkin jäsenvaltioissa, joissa ohjelmat on laadittu kansallisiksi, on otettu käyttöön erityismenettelyjä. Jo esitellyssä Irlannin kertomuksessa tuodaan esiin, että ohjelma on edennyt moitteettomasti ja että on pidetty tärkeänä, että uudet paikallisen toiminnan ryhmät saavat tietoja ja niille välitetään kokemuksia, mutta siinä kuvataan myös toimien sujumiseen ja täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia. Myös EMPLOYMENT- ja ADAPT- yhteisöaloitteita varten suoritettiin vuonna 1996 toimenpiteet yhteistyössä toteutettavaa arviointia varten. Väliarviointien tärkeimmät näkökohdat liittyvät suoraan itse aloitteiden luonteeseen eli niissä innovaation arvioidaan, ohjelmien toimien tuloksia levitetään hyvien käytäntöjen täytäntöönpanossa sekä missä määrin kyseisten saattamiseksi käyttöön laajamittaisesti. kuinka monikansallisuuden periaatteet toteutuvat ja Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus j^g C. 1. JÄLKIARVIOINTI Tavoite 2 ohjelmakaudella 1989-1993 tulevien tukitoimien toteutettavien sekä parhaillaan selvitettiin eräitä erityiskysymyksiä: Mitä ovat Vuoden 1996 aikana suoritettiin rakennerahastojen tukea koskeva arvio 60 alueella, jotka olivat tavoitteen 2 kannalta tukikelpoisia alueita kaudella 1989-1993, tärkeimpien saavutettujen tulosten tehostamiseksi. Näillä arvioimiseksi ja jälkiarvioinneilla tukitoimien jälkiseuraukset? Mikä on niiden osuus teollisuuden rakenneuudistuksessa kyseisillä alueilla? Missä määrin vuonna 1988 toteutetut rakennerahastojen uudistukset tehostivat ohjelmien täytäntöönpanoa ja paransivat saavutettuja tuloksia? Mitä päätelmiä voidaan tehdä tavoitteen 2 ohjelmia kaudella 1989- 1993 koskevan arvioinnin pohjalta ja mitkä menettelyt voidaan liittää hyvien käytäntöjen luetteloon? Arvioinnin toteutusta haittasi ensi sijassa se, että monilla tavoitteen 2 kohdealueilla oli käytettävissään suhteellisen vähän tietoa kauden 1989-1993 ohjelmista. Tiedon saatavuutta tarkasteltaessa täytäntöönpanon edistymistä kuvaavia mittareita ole yhtenäistetty, minkä johdosta tietojen vertailtavuus on heikko. Niin ollen seuraavassa esitettäviä tuloksia ja päätelmiä on pidettävä ainoastaan viitteellisinä. tulevaisuudessa tavoitteen 2 Tärkeimmät päätelmät Yleinen päätelmä jälkiarvioinnista on, että tavoitteen 2 mukaisten toimenpiteiden osuus teollisuuden rakenneuudistuksessa on ollut merkittävä kaudella 1989-1993. Vaikka asianomaisella kaudella yleinen makrotaloudellinen kehityssuuntaus ei ollutkaan suotuisia suurimman osan aikaa, tavoitteen 2 tukivat osaltaan rakenteellisia mukautuksia alueilla, joilla perinteiset teollisuuden alat ohjelmat taantuivat. Lyhytaikainen vaikutus teollisuuden rakenneuudistukseen osoittautuivat huomattaviksi. Arvioinnissa painotetaan myös vuonna 1988 toteutetuilla rakennerahastojen uudistuksilla olleen merkittävät vaikutukset. työttömyyteen sekä pitkän aikavälin vaikutus Toteutetut strategiat strategiat ovat tukikehysten sekä toimenpideohjelmien tuoneet aiemmin puuttunutta Yhteisön yhtenäisyyttä alueellisiin kehittämisstrategioihin monilla tavoitteen 2 kohdealueilla. Komission vuonna 1989 hahmottelemassa kehyksessä korostui, yhdenmukaisesti rakennerahastojen uudistuksen teollisuuden kanssa, tarve noudattaa yhtenäisempää lähestymistapaa, jossa keskitytään enemmän rakenneuudistukseen liittyvien ohjelmien suunnitteluun. Joihinkin, esimerkiksi Espanjan, Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan alueilla tehtyihin selvityksiin pohjautuvat tiedot viittaavat siihen, että tämä kehys muodostaisi aiempaa vakaamman perustan aluekehityksen suunnittelulle, vaikkakin joitakin rakennerahastoista annetun asetuksen näkökohtia on pidetty liian rajoittavina. Alueilla, joilla aluekehityksen strateginen käsittely on ollut hyvin vakiintunutta (Ranska ja Saksa), tämä tavoitteeseen 2 liittyvä lisäarvoa korostava näkökulma ei ole ollut yhtä selvä. Rakennerahastoilla oli merkittävä kerrannaisvaikutus: jokaista yhteisön miljoonaa ecua kohden itse kaksi miljoonaa ecua. Niillä oli vaikutusta myös yksityisen sektorin jäsenvaltiot sitoivat rahoitukseen, tavoitteen 2 ohjelmakauden kustannuksista. Muun rahoituksen määrää on vaikea arvioida. Selvityksistä käy kuitenkin ilmi, että rakennerahastojen tuki oli ratkaisevan tärkeä tavoitteen 2 ohjelmakauden etenemiselle nykyisessä laajuudessa ja nykyisellä nopeudella. joka kattoi kokonaisuudessaan noin 20 prosenttia Vaikka tavoitteen 2 toimintalinjat olivat hyvin samanlaiset eri alueilla, todettiin suuria eroja varojen jakautumisessa erityyppisten toimenpiteiden välillä. Varojen jakautuminen toimenpiteiden välillä kuvasti yleensä eri alueiden kehittämisen keskeisiä tavoitteita. Esimerkiksi Ranskan ja Saksan alueilla painotettiin infrastruktuuriin tehtäviä investointeja, kun taas muualla (esimerkiksi Alankomaissa, Italiassa ja joillakin Yhdistyneen kuningaskunnan alueilla) pk-yritysten, matkailun ja inhimillisten tukeminen oli tärkeämpää. Hankkeiden yhteydessä varojen jako ei voimavarojen kehittämisen kuitenkaan aina kuvastanut strategisia tavoitteita. 170 Rakennerahastot 1996-Kahdeksas vuosikertomus Ulkoisesti yhtenäisyys oli yleisesti hyvä, huolimatta siitä, että mukautuminen yhteisön tukikehykseen oli jossain määrin vaikeaa jäsenvaltioissa, joissa jo oli hyvin vakiintuneet aluestrategiat. Sitä vastoin strategioista puuttui usein sisäistä yhtenäisyyttä, muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta (esimerkiksi Alankomaat). Tämä pitää paikkansa erityisesti silloin, kun yhdistetään strategiaan EAKR. m ja ESR:n toimenpiteitä. Erot ja hallintomenettelyissä, vastuualueissa ovat hankaloittaneet niiden yhdistämistä. Sitä vastoin hankkeiden tasolla yhteistyön kehittäminen tavoitteen 2 kohdealueilla tuki toimenpiteiden välisten yhteyksien ja synergiavaikutusten optimoimista. institutionaalisissa kansallisissa rakenteissa Ohjelmien hallinnointi Koska varat oli saatava nopeasti kohdennettua heti ohjelmakauden 1989-1993 alussa, alueelliset viranomaiset ottivat joskus käyttöön hankkeiden muodollisen arviointi- ja voimajärjestelmän heti, kun ohjelmat olivat käynnistyneet. Yhteisön tukikehysten ja toimenpideohjelmien käynnistämisessä todetut viivästymiset ovat merkki siitä, että alueelliset viranomaiset yrittivät kohdentaa varoja suhteellisen lyhyeksi aikaa ongelmien tultua esiin. Niinpä yleinen suuntaus oli käynnistää edeltä käsin vahvistettuja ohjelmia tai valita niitä noudattaen "ensimmäinen sisään, ensimmäinen ulos"- käytäntöä. Viralliset arviointiperusteet ja -menettelyt otettiin käyttöön useimmilla alueilla, kun kilpailu rahoituksesta kiristyi. Vaikuttaa siltä, että hankkeiden arvioinnissa hyväksyttiin useimmilla alueilla lienee viety kauden Alankomaissa ja ja luokittelumenetelmiä oli kokeiltu). lähestymistapa. Pisimmälle arviointimenetelmät tiukempi Yhdistyneessä (joissa merkintä-, kuningaskunnassa lopulla paljon painotus- Yleisesti ohjelmien seuranta- ja arviointikäytännöt olivat riittämättömiä, vaikka kauden lopulla otettiinkin käyttöön toimenpiteitä niiden tehostamiseksi. Useimmilla alueilla seurantamenettelyissä oli kyse pelkästään rahoituksen mittareista, ja aineellisten tulosten selvittämiseen kiinnitettiin vain vähän huomiota. Selvityksistä käy ilmi, että useimmilla alueilla alueen viranomaisilla ei ole ollut teknisiä tietoja eikä varoja, joita hankkeiden tehokas seuranta edellyttäisi. Esimerkiksi vierailuja paikan päälle ei ole laajassa mitassa toteutettu. Useimmilla alueilla on lisäksi törmätty teknisiin ongelmiin seurannassa saatujen tietojen analysoinnissa ja käytössä. Kattavia väliarviointeja tehtiin vain vähän, vaikka ohjelmien hankkeista ja erityisnäkökohdista laadittiin mittava sarja selvityksiä. Monilla alueilla seuranta-ja arviointikäytäntöjen puute on yksi tekijä, joka selittää ohjelmakauden muutoksiin liittyvän strategisen lähestymistavan puuttumista yleisesti. On kuitenkin selvää, että ohjelmakauden lopulla ryhdyttiin toimenpiteisiin menettelyjen parantamiseksi. lähestymistapoja eli hyvin keskitettyjä Ohjelmien hallinnointimenettelyt vaihtelivat, ja niihin vaikuttivat suuresti tavoitteen 2 kohdealueilla institutionaaliset rakenteet ja kansalliset perinteet. Yleisesti vaikuttaa siltä, että on vallitsevat omaksuttu kahdentyyppisiä (esimerkiksi Espanjassa) ja hajautetumpia järjestelmiä (esimerkiksi Alankomaissa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa). Seurantakomiteoiden merkitys oli huomattava useimmilla alueilla niiden toimiessa siteenä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten välillä sekä eri alueellisten työmarkkinaosapuolten ja työelämän edustajien välillä. Seurantakomiteoilla oli kuitenkin vaihtelevasti mahdollisuuksia käyttää todellista päätösvaltaa. Se näyttää olleen mahdollista joillakin alueilla, kun taas toisaalla (esimerkiksi Saksassa) komiteoiden asema oli paljon rajoitetumpi. järjestelmiä Rakennerahastojen uudistus vuonna 1988 vauhditti yhteistyön kehittymistä huomattavasti. Selvityksissä korostetaan tämän seikan olevan yksi tavoitteen 2 toimenpiteiden tärkeimmistä ja kestävimmistä eduista kaudella 1989-1993. On myös ilmeistä, että yhteistyön käynnistymiseen liittyi vaikeita ongelmia. Joillakin alueilla - erityisesti sellaisilla, joilla hallintorakenteet ovat suhteellisen keskittyneitä - syntyi kansallisten ja alueellisten viranomaisten välille jännitteitä toimintalinjojen määrittelyyn ja päätöksentekoon liittyvissä kysymyksissä. Joissakin jäsenvaltioissa on ollut vaikea varmistaa yksityisen sektorin osallistuminen. Kuitenkin on selvää, että kaikkien yhteistyöosapuolten oli käytävä läpi opetteluvaihe ja että tehokas yhteistyö oli kaudella 1989-1993 yleisesti ottaen vakiintunut kaikilla tavoitteen 2 kohdealueilla. Kehitettiin useita yhteistyömalleja; suhteellisen harvojen osanottajien välisen yhteistyön etuna on parempi yhtenäisyys ja helpompi hallittavuus, kun enemmän taas laajamittaisemmassa yhteistyössä useamman - välisessä edustajan on Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus jyj yhteensovittamisongelmia. Omaksutussa yhteistyömallissa kuvastuivat erityispiirteet, etenkin tavoitteen 2 kohdealueiden koko. tavallisesti alueelliset aikana tehtiin yksi merkittävä mukautus Ohjelmakauden tavoitteen 2 strategioihin, mutta toimenpiteessä oli kyse ennemmin käytettävissä olevien varojen kohdentamisesta mahdollisimman tarkoin kuin aluekehityksen keskeisten tavoitteiden muuttamisesta. Monilla alueilla on kuitenkin mukautettu ohjelmia kaudella 1989-1991 saatujen kokemusten huomioon ottamiseksi. Kaiken kaikkiaan infrastruktuureihin tehtäviin investointeihin verrattuna tarkoituksenmukaisemmiksi ovat osoittautuneet mukautukset, joissa ensisijaisina pidetyillä toimenpiteillä voi olla välittömiä myönteisiä työttömyyslukujen työllisyysvaikutuksia, kun otetaan huomioon alkava taloudellinen taantuma ja kasvu. Brutto-ja nettotulokset Arvioidaan, että tavoitteen'2 tukitoimien seurauksena kaudella 1989-1993 luotiin, pelastettiin tai sijoitettiin uudelleen kaiken kaikkiaan lähes 850 000 työpaikkaa. Täydentävyyden, paikanvaihdosten sekä välillisten vaikutusten huomioon ottamiseksi toteutettujen mukautusten jälkeen arvioidaan, että tavoitteen 2 ohjelmakauden tuloksena syntyi kaikkiaan 450 000-500 000 uutta "nettotyöpaikkaa". Tarkasteltaessa 850 000 "bruttotyöpaikkaa" syntyi niistä noin 570 000 (eli 67 prosenttia) EAKR:n ohjelmien ansiosta ja loput ESR:n tukitoimien ansiosta. Kolme jäsenvaltiota, Ranska, Espanja ja Yhdistynyt kuningaskunta, edusti noin kolmea neljäsosaa luoduista tai säilytetyistä työpaikoista, mikä suurin piirtein vastaa määrärahojen jakautumista jäsenvaltioiden välillä. Arvioidut kustannukset yhtä työpaikkaa kohden - EAKR:n ja ESR:n kulujen perusteella - ovat 7 000 ecua (brutto) ja 14 000 ecua (netto). Arvioidun 450 000 "nettotyöpaikan" luomiseksi kustannukset yhtä työpaikkaa kohden vaihtelivat suuresti, keskimäärin 5 000 ecusta Belgiassa keskimäärin 20 000 ecuun tavoitteen 2 kohde alueilla Espanjassa. Selitys on tavoitteen 2 eri kohdealueilla omaksutut pääasialliset tavoitteet. Etenkin silloin, kun sijoittaminen infrastruktuureihin on etusijalla, toiminnan työllisyysvaikutukset ilmenevät hitaammin kuin alueilla, joilla painopiste on pk-yritysten avustamisen kaltaisilla toimilla, ja silloin kustannukset yhtä työpaikkaa kohden ovat suuremmat ohjelmakauden aikana. Kun otetaan huomioon tavoitteen 2 ohjelmiin liittyvät yhteisön kustannukset sekä kansalliset kustannukset, ovat keskimääräiset kustannukset tai kokonaiskustannukset/todelliset kustannukset yhtä "nettotyöpaikkaa" kohden 40 000 ecua. Tämä vastaa sitä, mitä aluekehitystoimenpiteiltä odotetaan. Lisäksi arvioidaan, että tavoitteen 2 ohjelmakaudella 1989-1993 tuen saajien lukumäärä ESR:n tukemien koulutusohjelmien yhteydessä oli 917 000 ja tukea saaneiden pk-yritysten lukumäärää noin 470 000. Koska vain harvat alueelliset viranomaiset vahvistivat ohjelmakauden alussa tavoitteet, ei ohjelmien toteutumisastetta ole helppo arvioida. Selvitysten yhteydessä saaduista tiedoista käy ilmi, että alueelliset viranomaiset olivat vahvistaneet työllisyyteen liittyvät tavoitteet EAKR:a varten ainoastaan tarkoitetuista 60 alueesta. ESR:n osalta 20 alueellista kahdellatoista alueella viranomaista oli vahvistanut määrällisiä tavoitteita. Vaikuttaa siltä, että silloin kun tavoitteet oli vahvistettu, ne myös useimmissa tapauksissa saavutettiin. Joissakin tapauksissa tämä saattaa merkitä sitä, että saavutettu tulos oli odotettua parempi. Mahdollista on myös, että itse tavoitteet eivät olleet tarkasti käytettyjen riittävän seurantajärjestelmien avulla. tuloksia ei kyetty arvioimaan taikka ohjelman tavoitteessa 2 todenmukaisia Vaikutusten arviointi Rakennerahastojen tukitoimet lisäsivät osaltaan alueiden taloudellista monipuolistumista, ja vuosien 1989-1993 aikana luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen määrän vaihteli arviolta 0,7 prosentista 1,3 prosenttiin tukitoimien työllisyysvaikutukset ovat tärkeä saavutetuista tuloksista kertova arviointiperuste, on sovelletut strategiat pääasiassa tarkoitettu välineeksi pyrittäessä selvittämään syviä rakenteellisia ongelmia pidemmällä aikavälillä. Tässä suhteessa ratkaisevaa on, missä määrin rakennerahastojen tukitoimet teollisuuden ulkopuolisten alojen työpaikoista. Vaikka tavoitteen 2 172 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertonuis vaikuttavat tavoitteen 2 kohdealueiden taloudelliseen monipuolistumiseen sekä vähentävät niiden riippuvuutta perinteisistä teollisuuden aloista työpaikkojen tarjoajana ja tulojen lähteenä. Useimmilla tavoitteen 2 kohdealueilla uudistamiskehitys saatiin hyvin käyntiin jo 1980-luvun lopulla, mutta rakennerahastojen tukitoimilla on selvästi ollut tärkeä osa tämän kehityksen lujittamisessa. Tavoitteen 2 ohjelmakauden ansiosta teollisuuden työpaikkojen väheneminen hidastui: Työpaikkoja säilyi 0,9-1,8 prosenttia enemmän kuin mitä olisi säilynyt ilman tukitoimia. Ohjelmakauden 1989- 1993 osuessa suurelta osin samaan aikaan syvän taloudellisen taantuman kanssa rakennerahastojen tuki, joka oli suunnattu työpaikkojen säilyttämiseen taantuneilla teollisuuden aloilla, edisti selvästi merkittävien sosiaalis-taloudellisten tavoitteiden toteutumista. Tämän vaikutuksen merkitystä kuvaa se, että tavoitteen 2 ohjelmien ansiosta luotiin tai säilytettiin 0,9-1,8 prosenttia teollisuuden työpaikoista (riippuen siitä, otetaanko huomioon brutto- vai nettovaikutus). Edellä esitettyjen vaikutusten lisäksi arviointi toi myös esiin sen, että tavoitteen 2 tukitoimilla on ollut huomattavasti sellaisia vaikutuksia, joita ei voida mitata määrällisesti. Epäilemättä tärkein vaikutus on ollut alueellisen yhteistyön kehittämisen edistäminen sekä osapuolten valmiuksien parantaminen aluekehitysstrategioiden suunnittelussa ja hallinnoinnissa. Tässä suhteessa vuonna 1988 toteutetulla rakennerahastojen uudistuksella oli kiistatta suuri merkitys. Vaikeampaa on arvioida muiden vuonna 1988 toteutettujen muutosten, etenkin keskittämistä, täydentävyyttä ja suunnittelua koskevan periaatteen painottamisen, jälkiseurauksia. 2. Muut jälkiarvioinnit Muutamilla tavoitteen 5b kohdealueilla saatiin vuonna 1996 valmiiksi arvioinnit, joissa kartoitetaan kauden 1989-1993 tulokset. Jäsenvaltiot ovat myös alkaneet koota eri arviointeihin sisältyviä osatekijöitä yhteenvedoiksi, mutta tämä työ ei kuitenkaan tarkenna enempää lopullisiin tuloksiin tai vaikutuksiin liittyviä määrällisiä tietoja. DATAR (Ranska) toteutti selvityksen, jossa tarkasteltiin arviointimenetelmiä yhteisön ohjelmien yhteydessä sekä eteen tulleita ongelmia, ja arvioitiin toimenpiteiden dynaamisuutta eri alueilla. LEADER I -aloitteen vuoden 1995 julkisen tarjouspyynnön tuloksena valittiin vuonna 1996 arvioija sekä aloitettiin toiminnan ryhmää kahdessatoista työnsä esittämällä menetelmiä käsittelevän kertomuksen, jonka pohjalta työ eri jäsenvaltioissa aloitetaan. Kertomuksessa kuvataan uudenlainen lähestymistapa, joka liittyy innovaation ja alhaalta ylöspäin etenevän menettelyn arvioimiseen. tarkoitus jäsenvaltiossa. Arvioija aloitti tarkastella 217 paikallisen tutkimus, jossa on D. 1. SUURHANKKEIDEN ARVIOINTI Johdanto toteutettiin arviointitutkimus tutkimus. Tässä vuonna 1994 tärkeimmistä Euroopan aluekehitysrahastosta Vuonna 1996 ja koheesiorahastosta tukea saavista hankkeista. Sillä saatettiin ajantasalle ensimmäisen ohjelmakauden tehdyssä ensimmäisessä (1989-1993) suurhankkeita koskeva tutkimuksessa tarkasteltiin vuosina 1989-1993 EAKR:n yhteisrahoitettavaksi hyväksytyn 200 suurhankkeen kustannus-hyöty-analyysiä. Kustannus-hyöty-analyysistä säädetään EAKR:sta annetun asetuksen 5 artiklassa, joka koskee suurhankkeiden yhteisrahoitushakemuksia. Tutkimuksella pyrittiin määrittämään arvioinnin tuloksena saatujen tietojen laatu kokonaisuudessaan, vertailemaan eri sovellettuja analyysimenetelmiä sekä yksilöimään avaintekijät kauden 1994-1999 suurhankkeiden arviointia varten. Yhteenveto analyysin rakennerahastojen viidennessä vuosikertomuksessa (1993), joka julkaistiin vuonna 1995. Tuloksia käytettiin hyödyksi myös laadittaessa vuonna 1995 julkaistua opasta yhteisön aluepolitiikkaan liittyvien suurhankkeiden kustannusten ja hyötyjen analysoinnista ("Guide de l'analyse des coûts et avantages des grands projets dans le cadre de la politique régionale communautaire"). Opasta sekä kauden 1989-1993 suurhankkeiden analyysin tuloksia käytettiin hyväksi suurhankkeista vastaaville komission virkamiehille tarkoitettujen koulutusseminaarien valmistelussa. tuloksista esitetään Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 173 Vuonna 1996 toteutetun uuden tutkimuksen tavoitteet olivat samat kuin ensimmäisen tutkimuksen. Siinä selvitettiin 200 hankkeiden rahoitukseen liittyvää hakemusta; 107 hanketta rahoitettiin EAKR:sta ja 93 hanketta koheesiorahastosta. Koheesiorahaston hankkeita koskevat hakemukset liittyivät kauden 1993-1996 aikana hyväksyttyihin hankkeisiin. EAKR:n hankkeet koskivat kautta 1994-1999. Vaikka otosta ei voidakaan pitää yhteisrahoitettuja suurhankkeita täysin edustavana, se ei sen vuoksi ole vähemmän merkityksellinen. Tuloksia tarkasteltaessa on syytä muistaa muutamia seikkoja. Käytettävissä olevat tiedot ovat tutkimuksen suorittamisen ajankohdan tietoja eli kesäkuun 1996 tietoja. Tiedot ovat pääasiassa peräisin rahoitushakemuksista. Joissakin tapauksissa ne ovat erilaiset kuin lopullisessa tuotteessa. Kustannus-hyöty-analyysin laatua pidettiin hyvänä verrattuna hyviin käytäntöihin eikä mahdollinen arvostelu merkitse sitä, etteivätkö hakemukset olisi täyttäneet asetuksessa asetettuja ehtoja. Taulukko 1V-2: Suurhankkeet - Jaottelu jäsenvaltioittain EAKR 1994-1999 Koheesiorahastot 1993-1996 " 1. sukupolven" kokonaisotos Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Alankomaat Portugali Yhd. kuningask. YHTEENSÄ Määrä 2 1 28 2 9 1 10 15 1 25 13 107 % 2 % 1 % 2 6% 2 % 8 % 1 % 9% 14 % 1 % 23 % 12 % 100 % Määrä % Määrä 2 1 28 14 60 1 18 15 1 47 13 200 12 51 8 22 93 13% 55% 9% 24% 100% % 1 % 1 % 14 % 7 % 30 % 1 % 9 % 8 % 1 % 24 % 7 % 100 % "2. sukupolven" kokonaisotos Määrä % 2 54 11 55 52 26 1 % 27 % 6% 28 % 2 6% 13 % 200 100 % Toisessa tutkimuksessa yli puolet koheesiorahaston hankkeista sijoittui Espanjaan ja melkein neljäsosa Portugaliin. Saksaan ja Portugaliin sijoittui kumpaankin yksi neljäsosa tutkituista EAKR:n hankkeista. Kyseisen kahden tutkimuksen välillä on huomattavia eroja. Ensimmäisessä oli mukana kuusi jäsenvaltiota, toisessa yksitoista. Saksa ei ollut mukana ensimmäisessä tutkimuksessa, ja toisessa sen osuus 200 tutkitusta hankkeesta oli 28 hanketta. Italian, Irlannin ja Portugalin osuus oli toisessa tutkimuksessa paljon pienempi, vaikka se oli edelleen merkittävä. , Koheesiorahaston hankkeet jakautuvat liikenne-ja ympäristöalojen kesken. Myös EAKR:n hankkeista kaksi viidesosaa liittyy liikennealaan, kun taas ympäristöalaan liittyviä EAKR:n hankkeita on verrattain vähän. Liikenne myös nielee suurimman osan kustannuksista eli noin 60 prosenttia. Ympäristöön liittyvät hankkeet ovat kooltaan keskimääräistä pienempiä, ja niiden kustannukset ovat alle kymmenen prosenttia kokonaiskustannuksista. Sitä vastoin energiaan liittyvät hankkeet ovat tavallisesti kalliita ja kolmen hankkeen osuus olikin 12 prosenttia kustannuksista. Taulukko IV-3: Suurhankkeet - Jaottelu aloittain Ala EAKR Koheesiorahastot "2. sukupolven" kokonaisotos " 1. sukupolven" kokonaisotos Tiedot* Yhteensä Tiedot* Liikenne Vesi ja ympäristö Energia Muut palvelut Teollisuus YHTEENSÄ •Sellaisten hankkeiden määrä, joiden kokonaisinvcstointikustannuksia koskevat tiedot ovat kaytettavisssa 38 4 3 10 46 101 95 40 3 10 46 194 57 36 57 36 93 93 Yhteensä 40 5 3 12 47 107 Yhteensä 97 41 3 12 47 200 82 23 9 12 74 200 76 22 9 12 69 188 Tiedot* Yhteensä Tiedot* 174 Rakenneraiuistot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 2. Arviointeja koskeva analyysi Taulukko IV-4: Suurhankkeet - Kokonaisarviointi Verrattuna edelliseen va ra inho i to vuoteen Taloudellinen analyysi Taloudellinen tuotto Varjohintojen arviointi Välillisten talousvaikutusten arviointi R a h o i t u s a n a l y y si Muutokset suhteellisissa hinnoissa Rahoituksen tuottoaste Rahoitussuunnitelma Riskianalyysi Herkkyysanalyysi Riskianalyysi + Parannukset ensimmäisen ja toisen "sukupolven" välillä - Heikennykset ensimmäisen ja toisen "sukupolven" välillä + + + + = - + - Kustannus-hyöty-analyysi on vakiintunut menetelmä hankkeiden taloudellisen hyödyn arvioimiseksi. Siinä luetellaan kustannukset ja hyödyt ilmoittaen niiden rahallinen arvo, lasketaan ne yhteen ja kokonaiskustannukset vähennetään kokonaishyödyistä. Käytännössä tarvitaan kuitenkin paljon työtä käyttökelpoisten ja vertailukelpoisten tulosten saamiseksi. Ajan ottaminen huomioon: Tulevien kustannusten ja hyötyjen arvo on alhaisempi kuin nykyisten kustannusten ja hyötyjen arvo. On siis arvioitava hankkeesta ajan mittaan koituvien kustannusten ja hyötyjen arvo ja vähennettävä sellaisten kustannusten ja hyötyjen arvo, jotka ilmenevät myöhemmin yllättäen. Käytännössä oletetaan yleensä, että arvo alenee ajan mittaan (diskonttauskerroin) tiettyyn suurempaa vakioarvoon diskonttauskerrointa). Ajan mittaan tapahtuvat muutokset esitetään yli 70 prosentille toisen vaiheen hankkeista. Ennusteiden aikaväli liikennealalla keskimäärin 20-30 vuotta, ympäristö- ja vesialalla vähän pidempi, kun taas teollisuus-, palvelu-, koulutus- ja terveydenhoitoalojen hankkeet pohjautuivat 6-13 vuoden ennusteisiin. Yleisesti erilaiset näkymät kuvastavat investoinnin luonnetta. (yksityiset yritykset käyttävät usein 20-30 prosentin sitä tai Tuotto: Sen jälkeen, kun kustannukset ja hyödyt on arvioitu, mukautettu aikaan ja suhteutettu saadaan hankkeen diskontattu nettoarvo vähentämällä soveltuvalla diskonttauskertoimella, tuotto. kokonaiskustannukset kokonaishyödyistä. Toisenlaista mittaustapaa edustaa sisäinen Useimmissa hankkeissa kustannukset ilmenevät ensin ja hyödyt vasta myöhemmin. Siten diskontattu nettoarvo on sitä pienempi, mitä korkeampi diskonttauskerroin on. Sisäinen rahoitustuotto kuvaa hankkeen todellista rahoitustilannetta. Sisäistä rahoitustuottoa käyttävien kustannus-hyöty-analyysien osuus pysyi ennallaan eli se oli noin yksi neljäsosa analyyseistä. Kuitenkin sellaisten analyysien osuus väheni, joihin sisältyi rahoitustilannetta kuvaavat yksityiskohtaiset tiedot sisäisen rahoitustuoton laskemista varten. Joissakin tapauksissa käytettiin likimääräisempiä rahoitustilannetta kuvaavia mittareita kuten tuen määrä/tulot -suhdetta. Joissakin tapauksissa laskelmaa ei ollut tehty, koska mitään tuloja ei ollut ennakoitu. Noin 70 prosenttiin toisen vaiheen hanke-esityksistä sisältyi sisäistä taloudellista tuottoa koskeva arvio (eli sisäinen tuotto, joka on saatu mukauttamalla hyödykkeiden ja palvelujen hinnat esimerkiksi monopolitilanteen mukaan), kun taas ensimmäisessä vaiheessa se sisältyi 50 prosenttiin hankkeista. Tutkimuksesta käy ilmi, että sekä sisäisen rahoitustuoton että taloudellisen tuoton suuruusluokka on vertailukelpoinen molempien vaiheiden hankkeiden osalta. Muutosalttius ja riskit: Tässä voidaan erottaa kaksi tekijää; selvitetään ennusteiden herkkyys mukautua hyväksyttyjen olettamusten muutoksiin ja arvioidaan tulokset hankkeeseen liittyvien riskien valossa. Yleisesti epävarmuutta on käsitelty paremmin toisen vaiheen hankkeiden yhteydessä. Se, missä määrin epävarmuuden käsittely on parantunut, vaihtelee eri alojen välillä; liikenne- ja energia- aloilla on tapahtunut edistystä, kun taas teollisuuden osalta on tapahtunut taantumista. Tutkittuihin 200 hankkeeseen ei sisälly riskien arviointia, mikä merkitsee selvää askelta taaksepäin edelliseen kauteen verrattuna. On kuitenkin syytä panna merkille, että asetuksissa ei edellytetä muutosalttiutta eikä riskejä koskevaa arviota. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 775 Päätelmät: Koska vuosina 1994 ja 1996 toteutettujen tutkimusten sisältö oli erilainen, vertailu on vaikeaa. Yleisesti ottaen havaitaan kuitenkin, että suurhankkeita koskeviin rahoitushakemuksiin laatu on parantunut selvästi. Kuitenkin on vielä paljon sisältyvien kustannus-hyöty-analyysien parantamisen varaa. Kustannus-hyöty-analyysien suurhankkeiden kustannusten ja hyötyjen analyysiä koskevan oppaan julkaisemisen ansiosta, ja lisäksi se on ollut mahdollista, koska arviointiin on kiinnitetty yhä enemmän huomiota rakennerahastojen tukitoimien täytäntöönpanon yhteydessä. laatua on voitu parantaa E. TEEMAKOHTAISET ARVIOINNIT JA MUU ARVIOINTI teemakohtaisten arviointien Komissio päätti vuonna 1996 aloittaa rakennerahastojen vaikutusten selvittämiseksi monilla avainaloilla, joihin kuuluvat tutkimus- ja kehitystoiminta, pk- yritykset ja ympäristö. Arviointien tulosten ansiosta kulut olisi voitava kohdentaa paremmin tehokkaimmille aloille, seurantamenetelmiä tehostaa tarkkojen ja hyödyllisten tietojen tuottamiseksi rakennerahastojen tukitoimien toteuttamisen ja arvioinnin hallinnoimiseksi tehokkaammin sekä vielä parantaa arvioinnin välineitä kyseisillä aloilla. Toimet, joiden kestoksi on suunniteltu 12-18 kuukautta, on tarkoitus käynnistää vuoden 1997 lopussa. sarjan Sosiaaliseen vuoropuheluun liittyvien, ESR:sta rahoitettujen toimien arviointi ESR:sta vuonna 1988 annetussa asetuksessa tuotiin ensimmäisen kerran esille yhteisön huoli siitä, että sosiaalisen vuoropuhelun yhteydessä kiinnitettäisiin huomiota uusien teknologioiden laajamittaiseen tuloon vaikutuksia työmarkkinoihin. Niinpä ESR:sta voidaan rahoittaa "sosiaalisen vuoropuhelun kehyksessä kahdessa tai useammassa joissa on kyse tuotantokoneiston nykyaikaistamiseen liittyvän erikoistietämyksen siirrosta". jäsenvaltiossa yritysten henkilökunnalle suunnattuja työelämään, millä on huomattavia sekä määrällisiä laadullisia toimia, että Sosiaaliseen vuoropuheluun liittyvien koulutustoimien arviointi on tuottanut joitakin alustavia tuloksia. Varsinaisten toimien laatu on hyvä. Sosiaalisen vuoropuhelun teema ei tule esiin toimissa, jotka ovat lähellä tavoitteen 4 ja ADAPT-aloitteen yhteydessä seikkaperäisesti esitettyjä "teollisuuden rakennemuutosten" teemoja. Sosiaaliseen vuoropuheluun liittyvien toimien soveltamista koskeviin komission suuntaviivoihin on oltu tyytyväisiä, sillä niiden ansiosta käsitteitä ja menettelyjä on voitu selkeyttää. Suuntaviivojen soveltaminen on kuitenkin tuonut esiin joitakin puutteita, joita ovat esimerkiksi yhteyksien puuttuminen kyseisten toimien ja pelkästään yleisenä kehyksenä pidetyn, Euroopan tasolla käytävän sosiaalisen vuoropuhelun välillä; tarve lisätä ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisesti rahoitettujen toimenpiteiden omaleimaisuutta yhteisön toimissa, jotka liittyvät muiden valintamenettelyjen tavoitteiden selkeyttäminen näyttää epätarkoituksenmukaisuus. Niinpä sosiaalisen vuoropuhelun olevan välttämätöntä, jotta ne saataisiin toimivammiksi ja edistettäisiin yhteyksien solmimista täydentävien ohjelmien kanssa. Sosiaalisen vuoropuhelun ulottuvuutta on vahvistettava, mikä edellyttää parempaa yhteensovittamista komission sisäisten yksiköiden välillä sekä komission ja työmarkkinaosapuolten välillä. työmarkkinaosapuolten osallistumiseen; ESR:n sekä MEANS-ohjelma Vuosi 1996 oli kolmivuotisen MEANS-ohjelman (Methods for Evaluating Activities of a Structural Nature) täytäntöönpanon toinen vuosi. Eurooppalaisen arvioinnin asiantuntijakeskuksen johtaman ohjelman avulla pyritään parantamaan komission valmiuksia rakennerahastojen hallinnoimisessa sekä ottamaan vastuu kohdennetuista julkisista varoista. Ensimmäiseksi suunniteltiin viitekehykset kolmea arviointityyppiä varten (ennakkoarviointi, väliarviointi ja jälkiarviointi). Sen jälkeen kehitettiin arviointitekniikoita. Siinä yhteydessä muodostettiin joitakin työryhmiä, joihin kuului korkeakouluissa toimivia asiantuntijoita, jäsenvaltioiden kansallisia tai alueellisia viranomaisia edustavia kokeneita virkamiehiä sekä komission eri yksiköt. Keskustelujen tuloksena julkaistiin kolme käsikirjaa, joissa käsitellään arviointien laadun parantamista, rakennerahastojen työllisyysvaikutusten arvioimista sekä ohjelmien synergiavaikutusten arvioimista. Työryhmien työ edisti myös vaikutuksia selvittävien mittareiden kehittämistä. 176 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Lisäksi Berliinissä järjestettiin joulukuussa 1996 arviointitekniikoita käsittelevä konferenssi. Se kokosi yhteen yli 300 poliittista päättäjää, rakennerahastojen ohjelmien tai hankkeiden hallinnosta vastaavaa tahoa ja arvioinnin asiantuntijaa. Se painottui kuuteen teemaan, joista käytiin keskusteluja, vaihdettiin kokemuksia sekä selvitettiin arviointitekniikoita, joita olivat monivuotisen ja monia eritasoisia mittaaminen, rakennerahastojen tukitoimien makrotaloudellisten vaikutusten mittaaminen, kun niiden vaikutus jäsenvaltion bruttokansantuotteeseen on merkittävä, menetelmien hyväksyminen ohjelmien vaikutusten rakennerahastojen työllisyysvaikutusten mittaaminen, teemakohtaisten arviointien merkitys väliarviointien yhteydessä sekä mittareiden ja laatuvaatimusten määrittely. ja 5b kohdealueilla, rakennetoimenpiteitä arvioimista varten ohjelmakauden tavoitteiden vaikutusten sisältävän 2 ^11 BOSA RAKENNERAHASTOJEN SEIKKAPERÄINEN ESITTELY 'H 2) V LUKU YHTEENVETO JÄSENVALTIOITTAIN Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ; #; 1. BELGIA 1. 1- Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Belgian eri alueilla:: tukeminen Tavoite 1: Hainaut'n kehittämisstrategiassa toimintalinjoissa, ja siihen liittyy kokonainen toimenpiteiden kirjo: teknologisen kehittämisen ilmenee eri • huippuosaamiskeskusten kehittäminen (tutkimuskeskukset, laitokset sekä yliopistot yhteistyö tiedemaailmaan ja sekä sekä tutkimuskeskuksiin, kokonaiskustannukset tukeminen, teknologinen yritysten teknisen kulttuurin korkeakoulut), ja tieteellisen yrityksiin, yliopistoihin, televiestintäkeskusten koulutuslaitoksiin ja yrityksiin (TTK-tavoite: 85,9 miljoonaa ecua; 188,8 miljoonaa ecua); • uusien maataloustuotteiden • levittäminen koulutus- perustaminen kehittäminen TTK-toiminnassa voimavarojen kansainvälinen ja tutkimus ja teknologinen innovaatiotoiminta yrityksissä; ecua; inhimillisten kokonaiskustannukset 26 miljoonaa ecua) ja koulutus kehittyneen televiestinnän alalla (yritysten teknisen henkilöstön ja työttömien tekninen koulutus, televiestinnän ongelmiin televiestintä) liittyvät (Tietoliikenne-osatavoite: 1 miljoona ecua; kokonaiskustannukset 2 miljoonaa ecua); inhimillisten voimavarojen kokonaiskustannukset 2 miljoonaa ecua). yhtenäisessä innovaation edistäminen (1 miljoona ecua; ohjelma-asiakirjassa (13,2 miljoonaa toimintalinjalla tiedotustoimet, yritysjohtajien harjoittama esittely- tuetaan ja • tai palvelualalle suunnatun tuen yhteydessä teknologista tai pääasiallisesti Tavoite 2 innovaatiota joko (Meuse-Vesdre): (1994-1996): Neljässä teollisuudelle • Aubange: uusiin teknologioihin ja kasvaville aloille keskittyvissä yrityksissä koulutustoimet, perustaminen (0,2 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 0,6 miljoonaa ecua ); nuorten ammattikoulutus, yhteisten yritysten toteutettavat koulutusjärjestelmien • Limburg ja Turnhout: teemakohtaiset työryhmät sekä yhteistyöhön ja teknologian siirtoon rohkaiseminen teollisuudessa ja palvelualalla (0,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset (alueita varten, 0,3 2 miljoonaa ecua); TTK-toiminnan edistäminen ympäristöalalla miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 8,5 miljoonaa ecua); • Meuse-Vesdre (16,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 40,5 miljoonaa ecua): TTK- alan huippuosaamiskeskusten perustaminen, jotta yritykset voisivat osallistua paremmin tutkimuslaitosten yhteisön ohjelmiin ja kansainvälisiin tuotantomenetelmien välisen yhteistyön kehittäminen sekä uusien tuotteiden ja uusien kehittäminen; toimivien henkilöiden koulutus innovaatioon ja kehitykseen liittyvillä aloilla. tutkimushankkeisiin; yritysten ja ja korkeakouluissa tutkimuslaitoksissa yliopistoissa sekä vastaanottoinfrastruktuurien Mitä tulee erityisesti tietoyhteiskunnan kehitykseen liittyviin telematiikan sovellutuksiin ainoastaan Limburgissa ja Turnhoutissa on suunniteltu yrityksille suunnattuja toimenpiteitä, joiden kehyksenä on yritysten suunnitellaan tietoliikenteen kehittämistä, jotta palveluala laajenisi alueellisesti mahdollisimman paljon. Tavoite 5b: Westhoekin teknologian siirtoa yritysten kehittämisen, maataloustuotteiden sekä luonnonvarojen käytön yhteydessä. Kokonaisuudessaan Belgiassa 13,6 prosenttia rahastojen määrärahoista (tavoitteet I ja 2). teknologiseen kehittämiseen suunnattu rakennerahastojen käsitellään ja uusien telematiikkapalvelujen ohjelma-asiakirjoissa tutkimushankkeiden, Vain Limburgissa ja Meetjeslandin rahoitustuki on parantaminen. yhtenäisissä 182 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko V-l: Belgia kehittämiseen ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) - Teknologiseen välittömästi liittyvä rahoitus YHTEENSÄ % 81 % 19% 100% 224,1 51,5 275,6 RR 100,9 18,1 119,0 % 45 % 35% 43 % Julkinen 100,5 20,7 121. 2 Jäsenvaltio Yksit. 22,7 12,7 35,4 Yhteensä 123,2 33,4 156,6 % 5 5% 65 % 57 % Tavoite 1 Tavoite 2 YHTEENS/ 1IUOM: Suunniuclumcncuclyn luomeen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi lukuja on tulkittava varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osa lia, jotka liittyvät usein muihin aloihin kuten teollisuuteen ja TTK:ccn. Rakennerahastojen rahoitus 1 1% 0,12% ^*^ggg0Jr 89* |_TTT _TTK -Televiest. I TAVOITE l1 Kuvin V-l: Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua - 1995 hinnat): Pääasialliset ta voitteet: Taloudellisen toiminnan elvyttäminen (a) Vetovoiman vahvistaminen (b) Liikenteen infrastruktuurit (c) Yhtäläiset mahdollisuudet (d) Tekninen apu (c) Kaha. stokohtainen jaottelu: EAKR ESR EMOTR KOR Yhteensä 521,8 170,3 46,9 1,1 740,1 71 % 23 % 6% 0% 100%» / YOA Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 (d) 17% ( e ) 1% (c) 4% (b) 12% (a) 66% uutta työpaikkaa työpaikkaa perustavien kehittämiseen Kesäkuussa ja marraskuussa 1996 kokoontuneen seurantakomitean työ käsitteli toimien etenemistä ja toisen vaiheen (1997-1999) ennakkonäkymiä saavutetut tulokset huomioon ottaen. Niistä käy ilmi, että yritysten investointien tukemiseen suunnatut toimet sujuivat tehokkaasti, minkä seurauksena alle 20 suunnattuun AIDE- pk-yritysten toimenpidekokonaisuuteen varatut EAKR:n määrärahat käytettiin vuoden kuluessa loppuun, kun taas vähintään 20 uutta tarjoavien yritysten perustamista varten suunnatun ACE- toimenpidekokonaisuuden saadessa vähitellen suosiota siihen käytettiin varattuja määrärahoja merkittävästi vuoden 1996 lopulla. Houkuttelevuuden lisäämiseen liittyvä toiminta ei sitä vastoin edistynyt mainittavasti (vuoden 1996 lopussa oli käytetty 4,6 prosenttia määrärahoista). ESR:n jatkuvaan tukemat koulutukseen, sekä ammattiköulutusjärjestelmien nykyaikaistamiseen. EMOTR:n yhteisrahoittamien toimien varat ovat noin seitsemän prosenttia yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoitusvaroista. Ne käsittävät laaja-alaisia toimenpiteitä, joihin liittyy yli puolet määrärahoista, sekä joitakin maaseudun kehittämistä koskevita toimenpiteitä (paikalliset viljely tuotteet, maatilamatkailu, ratsastusmatkailu jne. ) Kyseisten toimien hallinnoinnin seurauksena määrärahojen käyttö on ollut varsin moitteetonta. KOR:n pieni talousarvio on tarkoitettu kasvattamaan pyyntieläinten tuotantoa, ja vuonna 1996 sitä kasvatettiin 0,8 miljoonalla eculla siirtämällä määrärahoja EAKR:sta. KOR:n rahoittamat toimet etenivät verraten hitaasti. toimenpidekokonaisuudet käsittävät työntekijöiden työmarkkinoille sijoittautumiseen toimia, jotka työttömien uudelleen liittyvät Ainoa tukikelpoinen alue: Hainaut. Rakennerahastot 1996 - Kaiideksas vuosikertomus Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 183 seurantakomitea päätti kasvattaa suunnattua EAKR:n osarahoitusta Koska AIDE-määrärahoja oli käytetty tämän runsaasti, toimenpidekokonaisuuden talousarviota EAKR:sta 33 miljoonalla eculla pienentämällä vähemmän tärkeiksi katsotuille tai heikosti edenneille toimenpidekokonaisuuksille myönnettyjä määrärahoja, toisaalta kohdentaa sekä muuttaa AIDE-järjestelmälle toimenpiteet ensisijaisena alana pidettyyn valmistusteollisuuteen (lukuun ottamatta aloja, joita tuetaan KOR:sta, EMOTR:sta tai EHTY:stä) ja yrityksille palveluja tarjoavaan alaan (mukaan luettuina jakelukeskukset, investoinnit kuljetusyritysten logistiikkaan kuitenkin lukuun ottamatta liikennettä liittyviä investointeja sekä postitoimintaa). Lisäksi pk- koskeviin yritysten toimien osalta aloitettiin vallonialaisten tarkoitettujen palveluyksiköiden kanssa toimien täytäntöönpanoedellytysten parantamiseksi neuvottelut, jotka olivat vuoden koko rahoitussuunnitelmaa muutettiin, jotta voitiin ottaa huomioon eri toimenpiteiden edistyminen sekä rahoitusta koskevat mukautukset, jotka johtuivat erilaisista määrärahojen siirroista tai lisätuista indeksoitaessa vuoden 1994 määrät vuodelle 1995. lopussa edelleen kesken. Lisäksi vielä yhtenäisen ohjelma-asiakirjan liikkuviin talouden vilkastuttamiseksi infrastruktuureihin 1996 ja TAVOITE 22 Kuvio V-2: Toimintasuuna. 1994-1996 (milj. ecua - hinnat ja tilanne 1996): Alakohtainen jaottelu: Tuotantoympäristö (a) Inhimilliset voimavarat (b) Perusparannus ja saneeraus (c) Ympäristönsuojelu (d) Tekninen apu (e) Rahastokohtainen jaottelu: EAKR ESR Yhteensä 110,6 22,9 133. 5 4 YOA Keskiarvo/YOA Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996 76,0 52,8 18,8 8,1 4,1 83 % 17% 100% 33. 4 (d) 5% (e) 3% (c) 12% (b) 33% (a) 47% jotka Kauden 1994-1996 neljä yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa on saatettu päätökseen. Niistä kolmeen, Meuse-Vesdre (Liège), Limburg ja Turnhout, alunperin varattuja määrärahoja ei ollut täysin kohdennettu vuoden 1996 lopussa, ja siksi määrärahoja oli siirrettävä kaudelle 1997-1999. Siirtojen kokonaismäärä oli 28,7 miljoonaa ecua eli 18 prosenttia kautta 1994-1996 varten käytettävänä olleesta määrästä. Meuse-Vesdreä koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta siirretty määrä oli 9,6 miljoonaa ecua (11 prosenttia alkuperäisestä tuesta). Summa muodostui pääasiassa käyttämättä "Yritysten kolmea varoista, jääneistä vastaanottoinfrastruktuureja" teollisuusalueiden ja puhdistamista" ja "Ympäristöinfrastruktuureja" varten. Lisäksi muutoksia rahoitussuunnitelmaan aiheuttivat toimenpidekokonaisuuksien väliset määrärahojen siirrot. Tärkein merkille pantava seikka on "Huippuosaamiskeskusten" toimenpidekokonaisuudelle EAKR:sta myönnetyn tuen kasvattaminen neljällä miljoonalla eculla; toimenpiteet on tarkoitettu lisäämään tutkimuskeskusten mahdollisuuksia toimia tukikelpoisella alueella sijaitsevien yritysten hyväksi. Varat olivat alunperin innovaation edistämiseen yrityksissä tarkoitettuja määrärahoja, joita ei ollut voitu toteuttaa. Lisäksi on paikallaan "Riskipääomavarat"- päästiin huomata, toimenpidekokonaisuuden täytäntöön. soveltamisehdoista, minkä Turnhaut'n yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteutumattomia määrärahoja oli 5,6 miljoonaa ecua (24 oli (yhteystoimistot toiminta-alueet), "Entisten toimenpidekokonaisuutta se voitiin panna yksimielisyyteen heinäkuussa tarkoitettu johdosta 1996 että eli 2 Tukikelpoiset alueet: Aubange, Meuse-Vesdre (Liège), Limburg, Turnhout. 184 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus prosenttia alkuperäisestä tuesta) samalla kun vuosien 1994 ja 1995 erät oli käytetty ja vuoden 1996 ensimmäine erä oli kohdennettu. Limburgia koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta vuosille 1997-1999 siirretyt määrärahat olivat 13,5 miljoonaa ecua (29 prosenttia alkuperäisestä tuesta), ja kuten Turnhout'n yhteydessä vuosien 1994 ja 1995 erät oli käytetty ja vuoden 1996 määrärahan ensimmäinen erä oli kohdennettu. seurantakomitea Aubangea koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja puolestaan saatettiin päätökseen, sillä kaikki yhteisön varat oli kohdennettu kansallisella tasolla ennen 31. joulukuuta 1996 päättyvää määräaikaa, ja. sen siirron jälkeen toimenpidekokonaisuuksien välillä sekä toteuttaa indeksiin sitomista koskevan laskelman ohjelman täytäntöönpanon huomioon ottaen. Sen seurauksena lisättiin "Yritysten vastaanottoinfrastruktuurit"- toimenpidekokonaisuudelle (yhteystoimistot ja toiminta-alueet) EAKR:sta myönnettävää tukea ja pienennettiin ESR:n tukea. suorittaa määrärahojen joulukuussa päätti 1996 Kauden 1997-1999 valmistelu Vuoden 1996 jälkipuolella aloitettiin kunkin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan valmistelut kaudelle 1997- 1999 tukikelpoisten alueiden säilyessä samoina. Vuoden 1996 lopussa valmisteluja ei vielä oltu saatu valmiiksi, sillä tärkeitä kysymyksiä selvitettiin edelleen esimerkiksi Meuse-Vesdren yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta. Yleisesti ottaen tulevien ohjelmien rakenne on sama kuin edellisellä jaksolla. Tämä pätee Turnhaut'n jaLimburgin yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin lukuun ottamatta sitä, että Turnhaut'n osalta otettiin mukaan uusi toimintalinja "Paikallinen talous" ja että infrastruktuureja ja toimitiloja varten vähennettiin yrityksille suunnattuja määrärahoja ja innovaatioon ja teknologiseen kehittämiseen suunnattuja määrärahoja lisättiin. Myös Limburgia varten otettiin mukaan kunkin toimintalinjan sisälle uusi toimenpidekokonaisuus; "Työllisyyttä edistävä paikallinen aloite" - ohjelman rakenne kokonaisuutena säilyi vastaavanlaisena kuin kaudella 1994-1996. TAVOITTEET 3 JA 4 Belgiassa tavoitteiden 3 ja 4 suunnittelu tapahtuu yhteisön tukikehyksinä, ja kukin tukikehys toteutetaan viiden toimenpideohjelman kautta. Tämä moninaisuus liittyy Belgian valtiolliseen rakenteeseen, johon kuuluvat liittohallitus, kolme yhteisöä ja kolme aluetta kunkin tahon viranomaisilla ollessa oma erityinen toimivaltansa ESR:n tavoitteisiin 3 ja 4 liittyvissä kysymyksissä. ESR Kuvio V-3: Tavoite 3 - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua -1996 hinnat): Pääasialliset tavoitteet: Pitkäaikaistyöttömien työelämään sijoittuminen (a) Työtä hakevien nuorten työelämään sijoittuminen (b) Syrjäytymässä olevien henkilöiden uudelleensijoittaminen (c) Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) Koulutusta ja ammattiin pääsyä koskevien rakenteiden tukeminen (e) / YTK/S TO Yhteensä! 134,2 86,1 132,9 24,4 24,3 401,9 (d) 7% (e) 7% (a) 34% (c)31% (b)21% |Keskiarvo/TO| 80. 4 Tavoitteen 3 täytäntöönpano on kokonaisuudessaan edistynyt tyydyttävällä tavalla ja ensimmäiset arviointikertomukset välittävät ESR:n tukemista toimista ensimmäisen myönteisen arvion. Määrärahoista käytettiin lähes 100 prosenttia vuodelle varatusta määrästä, eikä siksi ollut harvinaista, että määrärahojen puuttuessa jouduttiin hylkäämään arviointiperusteet täyttäviä hankkeita. Noin 70 000 henkilöä (tavoitteen 1 mukaan tukikelpoisen Hainaut'n ulkopuolella) pääsi vuonna 1996 osalliseksi ESR:n tukemista koulutukseen, neuvontaan ja työelämään uudelleensijoittautumiseen liittyvistä toimista. Tuen saajien määrä on merkittävä, kun otetaan huomioon talousarvion asettamat rajoitukset sekä se seikka, että ESR:n yhteisrahoittamat toimet on varattu ensiijaisesti kaikkein huonoimmassa asemassa olevia väestöryhmiä varten (nuorille ilman ammattipätevyyttä, iäkkäille työttömille, erittäin pitkään työttöminä Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 185 olleille jne. ). Ohjelmissa hyvin merkittävällä sijalla on "sijoittautumisväylän" käsite sekä yhteistyö eri toteuttajien välillä. Lähestymistavan perusajatuksen mukaan kullekin työttömälle määritellään hänelle soveltuva sijoittautumisväylä. Sen toteuttaminen edellyttää siis ohjelman toteuttajien (julkisten ja yksityisten) ja julkisten viranomaisten välistä tiivistä yhteistyötä. Esimerkki teollisuuspiirustusta koskeva "Cad Design" -koulutushanke. -hankkeesta Belgiassa: tavoite 3 CAD- Cad Design yhdistää omaleimaisesti useita yhteistyökumppaneita: liittovaltion työntekijöille työllisyysasioista vastaavan ministeriön, tarkoitetun kansallisen yhteiskomitean koulutuskeskuksen Ceforan (Centre de formation de la Commission paritaire Nationale Auxiliaire pour Employés), IBFFP:n (Brabantin metalliteollisuuden työntekijöiden työllisyys- ja koulutusrahasto) sekä julkisen ammattjikoulutuslaitoksen. Kymmenen kuukautta kestävä ammattipätevyyden antava koulutus, joka perustuu hyvin suorituskykyiseen tietotekniikkaan, tarjoaa todellisen uusiutumismahdollisuuden vailla pätevyyttä oleville työnhakijoille, joilla on taipumuksia teollisuuspiirtämiseen tai tekniseen piirtämiseen ja jotka pitävät suunnittelusta ja luovasta työstä. Koulutuksen myötä tarjotaan harjoittelumahdollisuus jossakin teollisuushankkeessa. ESR:n osarahoitus on 120 000 ecua vuodessa kokonaiskustannusten ollessa 300 000 ecua vuodessa. Kuvio V-4: Tavoite 4 - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua - 1996 hinnat): Pääasialliset tavoitteet: Työmarkkinoiden suuntausten ennakointi (a) Koulutus- ja neuvontajärjestelmien parantaminen (l>) Koulutus- ja neuvontatoiminnan kehittäminen (c) Laaja-alaiset toimet (d) ESR / YTK/5 TO Yhteensä 1 12,7 16,3 35,0 6,2 70,2 (d) 9% (a) 18% (c) 50 (b) 23% |Kcskiarvo/TO| 14,0 Tavoitteen 4 alullepanossa on ongelmana ollut Belgian valtion rakenteeseen liittyvä toimivaltaisten viranomaisten moninaisuus, ja siksi vuotta 1996 on pidettävä tavoitteen ensimmäisenä varsinaisena toteuttamisvuotena. Kaiken kaikkiaan jäsenvaltiolle suoritettujen ESR:n maksusitoumusten määrä oli lähes neljäsosa alunperin varatusta kokonaismäärästä. On myönnettävä, että tähän uuteen tavoitteeseen liittyvien suunnitelmien toteuttaminen on vaatinut pitkän ajan. Vuonna 1996 tavoitteen 4 mukaisista koulutustoimista pääsi ilmeisesti joka tapauksessa osalliseksi yli 6 000 työntekijää pk-yrityksistä (Hainaut'n ulkopuolella). Belgian viranomaisten pyrkimykset tiedottaa kyseisestä välineestä kansantajuisesti sekä hiljattain jätettyjen hakemusten rohkaisevan suuri määrä antavat aiheen ajatella, että yhteisön ohjelmat pian etenevät asiaan kuuluvalla nopeudella. TAVOITE 5a maatalous Taul. V-2: Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua -1994 hinnat): Yhteensä Toimenpiteet 170,4 Tuotanto | Kaupanpitäm. 140,4 30_0j %_ 82 % 18% Tuotantorakenteiden tehostamiseksi tuetaan nuoria viljelijöitä sekä maatilainvestointeja samanaikaisesti liittovaltion tasolla sekä Flanderin ja Vallonian alueilla ainoastaan viimeksi mainitun käyttäessä tasaushyvitysjärjestelmää epäsuotuisilla alueilla. Vuoden 1996 aikana Vallonian alueella aloitettiin 186 Rakennerahastot 1996 - Kalideksas vuosikertomus yhteisön lainsäädännön soveltamiseen liittyvien lakien muokkaaminen, joka on tarkoitus saada valmiiksi vuonna 1997. Vastaavan toimenpiteen johdosta Flanderin alueella komissio hyväksyi joulukuussa 1996 liittyvän tukijärjestelmän. Maa- ja metsätaloustuotteiden investointeihin ja jalostukseen ja kaupan pitämiseen suunnatun men toteuttaminen sujuu hyvin kummallakin alueella. Useimmat hankkeista ovat innovatiivisia ja ympäristöä säästäviä. tilan perustamiseen TAVOITE 5a kalastus Kuvio V-5: Tavoite 5a kalastus - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua): Pyyntiponnistusten sopeuttaminen ja uudelleensuuntaaminen (a) Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (n) Laivaston uudistaminen (c) Vesiviljely (d) Suojellut merialueet (e) Satamalaitteet (f) Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen (g) Tuotteiden menekin edistäminen (h) Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet (i) Muut toimenpiteet (j) / YOA Yhteensä KOR 5,2 0,0 7,9 1,9 0,7 1,5 5,9 1,2 pm 0. 2 24,5 (a) 21% (d) 8% (c) 32% Ohjelman täytäntöönpanoa luonnehtii sijoittajien hyvin varovainen suhtautuminen uuteen välineeseen eli kyseiseen yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan johtuen alan vaikeasta tilanteesta. Edellisinä vuosina aloitettujen hankkeiden taas uusien investointihankkeiden aloittamiseen liittyi epäröintiä. ja ne sujuivat moitteettomasti, kun toteutus jatkui, TAVOITE 5b3 Kuvio V-6: Tavoite Sh - Toimintasuunnitelma 1994-1999: Väestö (I 000 as. ) Pinta-ala (km2) j. 448 6. 831 miljoonaa ecua Rahastokohtainen jaottelu: EMOTRI EAKR ESR Yhteensä äTs] 41,1 13,2 78. 1 30% 5 3% 1 7% 1 0 0%. ? YOA Kcskiarvo/YOA| 26,0 D Maatalous, metsätalous ja puutarhaviljely (a) — Talouden voimistaminen ja monipuolistaminen (b) n Merikalastuksen vakauttaminen (c) • Matkailun kehittäminen (d) (b) 26% I Kylien vetovoima ja elämänlaatu (e) • Inhimilliset voimavarat ja koulutus (f) ITeknlnenapu(g) Kahden Flanderiin liittyvän ohjelman (Westhoek, Meetsjesland) täytäntöönpanoon liittyi joitakin ongelmia, kun taas Vallonian yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano nopeutui. Flanderin yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin liittyvät vaikeudet johtuivat pääasiassa ongelmista, jotka liittyivät tekniseen apuun sekä osarahoituksen löytämiseen alueellisella tasolla liittyvistä; maatalouden osarahoituksesta päätettiin toukokuussa 1996, mikä siten mahdollisti hankkeiden käynnistämisen, mutta siitä ei ollut vielä päätetty vuoden 1996 lopussa muiden alojen kuten talouden, teollisuuden, matkailun ja sosiaalialan osalta. Tämä selittää viivästyksen rahoituksen toteuttamisessa kyseisellä kahdella Flanderin alueella. Valloniassa ohjelman täytäntöönpano nopeutui sekä rahoituksen toteutuksen että varsinaisten toteutusten osalta. Seurantakomitea selvitti koko puualan tilannetta toimintaedellytysten parantamiseksi, ja alueelliset viranomaiset järjestivät seminaarin, jossa käsiteltiin koulutustoimien osa kehityshankkeisiin. Kaikkissa seurantakomiteoiden työssä oli arviointiohjelman käynnistäminen (arvioijien valinta, arviointien ohjelmissa liittämistä keskeinen 3 Tukikelpoiset alueet: Vallonia, Meetsjesland, Westhoek. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 187 viiteperusteiden määrittely). Lisäksi kahdessa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa, Meetjeslandin ja tukien Vallonian asiakirjoissa, mukautettiin ESR:n tukia (Meetjeslandin osalta käyttämättömien siirrot ja Vallonian osalta rahoitustaulukoiden mukauttaminen hallinnon helpottamiseksi). Taulukko V-3: Belgia - Tuki (miljoonaa ecua) tavoitteittain - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996/99 Ohjelmat (hyväksymisvuosi) Kokonais- kustann. KK:n tuki Maksusitoum 1996 (1) Maksusitoum 1994-1996 (2) % (2)/(l) Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) % (3vm Tavoiie 1 YOA Humautl1994) Tavoiie 2* YOA Aubangcf 1994) YOA Licjjc (1994) YOA Limhourg (1994) YOA Turnhout (1994) Yhteensä Tavoite 3 TO Flaaminkielinen yhteisi) (1994) TO Ranskankielinen yhieisö (1994) TO Saksankielinen yhieisö (1994) TO Brysselin pääkaupunkiseutu (1994) TO Työministeriö (1994) Yhteensä Tavoiie 4 TO Flaaminkielinen yhteisö (1994) TO Ranskankielinen yhteisö (1994) TO Saksankielinen yhteisi» (1994) TO Brysselin pääkaupunkiseutu (1994) TO Työministeriö (1994) Yhteensä Tavoiie 5a maatalous YOA Flanderi Asct. 866 ja 867/90 (1995) YOA Brysselin pääkaupunkiseutu Asct. 866/90 (1995) YOA Vallonia Asct. 866 ja 867/90 (1995) Arviot Flanderi Asct. 2328/91 (1994) Arviot Vallonia Asct. 2328/91 (1994) Arviot Valtakunnall. Asct. 2328/91 (1994) Yhteensä Tavoite 5a kalastus YOA Belgia (1994) Tavoite 5b YOA Meetjcsland (1995) YOA Vallonia (1995) YOA Westhoek (1995) YHTEENSÄ Määrästä vähennetty siirrot vuosille 1997-1999 Yhteensä | 2. 356. 4| 740. 1 ) I22. 7| 229. 7| 31 %| 91. 8| 171. 5| 2 3% 3. 2 290. 8 89,2 44. 7 428,0 632,0 361,7 12,4 32,7 94,3 1. 133. 0 107,9 54,8 1,2 7. 0 15. 7 186. 7 227,5 11,1 45. 9 130. 5 96,1 1X6,4 697,5 1,3 80,2 33,9 18. 1 133,5 188,3 159,6 5,5 12,5 36,0 401,9 43. 7 17. 8 0. 5 2,2 6. 1 703 23,5 1. 1 5. 3 4X. 1 29,3 62. 9 170,4 0,0 58,5 23,9 -4. 0 78,4 59,2 26,3 1,5 2,0 5,9 94,8 5,4 1,0 0,0 0,0 5. 3 11. 7 4,1 0,0 0,9 7. 7 3. 5 10,6 26,8 1,3 81,0 38,8 19,4 140. 6 89,6 78,1 2,4 5. 7 16,8 192. 6 8,8 1,2 0. 1 0,3 6. 0 16. 4 9. 9 0. 3 2. 4 17,9 11,7 37. 6 79. 8 101 % 101 % 114% 107% 105% 4 8% 4 9% 43 % 46% 47% 48% 20 % 7 % 15 % 13% 98 % 2. ?% 4 2% 24 % 45 % 37 % 40 % 60 % 47% 0. 1 15,9 3. 1 1. 6 20,7 45,3 26,3 1,4 1,5 7. 5 81,9 2,7 0. 5 0. 0 0,0 2,7 5. 9 4,9 0,0 1,2 6. 9 3. 5 26,1 42,6 0,6 27. 1 10. 6 11. 7 50,0 69,9 65,2 1,9 3,9 15. 6 156,4 4,4 0. 6 0. 1 0,1 3. 0 8,2 7. 8 0,1 1. 5 14. 1 9. 4 26. 1 59,1 4 6% 34 % 31 % 6 5% 37% 37 % 41 % 34 % 31 % 43 % 39% 10% 3% 15% 7% 4 9% 12% 33 % 12% 29 % 29 % 32 % 4 2% 35% | 91,9| 24. 51 20,41 24. 51 100 %| I6. 3| I9. 6| 80% 34,2 135,4 96,6 266,2 5. 159,7 10,3 41. 4 26. 4 78,1 1. 6)8. 8 0,0 6,4 0,4 6,9 361,8 1. 2 11. 3 3,5 16,(1 699,6 12% 27% 13% 21 % 43 % 0,0 3. 2 0,3 3,5 262,7 0,6 5. 6 1. 8 8,1 473,0 6% 14% 7% 10% 29 % 1. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 Muistin virkistykseksi : Belgia osallistuu kaikkiin yhteisöaloitteisiin REGIS-aloitetta lukuun ottamatta, mikä merkitsee 26 ohjelmaa, joista seitsemän on INTERREG-ohjelmia. Vuoden 1996 lopussa hyväksymättä oli vielä LEADER-yhteisöaloiteohjelma. innovaatiota eniten ponnisteluja tärkeänä tekijänä pyrittäessä parantamaan yritysten kilpailukykyä INTERREG-ohjelmat. SME-ohjelman osalta asianomaiset kaksi ohjelmaa Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Belgiassa: teknologisen kehittämisen hyväksi sisältävät Belgian yhteisöaloiteohjelmista tukevat SME- ja ja teknologista (kokonaiskustannukset luomaan työpaikkoja. Vallonian ohjelmassa sijoitetaan 1,3 miljoonaa ecua tarkoitettu keskus on 1,8 miljoonaa tarjoamia edistämään yritysten mahdollisuuksia käyttää hyväksi tutkimuskeskuksia, yliopistojen palveluja ja yhteyksiä tutkimuksen ja innovaatiotoiminnan kentän toimijoiden kanssa. Ohjelmassa tuetaan myös yhteisten mahdollisuuksia tietokantojen ja tietoliikennepalvelujen avulla. Flanderin SM E-ohjelmassa keskeisellä sijalla on yhteensovittaminen taas innovaatiohankkeiden ja sen eri vaihtoehtojen hyödyntämiseen toimintakeskuksen perustamiseen; tukeminen sekä TTK-verkostojen tiedonsaantimahdollisuuksia täytäntöönpanon ja alueellisia tietotekniikan innovaatioon teknologisen suunnattuja tukia sekä käyttöön ecua) 188 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ja ja on tietojen välisessä ennakoitu yhteydessä toiminnassa II-ohjelman kehittämisen kautta sekä innovaatioon teknologiseen painopisteenä yhteensä varten yhteisöaloiteohjelman ja viestintähankkeiden ja yhteisiä koulutukseen ja telematiikkasovellutuksia varten (kokonaiskustannukset de Calais'n koulutuksen 5,2 miljoonaa ecua) TTK-toimintaa 2,5 miljoonaa ja 0,8 miljoonaa tutkimuksen mahdollisuuksien monipuolistaminen tuetaan Hainaut'n, Nord-Pas de Calais'n ja Picardien välistä teknologian siirto). Belgian, Ranskan ja Luxemburgin välisestä ohjelmasta liittyviä hankkeita ja kehittäminen. ecua INTERREG ecua (kokonaiskustannukset 1,7 miljoonaa ecua). tietoliikennettä taloudellista Yhteisöaloiteohjelmasta toimintaa TTK-toiminnan vaihdon edistämistä tieteellisten keskusten ja huippuosaamiskeskusten välillä. Ardennes 'n, Länsi-Flanderin ja Nord-Pas on kohdealoilla ammatillisen tuetaan (esimerkiksi (esim. yksittäisiä tietoverkot ja -infrastruktuurit). Lisäksi Belgian ja Alankomaiden välisessä yhteisöaloiteohjelmassa sekä Belgian, Alankomaiden, ja Saksan välisessä yhteisöaloiteohjelmassa käsitellään yritysten ja tutkimuskeskusten välistä yhteistyötä ja teknologian siirtoa innovaation ja tuotantomenetelmien nykyaikaistamisen edistämiseksi yrityksissä. Tietoliikenteen ja telematiikan alalla Hainaut'n, Nor- Pas de Calais'n ja Picardian välisessä ohjelmassa on suunniteltu kehitettäväksi yli rajojen toimivia edistyneen tietoliikenteen keskuksia sekä perustettavaksi ääntä, tietoja ja optista kuvaa yhdistävä kehittämään ja Luxemburgin välisessä ohjelmassa verkko. Belgian, Ranskan teletoimintoja ja telematiikan käyttöä koulutuksen ja teknologisen kehittämisen yhteydessä (esim. tietokannat, multimedia, etäopetus jne. ). liittyvien aloitteiden kehyksessä yksi RESIDER II -aloitteen Teollisuuden rakenneuudistukseen koskee teknologista kehittämistä Liegessä 2,7 miljoonan ensisijaisista toimenpidekokonaisuuksista ecun määrärahalla (kokonaiskustannukset 5,4 miljoonaa ecua) sekä Charleroin ja Centren alueilla tuella 1,9 miljoonan Tähän ecun sisältyy tukea tutkimuskeskusten ja yliopistojen varusteluun, edistyneen toimenpidekokonaisuuteen sekä teknologian teknologian levittämiseen. Flanderissa RET EX-aloitte elia edistetään teknologista kehittämistä ja koulutusta tekstiiliteollisuuden säilyttämiseksi. EMPLO YMENT-aloitteen Horizon-alaohjelmassa tuetaan teleavusteista etätyötä, etäopetusta sekä vammaisten ja muita huonommassa asemassa olevien interaktiivista opiskelua tietokoneen avulla (1,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 4 miljoonaa ecua). Lisäksi vielä LEADER-ohjelmassa miljoonaa ecua) viestintäkeskuksen teleavusteisen tuotantokeskuksille. on varattu 0,2 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 0,4 rakentamiseen Valloniaan sekä tietotekniikan menetelmien, paikallisille (kokonaiskustannukset tuotantojärjestelmien nykyaikaistamiseksi 3,7 miljoonaa tukirakenteiksi taas pyritään tietoliikenteen kehittämiseen hankintoihin yritysten etätyön niiden ecua). ja Vuonna 1996 hyväksyttiin kolme uutta yhteisöaloiteohjelmaa. Ne ovat Flanderin SME- yhteisöaloiteohjelma, Fanderin RETEX ja Brysselin URBAN. Lisäksi yhteisöaloitteiden varauksen, 55,2 miljoonan ecun lisäsumman, jakamisen ansiosta voidaan vahvistaa kaikkia aloitteita - SME- aloitetta lukuun ottamatta -, joihin Belgia osallistuu suurimman osan kanavoituessa INTERREG II C - aloitteen uuteen vaiheeseen sekä EMPLOYMENT-aloitteeseen, jota varten Belgian asianomaiset viranomaiset ovat esittäneet ohjelmaluonnoksen; luonnos koskee uuden Integra-vaiheen mukaan ottamista vuodesta 1997 lähtien. Samoin on esitetty uutta vaihetta ADAPT-BIS sekä PESCA-aloitteen vahvistamista. Mitä tulee nykyisiin ohjelmiin, on Anvers'ia koskevan URBAN-ohjelman yhteydessä syytä panna merkille, että jo hyväksyttyjä hankkeita vastaava summa on 1,6 miljoonaa ecua varatusta 2,6 miljoonasta ecusta. Mainittakoon, että ohjelma saa 1,4 miljoona ecua lisää varauksesta, joka Brysseliä koskevan kohdennetaan uuteen toimenpidekokonaisuuteen rahoitusrakennetta puolestaan mukautettiin, millä pyrittiin muuttamaan yhteisöaloiteohjelman ("Handelspandenbeleid"). 4 Katso myös I. B. l. Yhteisöaloitteet. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 189 yksityisten yhteistyöosapuolten osallistumista sekä kahteen brysseliläiseen yrityskeskukseen liittyvien toimenpiteiden vaikutusaluetta. Päätös viimeistellään vuoden 1997 aikana. EMPLOYMENT-aloitteen osalta ovat kaksi ohjelmaa käynnistyneet hyvin. Vuonna 1996 Flanderissa valittiin ja käynnistettiin 42 hanketta. (19 Horizon-hanketta, 15 NOW-hanketta, 8 Youthstart- hanketta), mikä merkitsee yhteensä 1 227 osanottajaa (264 NOWn, 87 Youthstartin ja 876 Horizonin osalta). Hankkeiden toteuttajat vaihtelevat suuresti. Hallitsevana aihealueena on koulutus. Vuonna 1996 alkoi ranskankielisessä ja saksankielisessä yhteisössä hyväksyttyyn 89 hankkeeseen liittyvä toiminta (26 NOW-hanketta, 15 Youthstart-hanketta, 48 Horizon-hanketta). Aiheet vaihtelevat: 35 koulutushanketta, 30 koulutusjärjestelmiin liittyvää hanketta, 16 työpaikkojen luomiseen keskittyvää hanketta sekä 8 levittämistä tai tiedottamista koskevaa hanketta. Vuonna 1995 valittiin ADAPT- aloitteen osana Flanderissa toteutettavan ohjelman yhteydessä 23 hanketta, joista suurin osa käynnistyi vuonna 1996 ja jotka liittyvät tekstiiliteollisuuden, elektroniikkateollisuuden, ympäristön, liikenteen ja matkailun kaltaisiin aloihin. Niissä painotetaan innovaatiota, pk-yritysten osallistumista ja työntekijöiden pätevyyden lisäämistä, vähemmän muutokseen sopeutumisen teknisiä vaatimuksia. Toteuttajat vaihtelevat melkoisesti (ammattikoulutuksesta ja työllisyydestä vastaava alueellinen toimisto, riippumattomien työntekijöiden yhdistys, muut koulutus- ja ammattikoulutuslaitokset, kauppakamari ja aluehallinto). Ranskankielisessä ja saksankielisessä yhteisössä toteutettiin 35 hanketta, jotka hyväksyttiin vuonna 1996. Alueellisia painopistealueita olivat ammattipätevyyden parantaminen, yritysten kilpailukyky, ympäristö sekä työpaikkojen luominen; laajimmin toteutettu toimenpidekokonaisuus liittyi koulutukseen (22 hanketta). RESIDER-aloitteen Liegeä koskeva ohjelma eteni varsin pitkälle, sillä teknologisen innovaation edistämistä koskevaan tavoitteeseen kuuluvan kolmen toimenpiteen osalta kaikki myönnetyt määrärahat oli kohdennettu kansallisella tasolla. Hainaut'a koskevassa ohjelmassa suunnitellaan perustettavaksi aloitusrahasto sellaisia pk-yrityksiä varten, joiden käyttämät toteutustavat on vielä saatettava yhdenmukaisiksi heinäkuussa 1995 annetun rahoitusmenettelyjä koskevan komission tiedonannon kanssa. Vallonian viranomaiset ovat kehittäneet kyseisiä menettelyjä, ja komissio hyväksyi ne syyskuussa 1996. LEADERin osalta ohjelmia ei vuonna 1996 edelleenkään voitu hyväksyä. Kaksi Flanderiin liittyvää ohjelmaa (Meetjesland ja Westhoek) esiteltiin lokakuussa 1994, ja niihin on tehty lukuisia muutoksia, mutta jotta komissio voisi hyväksyä ne tarvitaan vielä mukautuksia etenkin päällekkäisyyksien välttämiseksi tavoitteen 5b yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin nähden sekä teknisen avun osuuden pienentämiseksi. Myös Valloniassa 1996 vuonna ohjelmaehdotuksensa valmistelua komission huomautusten pohjalta, ja komission odotettiin hyväksyvän ohjelman vuoden 1997 alussa. viranomaiset alueelliset jatkoivat Kaiken kaikkiaan komissio teki useimpia yhteisöaloitteita koskevat päätökset vuoden 1995 loppupuolella ja vuoden 1996 alkupuolella, ja siksi niiden täytäntöönpano alkoi käytännössä vuoden 1996 aikana. Tehtiin siis yhteisön määrärahoja koskevat maksusitoumukset, lähes kaikissa tapauksissa yhden maksusitoumuksen menettelyllä, ja lopullisille tuen saajille suoritetuttuja maksuja alettiin viedä kirjanpitoon vuonna 1996, vaikka ne ovatkin edelleen suhteellisen pieniä. 190 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko V-4: Belgia - Yhteisöaloitteet - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Aloite (YAO:icn määrä) Kokonais- k usta nn. RR:n tuki Maksusitoimi. 1996 91,9 70,7 4,3 22,9 58,1 30,4 52,9 9,0 37,6 377,7 ADAH' (2) EMPLOYMENT (2) PESCA (1) SME (2) RECHAR (2) KONVER (3) RESIDER (2) RETEX (2) URBAN (3) Yhteensä (19) 1NTERREG/REGEN (7)** joista 1996 hyvksyttyjä YAO:ia: SME Flanderi RETEX Wcsthock-Middenkust (Vlaanderen) URBAN Bryssel Yhteensä (3) INTERREG (4)*** * Varauksen ulkopuolella ** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2. 2. *** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I. B. l, Yhteisöaloitteet 8,6 3,0 11,1 22,7 0) 31,2 32,1 2,0 12,1 15,7 11,5 24,4 4,4 10,4 143,8 2,7 1,4 2,2 6,3 Maksusitoimi. 1994-1996 (2) % (2)/(l) Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3). % (3)/(l) 25,5 10,4 1,7 4,6 0,0 0,0 0,0 1,4 2,2 45,8 2,7 1,4 2,2 6,3 31,2 32,1 2,0 12,1 15,7 11,5 23,7 4,4 10,4 143,1 2,7 1,4 2,2 6,3 100% 100% 100% 100% 100% 100% 97% 100% 100% 99% 100% 100% 100% 100% 6,5 5,2 0,4 1,8 0,0 0,0 6,3 0,7 1,1 22,0 0,8 0,7 1,1 2,6 9,4 16,1 0,6 4,0 7,8 5,7 11,8 2,2 5,2 62,9 0,8 0,7 1,1 2,6 30% 50% 30% 33% 50% 50% 48% 50% 50% 44% 30% 50% 50% 41% Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 191 TANSKA 2. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 siihen takaisin yritysten teollisuutta kehittävänä, kilpailukykyä kansainvälistä ja aluetalouden kilpailukykyä parantavana ja parantamaan lujittamiseksi. julkisen alan tasoa sekä sijoittamaan yhteiskunnasta (1994-1996) tukevat teknologista rakenteellista Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Tanskan eri alueilla julkisen Useimmat Tanskan ohjelmista kuuluvat tietoyhteiskuntaa koskevaan tukiohjelmaan, jossa ja yksityisen sektori?! tiiviillä yhteistyöllä pyritään edistämään tiedonsaantia ja tietojen vaihtoa, tukemaan yksilöllistä kehitystä, lisäämään julkisen alan edistämään kansainvaltaistumiskehitystä, syrjäytyneet avoimuutta ja parantamaan Tanskan ryhmät yhteiskunnallisen järjestelmän kehittämistä Lisäksi tavoitteen 2 yhtenäiset ohjelma-asiakirjat horjuvuutta yrityksiä tekijänä. Niinpä Pohjois-Jyllantia koskevassa suunnitelmassa, jonka mukaan TTK- vähentävänä määrärahoista), toimintaan käytetään 38,7 miljoonaa ecua (21 prosenttia sekä myös tuetaan kehittäminen, työvoimavaltaisia palveluja, tuotantotoimintaan liittyviä palveluja. Siihen kuuluu myös teknologian hallinnan parantaminen yrityksissä. Lisäksi 60 prosentin rahoitetuista toimista odotetaan tuovan käyttöön uusia teknologioita tai uusia tuotteita ja 5-10 perustettavan yrityksiin. tuetaan TTK-toimintaa ja Lollandia koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa puolestaan yhteyksien tutkimukseen kehittämistä luomiseksi tuetaan toteuttamistoimissa myös muiden yhtenäisen ohjelma-asiakirjan yhteydessä (esim. jatkuva koulutus). Kaiken kaikkiaan 13 miljoonaa ecua (23,3 prosenttia yhteisön koko rahoituksesta) TTK-toimintaan varten. Taulukko V-5: Tanska tavoitteen 2 molempia kohdealueita varten on rakennerahastoista varattu lähes toimia tiiviimpien tarpeiden välille. Teknologista verkoston on tarkoitus tarjota mahdollisuudet siirtää osaamista rakennerahastojen teknologian teknologiaa käyttäviä palveluja ja toiminnan ja yritysten tutkimuskeskusten infrastruktuurien ja kehitykseen Teknologiseen kehittämiseen kehittämistä välittömästi tavoitteiden tuotteiden runsaasti liittyvien rahoitus liittyviä (uusien liittyvä siirto) - ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) YHTKLNiJA "KIT Tavoite 2 ; —*> HUOM: Suunniticlumcncitclvii luomeen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi lukuja i tulkittava varovaisesi! erityisesti lictovhtciskuniaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin kulcn Icollisuuiccn -437 _J 1 i T^T ~ÏWV. 1 TES 1 TZT TF Julkinen I Yksityincnl Yhteensä 1X5 ÏT7 1 TPK Jäsenvaltio Rakennerahastojen rahoitus ja TTKccn Q T TK ja tilanne 1996): TAVOITE 2 Kuvio V-7: Toimintasuunn. 1994-1996 (milj. ecua-hinnat Alakohtainen jaottelu: Tuotantoympäristö (a) Inhimilliset voimavarat (b) Tekninen apu (c) Rahastokohtainen jaottelu: HÄRTT ESR Yhteensä T57 10,4 54,1 TTW Kcskiarvo/YOAy Tukikelpoiset alueet: Lolland, Pohjois-Jyllanti. "TT? 10,1 0,8 19% 100% T TT (b) 19% (c) 1% (a) 80% 192 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996 Molemmat yhtenäiset ohjelma-asiakirjat, sekä Lollandia että Pohjois-Jyllantia koskevat, saatettiin päätökseen vuoden 1996 lopussa, jolloin ensiksi mainitun osalta jäi kohdentamatta 2,7 miljoonaa ecua (28 prosenttia alkuperäisestä tuesta), mikä siirrettiin kauden 1997-1999 talousarvioon, kun taas jälkimmäisen osalta kaikki määrärahat oli kohdennettu vuoden 1996 loppuun mennessä. Molempien ohjelmien arviointi suoritettiin vuonna 1996. Se tehtiin yhteisesti molemmille yhtenäisille ohjelma-asiakirjoille, ja se koostui molemmille alueille yhteisestä yleisestä osasta sekä kumpaankin alueeseen erikseen liittyvästä erityisosasta. Yleisessä osassa arvioijat kiinnittivät erityistä huomiota tavoitteiden, ohjelmien ja ennakkoehtojen keskinäiseen soveltuvuuteen sopivien vaikutuksia kuvaavien mittareiden löytämiseksi. Lollandiin liittyvässä osassa arvioitiin olemassa oleville pk- yrityksille suunnattuja tukia pitkän aikavälin kehitysstrategiana sekä tuen lisäämisen tarpeita alueen yleisten olojen parantamiseksi. Arviointikertomuksessa esitetään, että vaikka tukien myöntäminen olemassa oleville yrityksille onkin hyödyllistä, niillä ei pystytä luomaan riittävästi uusia työpaikkoja, joilla korvattaisiin tuotannon vähentämisestä tai yritysten lakkauttamisesta johtuva työpaikkojen menetys, ja että siksi myös uusien yritysten perustamisen ja sijoittautumisen tukeminen on välttämätöntä. Lisäksi kertomuksessa päätellään, että lollandilaisilla yrityksillä on paljon suurempi tarve parantaa yleisiä edellytyksiään kuin mitä niiden nykyinen kiinnostus tukijärjestelmää kohtaan osoittaa; erityisesti liittyvää koulutusta. Yrityksillä on vaikeuksia loppututkinnon suorittaneiden toimihenkilöiden ja keskijohdon palkkaamisessa, mistä syystä olisi suunniteltava erityinen koulutushanke sekä kannustettava uudistuksellisempaa ajattelua. Lisäksi esitetään, että yrityskonsulttien olisi toimittava aktiivisemmin lisätäkseen yritysten tietoa tukimahdollisuuksista. tarvitaan henkilöstön koulutusta, eritoten uusiin teknologioihin koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan keskitytään Pohjois-Jyllantia kohderyhmänä olleiden yritysten sekä suurille ja pienille yrityksille suunnatun tuen arviointiin. Arviointikertomuksessa katsotaan, että kansainvälistämisohjelmalle on olemassa perusta, sillä 2 500 vientiä harjoittamaan pystyvästä yrityksestä ainoastaan 2 000 nykyään todella harjoittaa sitä. Esitetään, että hankkeiden valinnassa painotettaisiin enemmän yrityksen kasvumahdollisuuksia, hankkeen suhteellista laajuutta sekä tulevaisuudennäkymiä ja vähemmän yrityksen kokoa sinänsä. Lisäksi kertomuksessa esitetään perustettavaksi osaohjelma, jonka erityisenä kohteena olisivat pk- yritysten toteuttamat pienimuotoiset hankkeet. erityisarvioinnissa Kauden 1997-1999 valmistelu Vuoden 1996 jälkipuolella valmisteltiin vaiheen 1997-1999 ohjelmia, jotka koskevat kahta edellä mainittua tukikelpoista aluetta. Ohjelmien hankkeisiin ei tehty merkittäviä sisällöllisiä muutoksia. Lollandia koskevan hankkeen rakenne säilyi ennallaan lukuun ottamatta toimenpidekokonaisuutta, joka ennen liittyi tukirakenteisiin ja joka muutettiin koskemaan strategisia perusrakenteita. Sama pätee Pohjois-Jyllantia koskevaan hankkeeseen sillä pienellä erolla, että koska teollisten yritysten ja palveluyritysten hallinnon yksinkertaistamiseksi kauden 1994-1996 kaksi toimintalinjaa uudelleen. erottaminen ryhmiteltiin toisistaan ohjelman vaikeaa, on TAVOITTEET 3 JA 4 Kuvio V-8: Tavoite 3 - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua - 1996 hinnat): ~ESIT Pääastalliset tavoitteet Nuorten työelämään siirtyminen (a) Työttömien ja pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen (b) Syrjäytymässä olevien henkilöiden sjoittumincn (c) Tekninen apu (d) 142,4 61,9 5,4 TTWr Yhteensä im (c) 22% (d) 2% (a) 21% (b) 55% Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 193 kun 1994-1996 varatut määrärahat kohdennettiin täytäntöönpano edistyi hyvin vuonna 1996, ja Tavoitteen 3 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan suunnitelmien mukaisesti. kolmivuotiskaudeksi Koulutukseen (erityisesti kohderyhmien koulutukseen), ammatilliseen koulutukseen sekä neuvontaan ja seurantaan liittyvissä toimenpidekokonaisuuksissa pyrittiin ensi sijassa luomaan osanottajille yhteyksiä työelämään sekä siirtymään toiminnassa yksilölliseen neuvontaan ja seurantaan, jotka yhteistyössä henkilökohtainen toteutetaan, työmarkkinaviranomaisten kanssa. Huonoimmassa asemassa olevan väestön kannalta on tärkeää, että hankkeen sisältö vastaa paikallisten työmarkkinoiden tarpeita, yksilöllistä pätevyyttä, normaalia työelämää sekä yksilöllisiä tarpeita. Vuonna 1996 hyväksyttiin lisäksi uusi lainsäädäntö, joka tehostaa ESR:n hallintoa varojen hallinnan, hankkeiden valinnan ja valvonta-, seuranta-, kirjanpito- ja arviointisääntöjen osalta sekä tietojen keräämisessä arviointia varten. Tämän lisäksi otettiin käyttöön uusi tietokonejärjestelmä, jonka yksi osa tulee palvelemaan keskushallintoa ja toinen osa sijoitetaan eri alueille. toimintasuunnitelma laadittu on Kuvio V-9: Tavoite 4 - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua - 1996 hinnat): Fiiäusiallisct tavoitteet Työmarkkinoiden suuntausten ja ammattikoulutustarpeiden ennakointi (a) Ammatillinen koulutus, ohjaus, neuvonta (b) Ammatillista koulutusta koskevien järjestelmien parantaminen (c) Tekninen apu (d) "ESR / YOA Yhteensä 5,8 19,8 11,7 1,6 38T9" (d) 4% (a) 15% (c) 30% (b)51% Tavoitteen 4 vuonna 1994 hyväksytty yhtenäinen ohjelma-asiakirja kattoi kolmivuotiskauden 1994- 1996, ja sitä varten oli myönnetty 13 miljoonaa ecua, jotka oli kokonaisuudessaan kohdennettu vuoden 1996 loppuun mennessä. Koska täytäntöönpanon luonne oli muuttunut, Tanskan viranomaiset ponnistelivat huomattavasti muodostaaksen täytäntöönpanojärjestelmän, ja täytäntöönpano eteni moitteettomasti vuonna 1996. Ohjelman kohderyhmänä ovat työttömyysuhan alaiset työntekijät, joiden sopeutumista muutoksiin edistetään ammatillisen koulutuksen avulla. Lisäksi siinä pyritään kehittämään kehittämään ammattikoulutusjärjestelmiä, jotta työvoimalla olisi enemmän jouston varaa muodollista pätevyyttä kysyttäessä. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 1997-1999 lisämäärärahan ollessa 25 miljoonaa ecua. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan strategian jatkuminen ennallaan oli tärkeää, koska vuoden 1994 lopussa hyväksytyn ohjelman arvioinnissa tarvittavia tietoja ei ollut käytettävissä. Mahdollisesti tarvittavat muutokset voidaan tehdä myöhemmin vuoden 1997 puolivälissä valmistuvaksi suunnitellun väliarviointikertomuksen pohjalta. jatkettiin kaudeksi uusia menetelmiä voimassaoloaikaa ennakoimiseksi koulutuksen kysynnän sekä TAVOITE 5a maatalous Tant V-6: Toimintasuunnitelma 1994-1999 (milj. ecua - 1994 hinnat): Yhteensä TT7^ Toimenpiteet Tuotanto Kaupanpitäm. TÖITJ 26,7 21 % ecua) Tuotantorakenteiden parantamisen yhteydessä suurin osa yhteisön tuesta suunnattiin investointitukiin viljelijöille myönnettävään suurin (57,1 miljoonaa tilanperustamistukeen (30,8 miljoonaa ecua). Jalostuksen ja kaupanpitämisen osalta yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano sujui hyvin. Kaiken kaikkiaan vuoden 1996 lopussa oli hyväksytty 79 hanketta, jotka liittyivät ensi sijassa liha-alaan (36 hanketta) sekä maito- ja maitotuotealaan (35 hanketta). Vuoden 1996 lopussa oli sidottu 48 prosenttia yhteisön tuesta. seuraavaksi nuorille osa ja 194 TAVOITE 5a kalastus Kuvio V-IO: Tavoite Sa kalastus - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua):. Pyyntiponnistusten sopeuttaminen ja uudell. suuntaam. (a) Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (b) Laivaston uudistaminen (c) Vesiviljely (d) Suojellut merialueet (c) Satamalaitteet (f) Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen (g) Tuotteiden menekin edistäminen (h) Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet (i) Muut toimenpiteet (j) Yhteensä! KOR ~" 37,7 0,0 35,0 9,2 3,2 9,8 30,1 7,2 pm 7,6 139,9 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus UJ U7o %\ «>5% (a) 27% (g) 22% Ohjelman täytäntöönpano vuonna 1996 mahdollisti vuoden 1996 määrärahaerän kohdentamisen sekä vuoden 1994 jälkimmäisen ennakkon maksamisen. Määrärahojen käyttöaste oli erityisen korkea toimenpidekokonaisuuksissa, jotka liittyvät tuotteiden jalostukseen tai laivaston mukauttamiseen taikka muissa kalastajien varhaiseläkkeeseen liittyvästä toimenpidekokonaisuudesta, joka on tarkoitus yhdistää ohjelmaan vuonna 1997. Lisäksi komissio hyväksyi seitsemän yhdeksästä kansallisesta soveltamismääräyksestä, ja kolme määräystä on tarkoitus hyväksyä vuonna 1997. toimenpidekokonaisuuksissa. Tanskan viranomaiset ilmoittivat TAVOITE 5B2 Kuvio V-l 1: Tavoite 5b - Toimintasuunnitelma 1994-1999: Väestöt! 000 as. ) Pinta-ala (km2) 1 Raltastokohtainen jaottelu: I 3o7 8 374 miljoonaa ecua (c) 37% (d)2% (a) 25% EMOTRl EAKR ESR Yhteensä 2ÏT6] 10,8 21,6 54M) 40% 20% 40% 100% / YOA D Monipuolistaminen, ympäristönsuojelu (a) • Yritysten kehittäminen (b) H Matkailu (c) (b) 36% •Tekninen apu (d) Joulukuussa 1994 hyväksyttyä yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa mukautettiin marraskuussa 1996 ja rahoitussuunnitelman muuttamiseksi niin, että siinä otetaan huomioon ohjelman viivästynyt hyväksyminen ja sen jälkeen sosiaalis-taloudellisissa oloissa tapahtuneet muutokset. Lisäksi hankkeiden seurantakomitea analyysitaulukon sekä hyväksyi ja väliarvioinnin valmistelut (arviointisuunnitelman, viiteperusteet). tiedotuskampanjaa koskevan suunnitelman 1995 vuosikertomuksen ja hyväksyttyjen tarkasti vuoden Taulukko V-7: Tanska - Tukitoimet tavoitteittain - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996/99 (miljoonaa ecua) O h j e l m at (hyväksymisvuosi) Kokonais- k u s t a n n. K K :n t u ki Maksusitoum 1996 Tavoite 2- YOA Lullani! (1V')4) YOA Pohj. -Jvtlanli (1994) Yhuensii Tavoite. 1 YOA Tanska (1994) lavolle 4 YOA Tanska (1994) Tavulle 5a maatalous Arviot Tanska Asct. 2328/91 (1994) YOA Tanska Asct. 866 ia 867/90 (1994) YhltentH Tavoite Sa kalastus YOA Tanska (1994) Tavoite 51. YOA Tanska (1994) Y H T K K N SA O) 7. 0 47,1 S 4. 1 30. 5 210. 5 241, o | | 5 K4. T | 268. l| 87. 7| 38,9| 354,4 213,6 S6H. ll 100. 3 26,7 127,0 | 438,8| 139,9| 204. 4 2. 124,2 54,0 «82,0 M Ultrasta v ä h e n n e t ty : ui v u o s i l le 1 9 9 7 - 1 9 99 Maksusitoum 1994. 1996 (2) % (2>/(l> M a k s ut 199(1 M a k s ut 1994-199n (V * -0. 2 23,0 22,H 42. 0| 7,0| 17. 0 5. 1 22,1 23,3| 3,7 120,9 9. 3 43,8 S3,l 134 % 9 3 % »X % 127,0| 47 % | 13, <)| 3 3 *1 50,3 10,5 60, H 5. 0 % 39 % 4H % 69,9| 50 % | 13,5 337,2 25 % 4» * 2. 1 1,6 3,7 4 I , 0| 7,71 16,4 5,7 22,1 0. 0| 0 ,1 74,5 6. 4 17,3 23. 7 «1 % 3 7 % 44 % H 5 , 2| 4 3% 10. 7| 2 7% 32,9 8. 4 41,3 33 % 31 * 32 * 30,31 2 2% 5. 8 226,9 11 % 3. 3 * 2 Tukikelpoiset alueet: Pohjois-Jyllanti, Viborg, Ringkoebing, Etelä-Jyllanti, saaret. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 195 2. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 Muistin virkistykseksi: Tanska otti osaa seitsemään yhteisöaloitteeseen: URBAN, KONVER, EMPLOYMENT, ADAPT, SME, PESCA, LEADER ja INTERREG. Vuosina 1994 ja 1995 hyväksyttiin kansallisella tasolla viisi yhteisöaloiteohjelmaa sekä neljä INTERREG-ohjelmaa. Kolme vielä hyväksymättä olevaa yhteisöaloiteohjelmaa, SME-ohjelmat, LEADER ja yksi Ruotsin kanssa yhteinen INTERREG- ohjelma hyväksyttiin vuonna 1996. V ja on asemaa Tanskassa INTERREG-, (Planungsraum kolmen alueen kehittäminen nykyinen korjaamaan KONVER- tavoite. Lisäksi Tanskan ja Saksan välisillä syrjäistä Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Tanskassa: SME- Tietoyhteiskunnan INTERREG- yhteisöaloiteohjelmien ja ohjelmilla pyritään lääni, Ostholstein, Lubeckja Storstromin lääni, sekä Kernja Fynin lääni) sekä sen Sonderjyllandin vaikutuksia alueen talouteen edistämällä TTK-toimintaa, siihen liittyvää koulutusta ja ammatillista koulutusta sekä pk-yritysten kehittymistä (2,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 5,7 miljoonaa ecua). Myös rajojen yli tapahtuvaan yhteistyöhön Itämeren alueella liittyvään ohjelmaan sisältyy sekä tukevat pk-yritysten kehittämistä toimenpidekokonaisuuksia, viestintään ecua; ja kokonaiskustannukset 1,3 miljoonaa ecua - esim. Itämeren alueen mediakeskus), kun taas Tanskan liittyvät uusiin ja Ruotsin väliseen ohjelmaan sisältyy erityisiä toimenpidekokonaisuuksia, korkeakouluopetusta teknologioihin koskevilla toimintalinjoilla. Lisäksi KONVER-yhteisöaloiteohjelmassa alueiden kilpailukykyä kehittämällä yrityksille suunnattujen neuvontapalvelujen välityksellä. Lopuksi SME-ohjelma osallistuu teknologiseen kehittämiseen silloin, kun se on "ticket-service "- järjestelmän yhteydessä yritysten toiminnan jatkuvuuden ja niiden kilpailukyvyn sekä työpaikkojen luomisen kannalta tarpeen. teknologioita keinona inhimillisiä voimavaroja ja yritysten hallintokykyä teollisuuden kehittämistä, viestintävälineitä, TTK-toimintaa ja (esim. "Itämerikeskus") parantaa erityisesti liittyvää koulutusta painotetaan uusia tiedotusvälineisiin (0,6 miljoonaa ja yhteistyötä jotka jotka koskeva 1996. Siten SME-yhteisöaloiteohjelma hyväksyttiin maaliskuussa Vuonna 1996 hyväksyttiin kolme uutta yhteisöaloiteohjelmaa. Tavoitteiden 2 ja 5b tukikelpoisia alueita sen seurantakomitea on sama kuin tavoitteiden 2 ja 5b yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen seurantakomitea. Ohjelma laajentaa olemassa olevan kansallisen ohjelman, "ticket-service"-järjesteimän, koskemaan myös yritysten perustajia, minkä johdosta nämä voivat käyttää hyödykseen valitsemiaan neuvonta-ja koulutuspalveluja yrityksen perustamisvaiheessa yrityssuunnitelmaa laatiessaan. Toukokuussa 1996 hyväksyttiin toinen ohjelma, Tanskan ja Ruotsin välinen INTERREG-yhteisöaloiteohjelma. Se mukaan lukien Tanska osallistuu viiteen INTERREG-ohjelmaan, joista kolme on Saksan kanssa yhteisiä, yksi Baltian alueen ja yksi Ruotsin kanssa yhteinen. Kyseiset viisi ohjelmaa etenevät kohtalaisesti. Tanska aloitti naapurimaiden kanssa kahden INTERREG II C -ohjelman (neljä miljoonaa ecua) valmistelut; toinen ohjelmista koskee Pohjanmeren aluetta ja toinen Itämeren aluetta. on Lisäksi maaseutuyhteisöjen säilyttäminen toimivina ja elinkykyisinä, jota varten pyritään ehkäisemään maaltapakoa luomaan uusia työpaikkoja, varmistamaan palvelujen saanti, kehittämään ammattipätevyyttä sekä suojelemaan ja tukitoimet kattavat luonnonympäristöä. Ohjelman parantamaan enintään 50 prosenttia tavoitteen 5b tukikelpoisista alueista. ja houkuttelemaan uusia asukkaita, LEADER-yhteisöaloiteohjelma. tehokkuuden varmistamiseksi hyväksyttiin turvaamaan kesäkuussa tavoitteena tulolähteet Sen ja Lisäksi jaettiin yhteisöaloitteiden varauksesta peräisin olevia lisämäärärahoja 13,5 miljoonaa ecua. Määrärahoilla vahvistettiin ADAPT-, EMPLOYMENT-, LEADER-, ja erityisesti PESCA-aloitteita sekä INTERREG II C -aloitteen uutta vaihetta. 196 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Olemassa olevien ohjelmien osalta aloitettiin kestävän kaupunkisuunnittelun keskuksen perustaminen Aalborgin kaupunkiin liittyvän URBAN-yhteisöaloiteohjelman yhteydessä (tavoite 2, Pohjois- Jyllanti); URBAN-ohjelman seurantakomitea on sama kuin tavoitteen 2 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan seurantakomitea. Vuosiksi 1995-1997 suunnitellun Kampin (Jyllanti) ja Kööpenhaminan kaupunkeja koskevan KONVER-ohjelman täytäntöönpano sujui ajatellun aikataulun mukaisesti. Koska ohjelmalle ei ole myönnetty yhteisöaloitteiden varauksesta lisämäärärahoja, se ei jatku vuoden 1997 jälkeen. EMPLOYMENT- ja ADAPT-aloitteisiin toiminnalliseen vaiheeseen vuoden 1996 alkupuolella. ADAPT-aloitteen hankkeita on 30 ja EMPLOYMENT- aloitteen hankkeita 30 (8 Youthstart-hanketta, 15 Horizon-hanketta ja 7 NOW-hanketta). Toteuttajat ovat pääasiassa perinteisiä laitoksia Horizon-hankkeita lukuun ottamatta, joiden toteuttamisesta huolehtivat ensi sijassa valtiosta riippumattomat järjestöt. Useimmin esiintyviä aiheita ovat yritysten perustaminen naisten toimesta, vammaisten tietoteknisten taitojen kehittäminen, yhtymäkohtien muodostaminen koulun ja koulutuksen välille, pk-yritysten tukeminen sekä tanskalaiselle käytännölle ominaista työn kierrätystä koskevien suunnitelmien laatimien. PESCA-aloitteen yhteydessä saatettiin vuonna 1996 päätökseen vain vähän hankkeita, mutta 27 prosenttia suunnitellusta talousarviosta kohdennettiin jo yksittäisiin hankkeisiin, ja vuoden 1996 lopussa komissio päätti sitoa kerralla kaiken kaudeksi 1994-1999 varatun tuen. liittyvät hankkeet etenivät Taulukko V-8: Tanska - Yhteisöaloitteet - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Aloite (YAO-ien määrä) Kokuiiai. s- kustann. KK:n tuki Malisusitoilm. 1996 Maksusitoum. 1994-1996 % Maksut 1996 Maksut 1994-1996 % 65,7 20,7 26,7 48,6 5,1 5. 3 3,0 175,2 ADAPT (1) EMPLOYMENT (1) LEADER (1) PESCA (!) SME(l) KONVER(l) URBAN (1) Yhleensä (7) INTERREG/REGEN (5)** jrnsici 1990 hyväksyttyjä Y AO: ia: LEADER SME Yhteensä (2) INTERREG * Varauksen ulkopuolella ** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2. 2. *** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I. B. l, Yhteisöaloitteet 26,7 5,1 31,8 (1)"* (1) (2) 29,5 10,6 8,2 16. 4 2,6 2,4 1,5 71,1 8. 2 2. 6 10,7 24,2 9,0 6,5 9,5 2,6 0,0 0,2 51,9 6,5 2,6 9,1 29,5 10,6 6,5 12,3 2,6 2,4 1. 5 65,3 6,5 2,6 9,1 (2)/(T) 100% 100% 8 0% 7 5% 100% 100% 100% 9 2% 8 0% 100% 8 5% 6,2 2,4 2. 0 0,8 0,8 0,0 0. 1 12,2 2,0 0,8 2,7 (3) (3)/(D 8,9 3. 2 2,0 2,2 0,8 1. 2 0,5 18,6 2,0 0,8 2,7 3 0% 3 0% 2 4% 1 3% 3 0% 5 0% 3 2% 2 6% 2 4% 3 0% 2 5% Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 197 3. SAKSA 3. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 on tärkeällä kehittäminen ja jatkokoulutuksella lisäämään T&K-alan toimintalinjalla pyritään suunnatuista EAKR. n määrärahoista. Tavoitteiden saavuttamiseksi tuotteisiin ja tuotantomenetelmiin perustuvien yritysten toimintalinjalla on seitsemän prosenttia tällä Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Saksan eri alueilla: osavaltioiden Tavoite 1: Teknologinen sijalla Saksan uusien ja uudistamisessa; 2 prosenttia yhteisön myöntämistä määrärahoista on kehittämissuunnitelmissa teknologiseen kehittämiseen ja innovaatioon. Tutkimuksen ja kehityksen suunnattu tutkimukseen, laitosten sekä innovaation hyväksi toteutettavalla tavoitteena inhimillisten voimavarojen määrää ja laatua peruskoulutuksella kehityksen teknistä osaamista vaativiin yhteisön tukeminen. EAKR. n panos toteutettiin tukikehykselle joiden kussakin kuuluvat tärkeimpänä liittyvät investoinnit tutkimusosastoihin ja teollisiin laboratorioihin, kehitykseen ja suunnitteluun TTK-toiminnan neuvontapalvelut, jotka sekä innovaatiokeskukset. Niillä tuetaan myös toimenpidekokonaisuuksia, perusrakenteisiin tieto-ja liittyvät yritysten väliseen yhteistyöhön tuotteiden ja menetelmien kehittämisen alalla, sekä kehittämistä. viestintätekniikan nykyaikaistamista ja teknologiaan liittyvien neuvontamenetelmien Tämän TTK-toimintaa tukikehyksessä teknologiaan tehtävien investointien kautta, edistämällä innovaatiokeskuksia sekä suunnittelemalla yrityksiä varten yhteisiä koulutuskeskuksia. taloudelliseen toimintalinjana on TTK-toiminnan liittyvät yhteisöaloiteohjelmat, tukeminen. Niihin tuki TTK-toimintaan perustuville tuetaan myös yritysten lisäksi yhteisön toimintalinjan kehittämiseen osavaltiossa^ innovaation investoinnit yrityksille, kaikista ja tuki teknologisesti • Esimerkki Sachsenissa rahoitetusta hankkeesta: joka sijaitsee Landkreis Riesa-Grofihainissa. Teknologiakeskuksen suuntautuneelle työ yritysryppäälle, käsittelyssä keskittyy ensisijassa uusiutuviin energiamuotoihin sovellettavaan laser-tekniikkaan, jonka osalta se pystyy esittelemään metallien leikkausta ja hitsausta. Se kehittää yhteistyössä freiburgilaisen Fraunhofer-Institut -laitoksen kanssa polttoparistoja. ja liittyviä toimia. Tukikelpoiset investoinnit ovat suuruusluokaltaan täydennyskoulutukseen noin 250 000 ecua, josta 150 000 ecua tulee EAKR. n kautta. sekä raaka-aineiden suunnattuja neuvontaan yrityksille ehdotettu Lisäksi on Tavoite 2 (1994-1996): Kaikissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa on suunniteltu teknologisen kehittämisen, pääasiassa TTK-toiminnan (20,7 prosenttia yhteisön myöntämistä määrärahoista) tukemiseen keskittyvänä yksinomaisesti toimintalinjana tai yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen muiden toimintalinjojen ohella: toimenpidekokonaisuuksia, liittyviä siihen joko tieteelliseen koulutukseen liittyviä toimia soveltavan • Nieder-Sachsen: kaksi toimintalinjaa, joista toinen tukee tuotteita ja menetelmiä koskevaa koulutuskeskusten yritysten TTK-toimintaa ja innovaatiota yritysten, tutkimuslaitosten ja yhteistoiminnan muodossa (3,5 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 8,5 miljoonaa tekniikan ecua), ja toinen jatkuvaan aloilla ecua; (laser, matkailu, kokonaiskustannukset 1,1 miljoonaa ecua); ympäristönsuojelun alalla tuen kohteena ovat liittyvät lisäksi jätevesien ja jätteiden vähentämiseen, uudelleenkäyttöön ja käsittelyyn teknologiat ja sekä biotekniikka ja biologisesti hajoavat aineet. Esimerkki sähkösuodattimen" Nieder-Sachsenissa kehittäminen; ilman, veden ja maaperän puhdistamiseen "Jatkuvatoimisen Braundschweig- laadunvarmistus 0,5 miljoonaa rakennusalalla; toteutuksesta hankkeesta: rahoitetusta teknologiat hankkeen liittyvät vastasi 1 Mecklenburg-Vorpommern: 71,6 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 457 miljoonaa ecua); Brandenburg: 114,4 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 259,3 miljoonaa ecua); Sachsen-Anhalt: 73,1 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 225,7 miljoonaa ecua); Sachsen: 207,8 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 390,1 miljoonaa ecua); Thiiringen: 38,9 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 145,1 miljoonaa ecua); Itä-Berliini: 61,8 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 111,3 miljoonaa ecua). / 98 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Wolfenbuttelin ammattikorkeakoulu, ja se sai EAKR. n tukea, jota ilman ei hanketta olisi. voitu toteuttaa. Koska tämä uusi tekniikka mahdollistaa käytettyjen jauheiden korkean kierrätysasteen, olisi sitä käytettävä hyvin laajalti pintojen käsittelyyn. Menetelmä on jo patentoitu. • Saar: kaksi erityistä toimintalinjaa, joista toinen, tutkimukseen ja teknologiaan liittyvä, tiedepuiston kehittämistä, tutkimuslaitosten työn edistämistä ja koskee soveltamista pk-yrityksiin (3,9 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 9,3 miljoonaa ecua) ja toinen koskee teknologian ja osaamisen siirtoa sekä tukea teknologian siirtoon ja innovaatioon (3,3 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 14,4 miljoonaa ecua). Näiden kahden toimintalinjan lisäksi teknologiaan liittyvän yhteinen ohjelma-asiakirja tukee tutkimukseen, tieteeseen ja osaamisen lisäämistä sekä muodollisten pätevyyksien mukauttamista työmarkkinoiden vaatimuksiin aikaisempien toimien täydentämiseksi. liittyvää neuvontaa hoitaville yhteisöille tulosten aloilla käyttävillä • muihin yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin ei sisälly teknologiseen kehittämiseen liittyviä erityisiä toimintalinjoja, mutta näkökulma ei silti jää niissä vaille huomiota. Niinpä pk- yritysten toimintaympäristön parantamiseksi niihin sisältyy teknologian kehittämistä (Baijeri ja Rheinland-Pfalz), innovaation tukemista perustamalla riskipääomarahastoja tukemalla pk-yritysten omarahoitusta uusien teknologioiden omaksumista varten ja teknologiaa teknologisten perusrakenteiden, (Bremen), teknologiapuistojen ja muiden laitosten perustamista tai laajentamista (Baijeri ja Nordrhein-Westfalen), palvelu- ja neuvontaelinten perustamista etenkin teknologian siirron alalla (Bremen, Hessen ja Nordrhein-Westfalen). Ympäristönsuojelun näkökulman ottamiseksi huomioon niissä rohkaistaan innovaatioon ja teknologian siirtoon sekä tuotantomenetelmien mukauttamiseen ympäristön vaatimusten mukaisesti (Länsi-Berliini) ja ympäristöä säästävien teknologioiden ja palvelujen käyttöön (Bremen). Muutamissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa painotetaan vielä, että tutkimukseen, tieteelliseen toimintaan ja teknologiaan liittyvien ammatillisten pätevyysvaatimusten mukauttaminen on tärkeää, kuten myös on jatkokoulutukseen liittyvä neuvonta (Baijeri, Hessen ja Schleswig-Holstein). Esimerkkejä vuosina 1994-1996 rahoitetuista hankkeista: Hessen: EAKR. sta Hindenburgin kasarmialueelle ja siten edistetään uusien teknologisesti suuntautuneiden yritysten perustamista. Ryhmittymä tarjoaa laaja-alaista neuvontaa, ja teknologian siirron parantamiseksi se pitää yllä tiiviitä suhteita alueellisiin tutkimuksen ja kehityksen yhteisöihin. Yritysryhmittymän ja sen ympäristön synergiavaikutuksia selvitetään järjestelmällisesti, millä pyritään vahvistamaan alueelle sijoittautuneita yrityksiä ja houkuttelemaan niitä lisää alueelle. Hanke toimii esimerkkinä entisen sotilasalueen on rakenteellisesta kokonaisuudessaan 6,5 miljoonaa ecua, josta 2,3 miljoonaa ecua rahoitetaan tavoitteen 2 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan perusteella. ja innovatiivisiin materiaaleihin Nordrhein-Westfalen: EUROMAT GmbH, ja raaka-aineisiin valmistusmenetelmiin, korkeita pintakäsittely tekniikkaan erikoistunut tutkimuslaitos saa tukea erityisesti uusien teknologioiden käyttöönottoa varten. EUROMAT antaa tietämyksensä käyttöön pk- yrityksille, joilla ei ole omaa tutkimusyksikköä. Toimet liittyvät pääasiassa uusiin käyttötarkoituksiin suunnattujen uusien, ennen tuntemattomia ominaisuuksia sisältävistä raaka-aineista valmistettujen materiaalien suunnitteluun sekä pintakäsittelyn tekniikkaan. Näiden teknologian siirtoon liittyvien toimien tuki on yhteensä 4,3 miljoonaa ecua. tuetaan Kasselin yritysryhmittymän perustamista entiselle kunnostamisesta. Siihen investoinnin määrä lämpötiloja kestäviin liittyvän Kaiken kaikkiaan 4,5 prosenttia rakennerahastojen määrärahoista Saksassa on suunnattu teknologisen kehittämisen tukemiseen. (Tavoitteet 1,2,5b) Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 199 Taulukko V-9: Saksa kehittämiseen - Teknologiseen ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) välittömästi liittyvä rahoitus RK Jäsenvaltio Rakennerahastojen rahoitus VH'1'EENSA % 84% 12% 4% 100% lavoitc 1 Tavoite 2 Tavoite 5b YHTEENSÄ HUOM: Suunnittelumenettelyn luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi 1. 600,0 223,8 81,3 1. 905,1 575,1 99,2 23,6 697,9 Yksityin. 640,2 7,7 21,7 669,6 Yhteensä 1. 024,9 124,6 57,7 1. 207,2 Julkinen 384,7 116,9 36,0 537,6 % 36% 4 4% 2 9% 37% % 64% 5 6% 71 % 63% lukuja on tulkittava varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin kuten teollisuuteen ja TTKeen 100% [gTTK~[ (miljoonaa ecua): TAVOITE V 1994-1999 Kuvio V-12: Toimintasuunnitclnut Pääasialliset tavoitteet: Tuotannolliset investoinnit (a) Tuki pk-yrityksille (b) TTK, innovaatio (c) Ympäristö (d) Inhimilliset voimavarat, koulutus (c) Maatalous, maaseutualueet, kalastus (0 Tekninen apu (g) Rahastokohtainen jaottelu: ; YTK/ IS TO —EKKK ESR EMOTR KOR Yhteensä 6. 860,9 4. 092,0 2. 644,5 83,5 13. 680,9 Kcskiarvo/TOI 30 %» 19% 1 % 100% ~wm Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996^ (f) 24% (g) 2% (a) 18% (e) 27% (d) 8% Yhteisön tukikehyksen toimenpiteet jakautuivat seitsemään toimintalinjaan. Kussakin osavaltiossa EAKR:n, ESR:n ja EMOTR:n toimet on koottu yhteensovitetusti kolmeksi toimenpideohjelmaksi (Itä-Berliinissä toimenpideohjelmaksi). Yhteisön toimet on koottu yhdeksi tukikehyksen mukaiset määrärahat ovat 13,640 miljardia ecua vuoden 1994 hinnoin, mikä vuoden 1996 hintoihin indeksoituna merkitsee 13,920 miljardia ecua. Kaikkia indeksiin sitomista seuranneita rakennerahastojen 2 Tukikelpoiset alueet: Itä-Berliini, Brandenburg, Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Thiiringen. 3 Uusia jäsenvaltioita koskevan yhteisön tukikehyksen (1991-1993) yhteydessä maksettiin vielä 119,5 miljoonaa ecua (42,6 miljoonaa ecua EAKR:sta, 52,2 miljoonaa ecua ESR:sta, 24,5 miljoonaa ecua EMOTR:sta ja 0,2 miljoonaa ecua kalatalousmäärärahoja). Maksut EAKR:sta koskivat ainoastaan Mecklenburg-Vorpommernia (10,9 miljoonaa ecua) ja Sachsena (31,6 miljoonaa ecua), ja kaiken kaikkiaan yhteisön tukikehystä 1991-1993 varten käytettävissä olleista EAKR:n määrärahoista (1,567 miljardia ecua) maksettiin 1,479 miljardia ecua eli 95 prosenttia. Mecklenburg-Vorpommernia, Sachsenia ja Sachsen-Anhaltia koskevat lopulliset kertomukset esitettiin vuonna 1996. Maksujen määräajan pidennys joulukuun 31. päivään 1996 myönnettiin Itä-Berliinille, Thuringenille ja Brandenburgille. Lykkäystä edellyttivät hallinnolliset ongelmat, omaisuuskysymyksiin liity vät vielä selvittämättömät tilanteet ja investointien viivästyminen. 200 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus päätöksiä ei vielä otettu huomioon vuonna 1996, mutta suurin osa EAKR:sta tukea saavista ohjelmista mukautettiin vuoden aikana. Niinpä Thuringeniä koskeva määräraha, joka indeksiin sitomisen jälkeen lopusta toimintalinjaan, oli 38,8 miljoonaa ecua, kohdennettiin perusrakenteita koskevaan rahoituksesta vastasi yksinomaan osavaltio. Berliinissä indeksoitu määrä (14 miljoonaa ecua) käytettiin EAKR:n piiriin lukeutuvan kehityksen kaikkien toimintalinjojen hyväksi. Mecklenburg- Vorpommernin osalta EAKR:n pääasiassa rahoittaman toimenpideohjelman määrärahat kasvoivat ja indeksiin sitomisen jälkeen 16,3 miljoonaa ecua. Sachsenissa EAKR:n pääasiallisesti olivat rahoittamaan toimenpideohjelmaan tehtiin kolme muutosta, joihin kuuluva indeksiin sitominen korotti EAKR:sta myönnetyt määrärahat 3,2 miljoonaan ecuun (lisäys 2,1 miljardia ecuun, vuoden 1996 hinnat). Sachsen-Anhaltissa vuonna 1995 kohdentamatta jääneet määrärahat siirrettiin vuosille 1996-1999, indeksoitua määrää (66,3 miljoonaa ecua) ei vielä kohdennettu. Tilanne oli sama Brandenburgissa (1,7 miljoonaa ecua). ja tytäryhtiöiden toimintalinja koskee erityisesti haaraliikkeiden, Yhteisön tukikehyksen pääasiallisten toimintalinjojen täytäntöönpanossa on jo saavutettu käytännön tuloksia. Perusrakenteisiin tehtävien tuotannollisten investointien ja lisäinvestointien tukemiseen liittyvä ja uusien yritysten perustamista, teollisuusvaltaisten ja pien-ja käsiteollisuusvaltaisten alueiden suunnittelua, paikallisia toimintalinjan viestintäkanavia ja teknologiakeskuksia. Vuoden 1996 loppuun mennessä tämän yhteydessä oli saanut tukea yli 4 000 hanketta, oli luotu noin 38 000 ja säilytetty noin 90 000 työpaikkaa. Esimerkiksi Thiiringenissä tukea myönnettiin 56 pien- ja käsiteollisuusalueen, 28 matkailuyrityksen, 27 jätevesien käsittelylaitoksen, 13 kulttuurilaitoksen, kahden tiehankkeen ja yhden teknologiakeskuksen toteuttamiseen. On myös paikallaan mainita sähköliittimiä tuottavan keskuksen ja tuotantokyvyn kasvun ansiosta on voitu luoda 170 pysyvää työpaikkaa. Berliinin osalta kannattaa mainita ja nykyaikaistamista koskevalle suurelle hankkeelle, jonka ansiosta voidaan luoda 200 työpaikkaa. laajennus Wismarissa (Mecklenburg-Vorpommern). Teknisen rakenneuudistuksen sähkötekniikkaan tuotantolaitosten järkeistämistä erikoistuneen yrityksen tuki Taulukko V-10: Pääasiallisen toimintalinjan "Välittömiä taloudellisia vaikutuksia omaavat täytäntöönpano vuonna 1996 investoinnit ja infrastruktuurit" tuotannolliset Osavaltiot Tuetut hankkeet Luodut työpaikat Säilyneet työpaikat Itä-Berliini Brandenburg Mecklenburg-Vorpommern Sachsen-Anhalt Sachsen Thuringen Yhteensä Tavoite i Tm TM% T237ÏÏ IME W ~23T TT7T TT3 XU25 12. 246 "T41ÏÏ TTMT 1^234" "1T757J wm investointeja liittyvän toimintalinjan ja käyttöönotto, yhteisten toimilla pyritään edistämään pk-yritysten Pk-yrityksiin ja asettamaan palveluja niiden käyttöön. Tämä keskeinen toimintalinja jakautuu kahteen osaan, joista ensimmäinen liittyy tuotannollisiin investointeihin (pk-yritysten perustamiseen liittyvät investoinnit, laajentumiseen, järkeistämiseen ja uudistamiseen liittyvät investoinnit) ja toinen pääasiassa pk- yrityksille suunnattuihin palveluihin (välittömiä taloudellisia vaikutuksia omaavien perusrakenteiden asettaminen käyttöön muodostaminen teknologiakeskusten yhteydessä, ammattikoulutusjärjestelmien kehittäminen, sisäisen kehittämisen mahdollisuuksien hyödyntäminen, takaussitoumukset, markkinoille pääsyn tukeminen ja yrityksen hallinto). Vuoden 1996 loppuun mennessä tämän toimintalinjan yhteydessä oli tuettu noin 10 000 hanketta, luotu noin 50 000 työpaikkaa ja kyetty säilyttämään noin 84 000 työpaikkaa. Esimerkiksi Sachsen-Anhaltissa tukea myönnettiin "DTS Systemoberfläche"-yritykselle, joka sai EAKR:sta tukea yli 1,3 miljoonaa ecua. Kyseinen puu- ja huonekaluteollisuuden pintakäsittelyyn ja päällystykseen erikoistunut yritys ottaa käyttöön patentoidun materiaalin ("ELESGO-kalvon"). Toiminnan odotetaan luovan 12 pysyvää työpaikkaa. ja palvelujen toimitilojen Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 201 Taulukko V-ll: "Pk-yritykset"-toimintalinjan täytäntöönpano vuonna 1996 Osavaltiot Tuetut hankkeet Luodut työpaikat Säilyneet työpaikat Itä-Berliini Brandenburg Mecklenburg- V orpommern Sachsen-Anhalt Sachsen Thunngen Vht. Tav. 1 (tilanne J1. 1IM) 520 TT43 9Ö3 "2~fJ27 ~W5 "OT9 ~TM5 mn TM6 ÏTIÏ5 "ÖUO7 48. 733 Tm 1WÏ4 Tim 11. 979 3 0 3? T7^ÏÏJ 84. 278 teknologisen kehittämisen Tutkimuksen, toimintalinjan yhteydessä tuettiin vuoden 1996 loppuun mennessä 650 hanketta, joista 268 liittyi Sachseniin ja 251 Itä-Berliiniin. innovaation edistämistä koskevan ja toimintalinjan ja parantamiseen keskittyvän Ympäristön suojeluun liittyvät pääasiassa ympäristön suojelemiseksi tehtäviin teollisuuden investointeihin, alueellista mittakaavaa laajemmin liittyviä tuotteita ja palveluja tarjoaviin yrityksiin tehtäviin investointeihin sekä ympäristöalaan ympäristönsuojelun kannalta hyödyllisiin perusrakenteisiin teollisuusalueiden kunnostaminen, jätevesien puhdistus, ympäristöteknologiaan liittyvät yritys- ja innovaatiokeskukset jne. ). EAKR:n osuus tässä keskeisessä toiminnassa on 12 prosenttia kaikista yhteisön tukikehystä varten myönnetyistä määrärahoista. Vuoden 1996 lopussa 764 hanketta, joista 340 liittyy Sachseniin, oli saanut tukea tämän toimintalinjan yhteydessä. (hoitamattomien toimet pyritään torjuntaan ja täydennyskoulutukseen (34 prosenttia), jatkuvan koulutuksen (53 prosenttia) inhimillisten voimavarojen kehittämiseen sekä koulutukseen toimintalinjalla ja Työttömyyden ammatilliseen kehittämään liittyvällä peruskoulutusta, täydennyskoulutusta ja uudelleenkoulutusta sekä parantamaan työllisyystilannetta pääasiallisesti ESR:sta rahoitettavalla työllisyyttä koskevalla toimenpideohjelmalla. Vuosina 1994- joko 1996 yli 800 000 henkilöä osallistui ESR:n osarahoittamiin peruskoulutuksen (13 prosenttia) muodossa. Naisten osuus osallistujista oli 54 prosenttia, nuorten osuus 43 prosenttia ja 17 prosenttia osallistujista oli työttömiä tai pitkäaikaistyöttömyyden uhan alaisia henkilöitä. Vaikkakin työllisyysvaikutusten määrittäminen on vaikeaa, vaikutus oli merkittävä: Vuonna 1996 suurelta osin ESR:n rahoittama oppisopimuskoulutus, johon osallistui 26 285 nuorta, näyttää vähentäneen nuorisotyöttömyyttä kolmella prosentilla (14,2 prosenttiin). Kokonaisuudessaan työttömyys nousi vuoden 1996 lopussa 17 prosenttiin, ja ilman ESR:n huomattavalta osin rahoittamia toimenpiteitä se olisi voinut kohota 28 prosenttiin. Kaudella 1994-1999 EAKR osallistuu inhimillisten voimavarojen kehittämisen toimintalinjan toteutukseen 584,1 miljoonalla eculla (8,5 prosenttia EAKR:n koko määrärahasta). Vuoden 1996 lopussa EAKR:n määrärahoista oli saanut tukea 187 hanketta, jotka liittyvät ammatillisen koulutuksen perusrakenteisiin. toimenpidekokonaisuuksiin, työllisyystuen tai liittyvän tilannetta maaseudun taloudellista kalastukseen kehittämiseen joista pääosa sekä kehittämään maaseutua. Uusien ja toimintalinjan Maatalouteen, rahoitetaan EMOTR:sta, pyritään parantamaan maaseudunkehittämisohjelmilla, osavaltioiden maatalousalan maaseutualueiden taloudellinen tilanne on kuitenkin yhä vaikea. Työttömyys, erityisesti naisten luominen on EMOTR:n työttömyys, on kasvanut hyvin korkeaksi. Siksi pysyvien työpaikkojen tukitoimien ensisijainen tai säilyttämään sekä maataloustuotannon piirissä että elintarviketeollisuudessa. Infrastruktuuri on kuitenkin edelleen alkeellinen, eikä se ole riittävästi sopeutunut yritysten ja väestön vaatimuksiin. Toisaalta kylien kehittäminen on osoittautunut erinomaiseksi välineeksi yhtenäistetyn maaseudun kehittämispolitiikan kannalta, "bottom-up"- lähestymistapaan, jossa kansalaisilla on suuri vaikutus toteutettavien eri investointien suunnittelussa ja tärkeysjärjestykseen asettamisessa. Näitä toimenpidekokonaisuuksia varten EMOTR on toimittanut 2,608 miljardia ecua. EAKR:n osuus tällä toimintalinjalla on 425,3 miljoonaa ecua (eli 6 prosenttia tavoite. Tuhansia työpaikkoja onkin itse asiassa pystytty joka perustuu monialaiseen suunnitteluun luomaan sekä 202 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus EMOTR:n koko määrärahasta), ja vuoden 1996 lopussa EAKR:n määrärahoista oli saanut tukea 615 hanketta, joista useimmat liittyvät maaseudun infrastruktuurien muodostamiseen. Lisäksi samaan toimintalinjaan kuuluva kalastusta koskeva toimenpideohjelma (KOR. n tuki oli 83,5 miljoonaa ecua vuoden 1994 hinnoin) etenee tyydyttävällä tavalla. Vuonna 1995 määrärahat kohdennettiin uudelleen monilla aloilla lisääntyneiden investointien ottamiseksi huomioon, minkä jälkeen hankkeita oli vuoden 1996 lopussa noin 200 (etupäässä jalostusteollisuuteen ja laivaston nykyaikaistamiseen liittyviä), joita vastaavien investointien arvo oli noin 55 miljoonaa ecua. Teknisenä apuna oli EAKR:n määrärahoista myönnetty rahoitusta vuoden 1996 lopussa 396 toimelle, joilla pyritään ensisijassa edistämään toimenpideohjelman täytäntöönpanoa ja varmistamaan seuranta. TAVOITE 24 ~~~~ Kuvio V-l 3. : Toimintasuunn 1994-1996 (milj. ecua - tilanne ja hinnat 1996): A lakohtainen jaottelu: Tuotantoympäristö (a) Inhimilliset voimavarat (b) Perusparannus ja saneeraus (c) Ympäristönsuojelu (d) Tekninen apu (e) Kahastokohtainen jaottelu: 7TUT EXKÏÏ" ESR Yhteensä "TST7J 222,4 703,4 Keskiarvo TYTJÄJ" 30% 100% TO Vuosi 1996 kaudella 1994-19965 (d) 7% (e) 2% {c)18% (a) 33% (b) 40% Eri osavaltioita varten hyväksyttiin joulukuun lopussa 1994 tavoitteeseen 2 kuuluvat yhdeksän uutta yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa kaudelle 1994-1996. Useimmissa tapauksissa kyse on ohjelmista, joilla pyritään parantamaan työllisyyttä edistämällä tuotannollisia investointeja alueella, muodostamalla talouden kannalta hyödyllisiä perusrakenteita, tukemalla pk-yrityksiä ja edistämällä tutkimus- ja kehitystoimintaa. Vuoden oli kokonaisuudessaan kohdennettu. Vaikka sitoumukset olivat ohjelmakauden alussa pieniä, saatiin tilanne kuntoon hyvin kohdennettujen toimien ansiosta. Viiden yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta tehtiin kuitenkin varojen siirto kaudelle 1997-1999 (Baijeri, Berliini, Hessen, Nordrhein-Westfalen ja tarkoitetut määrärahat ohjelmiin kaikkiin lopussa 1996 Saar). Yhteensä määrä oli 40,1 miljoonaa ecua " (6,5 prosenttia tuen alkuperäisestä määrästä). 4 Tukikelpoiset alueet: Nieder-Sachsen, Baijeri, Berliini, Bremen, Hessen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland- Pfalz, Schleswiç-Holstein. 5 Kauden 1992-1993 yhteisön tukikehyksen, joka käsitti seitsemän toimenpideohjelmaa kuutta osavaltiota vaiten, yhteydessä maksettiin vielä yhteensä 23 miljoonaa ecua (3,3 miljoonaa ecua EAKR:sta, 19,8 miljoonaa ecua ESR:sta). Vuoden 1996 loppuun mennessä kyseiset kuusi osavaltiota olivat saaneet rakennerahastoista yhteensä 188,9 miljoonaa ecua. Tarkasteltaessa toimenpideohjelmia seikkaperäisesti, oli tilanne seuraava: Bremenin ja Emdenin osalta vuonna 1996 jätettiin viimeiset maksuhakemukset, hyväksyttiin lopulliset kertomukset ja suoritettiin maksut; Saarland ja Rheinland- Pfalz, sekä Nordrhein-Westfalen ja Berliini hakivat maksujen lykkäystä 31. päivään joulukuuta 1996. Kaikkiin näihin viivästyksiin olivat syynä odottamattomat vaikeudet hankkeiden täytäntöönpanon viimeisessä vaiheessa (joidenkin yksityisten sijoittajien vetäytyminen Berliinissä, maan voimakkaaseen saastumiseen liittyvät ongelmat Rheinlad- Pfalzissa, hankkeita vastaan suunnattu kanne Saarlandissa jne. ). 6 Kutakin ohjelmaa vastaavat siirretyt määrät olivat: Baijeri, 2,5 miljoonaa ecua (17 % tuen alkuperäisestä määrästä); Berliini, 5,2 miljoonaa ecua (3 %); Hessen, 5 miljoonaa ecua (23 %); Nordrhein-Westfalen, 26,1 miljoonaa ecua (7 %); Saar, 1,2 miljoonaa ecua (2 %). Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 203 ja liittyivät joista useimmat toimenpidekokonaisuuksiin liittyvään toimenpidekokonaisuuteen ja Lisäksi kaikkien ohjelmien määrärahat sidottiin indeksiin vuoden 1996 hintojen mukaan, ja tehtiin rahoitusvarojen lukuisia muutoksia, siirtoihin. Niinpä Berliiniä koskevan ohjelman alunperin TTK-toimintaan tarkoitettuja määrärahoja siirrettiin yksityisen sijoittamisen avustamiseen lisättiin eräiden alueiden suunnitteluun kohdennettua tukea. EAKR:n Bremenille tarkoitetut määrärahat päätettiin jakaa uudelleen sekä toimien että vuoden suhteen ja ESR:n määrärahojen kohdentamista käyttötarkoitukseen tarkennettiin. Hesseniin sekä Nieder-Sachseniin liittyvien yhtenäisten ohjelma- asiakirjojen osalta peruutettiin joitakin pienimuotoisia toimia, koska tuotannollisia investointeja koskeva (vuoden 1994 osuus toimintalinja poistettiin kansallisen osarahoituksen puuttuessa määrärahoista siirrettiin vuosille 1995 ja 1996 ja määriteltiin määrärahojen jako uudelleen välittömiä taloudellisia vaikutuksia omaavien liittyvän yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta tarkastettiin myös määrärahojen jakoa eri toimia varten sekä teknistä apua ohjaavien määräysten tekstiä muutettiin jonkin verran. Baijeria, Saaria, Rheinland- liittyivät Pfalza ja Schleswig-Holsteinia koskeviin ohjelmiin Rheinland-Pfalzissa eri alueita koskevien suunnittelutoimien tehostamiseen yhden matkailuun liittyvän toimenpidekokonaisuuden tulematta kunnolla valmiiksi asetetussa määräajassa, Saarissa toimenpidekokonaisuuden uusien telepalveluyritysten sijoittautumisen edistämiseksi toteutettavan indeksiin sitomisen aloittamiseen ja Schleswig-Holsteinissa Kiel-Hörn-hankkeen vahvistamiseen ansiosta. infrastruktuurien hyväksi). Nordrhein-Westfaleniin tehtiin joitakin muutoksia, jotka Ohjelmien etenemistä vuonna 1996 luonnehti ensisijassa väliarviointien valmistelu ja niiden alkaminen (urakkaehdot, tarjouskilpailut, menetelmät), kun tarkastellaan sellaisia ohjelmia, joiden yhteisöltä saama tuki on yli 40 miljoonaa ecua. Väliarviointi tilattiin ulkopuolisilta asiantuntijoilta, joiden arviointikertomusten oli määrä olla valmiina huhtikuussa 1997, samoin kuin suppeammin vaikuttaviin ohjelmiin liittyviä tietokantoja koskevan arvion (Hessen, Schlesvvig-Holstein, Baijeri ja Rheinland-Pfalz). Lisäksi seurannan alakomiteoita sellaisia ohjelma-asiakirjoja varten, jotka saavat suurimpia yhteisön tukia eli yli 40 miljoonan ecun tukia. Niitä ovat Berliinin, Bremenin, Nieder-Sachsenin, Nordrhein-Westfalenin ja Saarlandin ohjelmat. Kyseisten komiteoiden työ pääsi käyntiin vuoden aikana, ja ne ovat jo tarjonneet tukea kauden 1997-1999 suunnitteluasiakirjojen laatimista varten. seurantajärjestelyjä muodostamalla jatkettiin edelleen Kauden 1997-1999 valmistelu Kauden 1997-1999 valmistelun yhteydessä tilanteessa, joka ei ollut muuttunut kaudesta 1994-1996, komissiolle esiteltiin toukokuussa 1996 uudet kehittämissuunnitelmat, jotka on tarkoitettu komission myöhemmin liittovaltion ja osavaltioiden kanssa käymien neuvottelujen pohjaksi. Komission oli määrä tehdä uusia ohjelmia koskevat päätökset keväällä 1997. TAVOITTEET 3 JA 4 Kuvio V-l4: Tavoite 3 - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua - 1996 hinnat): Pääasialliset tavoitteet Pitkäaikaistyöttömiksi joutumassa olevien työelämään sijoittautuminen (a) Työtä hakevien nuorten työelämään sijoittautuminen (b) Syrjäytymässä olevien sijoittautuminen työelämään (c) Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) Tekninen apuja pilottihankkeet (c) ~ES1 944,1 442,0 78,1 160,2 57,7 TSS2TT TnTc (d)10% ( e ) 3% (c) 5% (b) 26% (a) 56% ; YTK/12 10 Kcskiarvo/TO| 140,2 Yhteisön tukikehyksen ja kahdentoista toimenpideohjelman moitteetonta täytäntöönpanoa kuvastaa se, että puolet kauden 1994-1999 määrärahoista oli kohdennettu vuoden 1996 lopussa, mikä on myönteinen tulos, kun otetaan huomioon, että toimenpideohjelmat hyväksyttiin vuoden 1994 lopulla ja että niistä useimpien eteneminen saavutti täyden nopeutensa vasta vuoden 1995 jälkipuoliskolla. "Työllisyystukilakia" "AFG-Plus", Liittovaltiotason toimenpideohjelmaa jatkaa joka 204 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ("Arbeitsförderungsgesetz" - "AFG"), kohtasi odottamattoman suuri kysyntä. Suurimman suosion saaneessa toimenpidekokonaisuudessa tarjotaan koulutusta sellaisille osanottajille, jotka eivät päässeet siitä osalliseksi AFG:n yhteydessä, mikä koskee ensisijassa naisia ja lisää siten naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia. Kovan kysynnän johdosta pienennettiin vammaisten hyväksi suunniteltua toimenpidekokonaisuutta, ja komissio ja Saksan viranomaiset aloittivat neuvottelut löytääkseen keinot näiden toimenpidekokonaisuuksien säilyttämiseksi ilman, että "AFG-Plus"- ohjelmalle koituisi haittaa. Alueellisten toimenpideohjelmien yhteydessä on nyt perustettu tilapäisiä työpaikkoja välittäviä voittoa tavoittelemattomia toimistoja. Nämä toimistot sijoittavat työttömiä yrityksiin määräaikaisella työsopimuksella, ja tavoitteena on, että kyseiset henkilöt palkattaisiin pysyvästi yrityksiin sopimuksen päätyttyä. Sellaisina aikoina, jolloin näillä työntekijöillä ei ole työsopimusta, heillä on mahdollisuus hankkia koulutusta parantaakseen mahdollisuuksiaan pysyvän työpaikan löytämiseksi jossakin yrityksessä. Menettely edustaa yhdenlaista sijoittautumisväylää, jossa työkokemuksen tarve on arvioitu työkokemuksen hankkimisvaiheessa. Menetelmän ansiosta yritykset voivat palkata henkilöitä tarpeittensa mukaan. saaminen yrityksessä yhdistetään koulutukseen, jonka Seurantakomitea pohti lisäksi entistä enemmän työllisyyspolitiikkaan liittyviä kysymyksiä, erityisesti selvittääkseen, missä määrin tavoitteeseen 3 liittyvät ESR:n tukitoimet kuvastavat eurooppalaista luomista ja työllisyyspolitiikkastrategiaa (keskusteluissa on ensisijaisesti käsitelty työpaikkojen henkilöiden työnsaantiedellytysten parantamista). Lisäksi aloitettiin väliarviointeja samalla valittiin tarjouspyynnön perusteella kaksitoista arvioijaa kutakin toimenpideohjelmaa varten sekä yksi yhteisön tukikehyksestä ja kahdentoista muun arvioinnin yhteensovittamisesta vastaava arvioija. Kertomusluonnoksen odotetaan valmistuvan vuoden 1997 puolivälissä. Kuvio V-15: Tav. 4 - Toimintasuunn 1994-1999 (milj. ecua -1996 hinnat): Pääasialliset tavoitteet Työmarkkinoiden suuntausten ja henkilökohtaisia tutkintoja koskevien tarpeiden ennakointi (a) Koulutus ja uudelleenkoulutus, ohjaus ja neuvonta (1)) Soveltuvien koulutusjärjestelmien parantaminen ja kehittäminen (c) Tekninen apu (d) 29,1 187,0 ~ESTT TYUX Yhteensä 34,7 14,5 1533 (c)13% (d) 5% (a) 11% (b)71% tasolla tarvittiin enemmän aikaa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan Vuonna 1994 hyväksytyn kautta 1994-1996 koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan muodostavat yksitoista alueellista ohjelmaa ja yksi liittovaltiotason ohjelma. Vaikka monissa jäsenvaltioissa oli selvitetty onnistuneesti alkuvaikeudet, jotka olivat ilmeisiä vuonna 1995, monissa osavaltioissa sekä liittovaltion edellyttämien innovatiivisten koulutuskurssien kehittämiseen. Rahastojen käyttö tehostui vuoden aikana. Lisäksi ohjelmaa pidennettiin toukokuussa 1995 kauden 1994-1999 käsittäväksi. ESR:n kokonaistuki oli 265,3 miljoonaa ecua, kansallisesta talousarviosta maksettava tuki 87 miljoonaa ecua, osavaltioiden talousarvioista maksettava tuki 144 miljoonaa ecua sekä yksityinen tuki 151,8 miljoonaa ecua. Toimenpidekokonaisuudet säilyivät entisenlaisina. Julkisiin talousarvioihin kohdistuvien tuntuvien rajoitusten vuoksi yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa edellytetty kansallinen osarahoitus oli kuitenkin yhä hankalampaa, mutta Saksan viranomaiset lisätäkseen rahoitusrakenteiden joustavuutta tilanteen korjaamiseksi. Erittäin myönteistä on se, että yritykset tekevät usein aloitteen ohjelmaan osallistumisesta saatuaan ensin hyviä kokemuksia aiemmista ohjelmista. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan väliarviointi saattaa johtaa suunnitelmien mukauttamiseen, mikä takaa ohjelman onnistumisen. ponnistelivat komissio ja TAVOITE 5a maatalous Taul. V-l 2: Toimintas. 1994-1999 (milj. ecua-hinnat ja tilanne 1996): % Yhteensä TMÇ5 Toimenpiteet Tuotanto Kaupanpitäm. 218,3 2 0% Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 205 liittyviä suunnattu yhteisön Tuotantorakenteisiin tuki on toimenpidekokonaisuuksia varten tarkistettujen ennusteiden mukaan 868,2 miljoonaa ecua. Kaksi kolmasosaa tästä määrästä on tarkoitettu tasaushyvitysmaksuihin muita alueita epäsuotuisimmilla alueilla, joita on 51 prosenttia käyttökelpoisen maatalousmaan pinta-alasta. Vuonna 1994 sai noin 220 000 maanviljelijää tukea tämän säännön perusteella, mikä on hieman vähemmän kuin vuonna 1993. Nuoria viljelijöitä varten ennakoitiin 113 miljoonaa ecua, ja investointitukien osuus puolestaan oli 15 prosenttia; vuonna 1994 niitä sai 1 800 tilaa ensisijassa Baijerissa, Schleswig-Hosteinissa ja Nieder-Sachsenissa. Koska asetuksen (ETY) N:o 2328/91 38 artiklan, jossa säädetään investointitukia koskevista erityisehdoista uusissa osavaltioissa, voimassaolo päättyi 1. tammikuuta 1997, hyväksyttiin vuoden 1996 lopussa yhteydessä investointeja maatalouden (Agrarinvestitionsförderprogramm 1997-2000) yhteiset määräykset vanhoja ja uusia osavaltioita varten, jotta soveltaminen tapahtuisi yhdenmukaisesti koko maassa. saksalaisen koskevan ohjelman jalostuksen ja kaupanpitämisen osalta kymmenen yhtenäisen ohjelma-asiakirjan Tuotteiden täytäntöönpano nopeutui alkuviivästyksen jälkeen. Vuoden 1996 lopussa noin 40 prosenttia yhteisön tuesta oli kohdennettu hyväksyttyihin hankkeisiin. Tuki keskitettiin hedelmä- ja vihannesalalle, liha- alalle, maito- ja maitotuotealalle sekä kukka- ja kasvialalle. Erityisesti liha-alaa koskevien markkinamuutosten seurauksena esitettiin olemassa oleviin ohjelmiin joitakin muutoksia. TAVOITE 5a kalastus A'HIW V-l6: Tav. 5a kalastus- Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua): Pyyntiponnistusten sopeuttaminen ja uudelleensuuntaaminen (a; Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (b) Laivaston uudistaminen (c) Vesiviljely (d) Suojellut merialueet (e) Salamalaitteet (f) Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen (g) Tuoneiden menekin edistäminen (h) Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet (i) Muut toimenpiteet (j) "Kxnr 0,0 12,3 7,1 0,0 5,6 39,4 2,5 pm Yhteensä "7^ïï (i) o% (h) 3% 0 ) 2% (a) 9% (c) 17% (d) 9% (0 7% (g) 53% Ohjelma etenee tyydyttävällä tavalla. Tähän mennessä hankkeita on ollut noin 350 (ne liittyvät pääasiassa jalostusteollisuuteen ja laivaston uudenaikaistamiseen), ja niihin sisältyvien tukikelpoisten investointien arvo on 75 miljoonaa ecua. Vuonna 1996 keskeisellä sijalla olivat lisäksi arviointiin liittyvät tuloksia koskevat neuvottelut). Keväällä 1997 valmistuvaksi arvioidun lopullisen kertomuksen pohjalta tehdään ohjelman puolivälin tarkistus. (arvioijan valinta, väliaikaisia työt TAVOITE 5b7 Kuvia V-l 7: Tavoite Sh - Toimintasuunnitelma 1994-1999: Väestö ( I UÖÖ as. ) Pinta-ala (knr) 96. 178 miljoonaa ecua Rahastoko/tiainen jaottelu: (c) 19% (d)0,1% —ÎJKM ESR EMOTR Yhteensä -T7ST 231,0 522,9 1229,0 TYÖT Keskiarvo/YÖTT- ~TPZ 1 9% 4 3% 100% rsu (b) 39% O Maatalouden rakenteiden monipuolistaminen ja sopeuttaminen (a) • Muiden alojen kuin maatalouden kehittäminen (b) (a) 42% g Inhimillisten voimavarojen kehittäminen (c) I Ympäristönsuojelu (Saar) (d) Rahoituksen määrä kasvoi vuonna 1996 sen seurauksena, että yhteiskunnassa maaseudun 7 Tukikelpoiset alueet: Baden-Wurttemberg, Nordrhein-Westfalen, Saarland, Nieder-Sachsen, Baijeri, Hessen, Rheinland-Pfalz, Schlesvvig-Holstein. 206 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus kehittämiseen liittyvien ongelmien tiedostaminen kasvaa jatkuvasti, sekä kaudella 1989-1993 saatujen hyvien kokemusten ansiosta. Tämän johdosta voitiin kolmivuotiskaudeksi 1994-1996 tehdyt suunnitelmat toteuttaa kahdessa vuodessa, huolimatta osavaltioiden taloudellisista rajoitteista. Kuten kauden 1989-1993 kolmen ohjelman jälkiarvioinnin perusteella jo oli päätelty, kansallisen tukijärjestelmän käyttö osoittautui kansallisen osarahoituksen lähteenä erittäin tehokkaaksi nopeasti ja keskeytyksettä etenevässä täytäntöönpanovaiheessa kannalta vuonna 1996. Vuotuisten ohjelmien etenemistä kuvaavien kertomusten tarkastuksen lisäksi seurantakomitea käsitteli työssään kahden yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta kansallisen avustusjärjestelmän muuttamista ohjelmien sopeuttamiseksi täytäntöönpanon rytmiin, ja kaikkien yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen osalta suuntaviivojen vahvistamista ohjelmien väliarviointia varten. Arvioijat laativat vuoden 1996 lopussa ensimmäisen vaiheen kertomuksen, ja lopullisia kertomuksia odotettiin huhtikuun puolivälissä 1997. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 207 Taulukko V-I3: Saksa- Tukitoimet tavoitteittain (miljoonaa ecua) vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996/99 Ohjelmat (hyväksymisvuosi) Kokonais- kustann. KR:n tuki Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1994-1996 V. Maksut 1996 (2) (2V(1) —— ' Maksut 1994-1996 (3) (3V(D lavolle l TO Berliini (Itä) (1994) TO Brandenburg (1) (1994) TO Brandenburg (2) (1994) TO Brandenburg (3) (1994) TO Mecklenburg-Vorpommern länsios. (1) (1994) TO Mecklenburg-Vorpommern länsios. (2) (1994) TO Mecklenburg-Vorpommern länsios. (3) (1994) T0Sachsen(l)(1994) TOSachsen(2)(1994) TOSachsen(3)(1994) TO Sachsen-Anhalt (1) (1994) TO Sachscn-Anhalt (2) ( 1994) TO Sachsen-Anhalt (3) (1994) TOThuringen(l)(1994) TOThiiringcii(2)(l994) TOThiiringcn(3)(1994) Useita alueita koskevat TO TO Kalastus (1994) TO Työvoiman pätevöittäminen (1994) 2. 442,9 6. 141,4 2. 417,8 889,1 5. 851,6 1. 880,7 814,5 8. 993,3 1. 679,4 909,1 9. 488,8 2. 058,9 974,2 5. 467,4 2. 432,9 778,6 197,2 2. 360,5 Yhtcensii 55. 77S,4 O) 743. 1 964,8 729,9 471,9 801,4 676,6 366,0 2. 110,6 621,5 630,4 1. 190,8 583,5 590,6 1. 060,6 521,0 457,9 118,9 99,9 115,6 74,9 141,4 111,5 66,3 352,4 177,8 84,3 1,0 93,9 101,5 159,3 79,5 63,9 330,3 326,2 322,9 209,7 365,7 408,1 170,9 942,5 357,6 230,5 339,7 267,8 262,6 450,6 229,0 194,7 83,5 1. 076,7 13. 6H0. 9 27,5 171,3 2. 041,0 46,5 478,0 5. 933,1 Yhteensä 95,/ 30,5 401,5 177,6 48,0 1. 262,2 49,7 240,6 32,4 2 JS/i,2 115,8 276,8 125,3 113,0 93,5 86,1 135,4 674,8 65,8 90,9 912,8 43,1 12,3 155,4 47,6 16,6 340,4 23,8 48,6 15,6 ItÙ,4 52,4 121,2 56,5 50. 8 39,5 39,1 49,6 280,6 29,5 40,9 34,4 29,6 0,5 67,0 32,6 -4,7 225,4 0,2 28,1 0,2 379,1 8,6 37,2 16,3 8,3 6,5 11,5 8,1 55,8 4,6 6,1 11,3 43,1 14,2 116,2 47,6 16,6 340,4 23,7 48,6 15,6 665,9 25,0 55,8 25,0 24,2 18,8 17,5 23,6 98,8 14,8 19,1 23,5 yhteensä 2. 589,7 5. 279,$ 887,6 1. 6112,1 338,2 5/2,6 474,3 820,4 tavoite. :" T UA iNicacrsaclisen (iyy4) YOA Baijeri (1994) YOA Berliini (1994) YOA Bremen (1994) YOA Hessen (1994) YOA Nordrhein-Westfalen (1994) YOA Rhcinland-Pfaltz (1994) YOA Saarland (1994) YOA Schleswig-Holstein (1994) 1 »voitc i Alueelliset TO TO Baden-Wiirttemberg (1994) TONiedcrsachscn(1994) TO Baijeri (1994) TO Berliini (1994) TO Bremen (1994) TO Hampuri (1994) TO Hessen (1994) TO Nordrhein-Westfalen (1994) TO Rhcinland-Pfaltz (1994) TO Saarland (1994) TO Schleswig-Holstein (1994) Useita alueita koskevat TO TO Valtakunnallinen (1994) Tavoite 4 YOA Saksa (1994) Tavoite 5a maatalous | 648,1 j 265,3| 26,6| 56,2| 21 %| 99,6 342,2 4,5 24,1 84,0 127,1 132,5 76,6 29,9 85,5 0,7 4,3 21,0 21,8 30,1 18,8 5. 7 16,3 0,1 0,0 6,3 5,1 10,0 3,6 10,4 29,8 0,2 0,7 9,6 8,6 14,8 6,6 3 5% 3 5% 3 5% 16% 4 6% 4 0% 4 9% 3 5% YOA Niedcrsachscn Asct. N:o 866 ja 867/90 (1995) YOA Baijeri Aset. N:o 866 ja 867/90 (1995) YOA Bremen Asct. N:o 866 et 867/90 (1995) YOA Hampuri Asct. N:o 866 ja 867/90 (1995) YOA Hessen Asct. N:o 866 ja 867/90 (1995) YOA Baden-Wiirttemberg Asct. N:o 866 ja 867/90 (1994) YOA Nordrhein-Westfalen Asct. N:o 866 ja 867/91 (1994) YOA Rhcinland-Pfaltz Aset. N:o 866 ja 867/90 (1994) Määrästä vähennetty siirrot vuosille 1997-1999 (1) Talouskehitys (2) Maaseudun kehittyminen (3) Työmarkkinat 4 4% 3 4% 4 4% 4 4% 4 6% 6 0% 4 7% 4 5% 5 8% 3 7% 2 9% 4 6% 4 4% 4 2% 4 4% 4 3% 5 6% 4 4% 43% 100% 115% 7 5% 100% 100% 100% 100 % 100% 100% Vi % 4 8% 4 6% 4 4% 4 8% 4 8% 4 5% 4 8% 3 5% 5 0% 4 7% 6 8% 5 3% 49% 94,2 107,2 103,5 71,4 152,6 106,0 40,6 382,9 112,6 123,0 174,2 76,3 110,2 202,5 93,7 42,8 201,2 263,0 265,5 175,8 329,6 262,4 110,1 774,8 254,9 207,7 303,0 200,5 212,9 321,4 183,1 140,7 15,1 85,6 2. 094,4 26,7 331,0 4. 564,5 7,2 2,4 15,8 6,7 0,9 127,1 2. 6 18,4 1. 7 1112,7 8. 1 36,9 8,2 6,7 4,2 9,4 8,6 50,6 3,8 7,3 9,6 13,9 11,7 45,8 17,1 11,5 184,6 14,3 31,4 9. 4. W, 7 18,7 46,2 15,1 19,4 14,0 14,2 18,6 85,0 10,4 17,7 19,3 2 7% 2 7% 3 6% 3 7% 41 % 3 9% 3 0% 3 7% 41 % 3 3% 2 5% 3 4% 3 6% 3 0% 3 5% 31 % 3 2% 31 % 33 %~ 32 % 9 5% 2 9% 3 6% 7 0% 54 % 6 0% 6 5% 6 0% 4 K % 3 6% 3 8% 2 7% 3 8% 3 6% 3 6% 3 8% 3 0% 3 5% 4 3% 5 6% 134,2 287,5 243,1 521,8 2 7% 31% 8,7j 1,4 12,2 0,1 0,0 4,0 4,9 7,7 2,8 23,5| 9% 3,8 13% 19,0 0,2 0,3 5,6 6,7 2 2% 2 5% 8% 2 7% 3 1% 11,6 3 8% 5,3 2 8% 208 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Ohjelmat (hyväksymisvuosi) kokonais- kustann. KR:n tuki Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1994-1996 V. Maksut 1996 Maksut 1994-1996 % YOA Saarland Aset. N:o 866 ja 867/% (1995) YOA Schleswig-Holstein Aset, N:o 866 ja 867/90 (1995) Arviot Saksa Aset. N:o 2328/91 (1994) Yhteensä 17,8 10,2 (1) 3. 1 3,1 3. 538,3 4. 456,8 868,2 1. 086,5 (2) (2V(1) (3) (3)/(l) 1,5 0,0 143,3 191,8 2\o 0,5 431,3 514,6 65% 16% 5 0% 47 "À 1. 2 0,0 143,0 177,3 1,5 0,2 333,1 387,2 46% 8% 3 8% 36 li lavoitc Sa kalastus YOA Saksa (1994) lavoite5b YOA Baden-Wiirttemberg (1995) YOA Nordrhein-Westfalen (1995) YOA Saarland (1995) YOANicdersachscn(1994) YOA Baijeri (1994) YOA Hessen (1994) YOA Rhcinland-Pfaltz (1994) YOA Schleswig-Holstein (1994) YHTEENSÄ | 376,9| ?6,Ô| 12,S| 37,6) 50 %| 3,9| 2Ô,Ô| 5 5% 450,8 117,9 108,0 687,1 2. 933,4 232,3 426,8 229,6 74,9 46,8 24,1 245,1 560,2 80,8 111,3 85,9 14,3 6,2 1,2 33,0 79,7 10,9 22,4 20,2 23,0 11,7 4,0 77,4 215,1 34,5 42,6 41,1 Yhteensä 5. 185,9 74. 064,1 1. 229,0 18. 723,2 187,7 3. 351,6 449,5 8. 477,2 3 1% 2 5% 17% 32 % 3 8% 4 3% 3 8% 4 8% 37 Vo 4 5% 6. 8 5,0 0,5 36,8 118,3 10,8 15,0 19. 3 212,6 2. 967,2 11,2 7,8 2,3 62,5 185,8 23,6 27,5 26,2 346,8 6. 103,4 15% 17% 9% 2 5% 3 3% 2 9% 2 5% 31 % 28'À 33% 3. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 virkistykseksi: Muistin Saksa osallistuu kaikkiin yhteisöaloitteisiin REGIS-aloitetta lukuun ottamatta. Komissio hyväksyi suurimman osan yhteisöaloiteohjelmista vuoden 1995 aikana. Vuoden 1995 lopussa oli vielä hyväksymättä yhteensä 19 ohjelmaa LEADER-, URBAN-, RECHAR-, RESIDER-, RETEX-, SME-, KONVER- sekä INTERREG-yhteisöaloitteita varten. Ohjelmat hyväksyttiin vuonna 1996 (kaksi LEADER-ohjelmaa, kuusi SME-ohjelmaa, yksi RECHAR-ohjelma, kolme KONVER- ohjelmaa, yksi RESIDER-ohjelma, yksi RETEX-ohjelma, kaksi URBAN-ohjelmaa ja yksi INTERREG-yhteisöaloiteohjelma täytäntöönpantujen yhteisöaloiteohjelmien määrä nousi 83:een ja INTERREG-yhteisöaloiteohjelmien määrä 18:aan. Saksassa Itävallan kanssa), jolloin ja joka liittyy innovaation teknologinen innovaatioon teleavusteiscen lisää osaltaan (kokonaiskustannukset 10,6 miljoonaa ecua) ja ohjelmissa etusijalla on pk-yritysten etätyöhön, verkostojen kehittämiseen kehittämiseen suunnattu tuki Saksassa (kokonaiskustannukset työpaikkoja, kohdennettiin 2,1 miljoonaa ecua teknologian ja Teknologisten mahdollisuuksien kehittäminen. Useimmissa SME-aloitteen tukeen Nordrhein-Westfalenissa (kokonaiskustannukset 13 miljoonaa ecua), Baijerissa käytettiin 3,7 miljoonaa ecua pk-yritysten Schleswig- laatukysymyksiin Holsteinissä kohdennettiin 0,7 miljoonaa ecua innovoiviin yrityksiin 1,4 sillä miljoonaa ecua). Uusissa osavaltioissa SME-yhteisöaloite Sachsen-Anhaltin ohjelmassa käytetään 4,9 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 11 miljoonaa ecua) TTK-toimintaan, ja patenttien sovellutuksiin, ja Sachsenin ohjelmassa puolestaan kohdennetaan 16,6 miljoonaa uusien teknologioiden käyttöönottoon (kokonaiskustannukset 47,2 miljoonaa ecua). käytetään Teollisuuden rakenneuudistukseen tukitoimenpiteenä. suoraan teknologista kehittämistä ensisijaisena taloudellisen monipuolistumisen teknologiaa Näistä ohjelmista useimmissa on suunniteltu (Baijeri, Saarland: sotilaalliseen käyttöön soveltuvasta rauhanomaiseen käyttöön soveltuvaksi esim. esim. autojen uudelleenkäyttö siirtoa tuotantotekniikan yhteistyöhön (Sachsen-Anhalt, Bremen ja Brandenburg) Euroopan ohjelmissa käytetään vastaavasti 2,8 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 4,3 miljoonaa ecua) ja 1,4 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 2,9 miljoonaa ecua) kyseisten toimenpidekokonaisuuksien yhteydessä Brandenburgin ohjelmassa tuetaan ympäristöä täytäntöönpanoon. RESIDER-aloitteen ja ja koskevaan perusrakenteita on ammattikoulutustoimenpiteitä. teknologinen kehittäminen etusijalla kahdessa tapauksessa: Sachsenissa tuetaan yritysten ja teknologiakeskusten TTK-toimintaa (12,6 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 33,5 miljoonaa ecua) ja Thuringenissä ja pyritään uusien teknologioiden siirtoon ja käyttöönottoon yritysten osaamista parantamalla innovaatioteknologiaan RETEX-yhteisöaloiteohjelmassa tasolla (Bremen). Rahoituksen kannalta Sachsen-Anhaltin liittyvien aloitteiden yhteydessä KONVER-ohjelmissa tuotanto, Schleswig-Holstein, Bremen: toimia, joilla muutetaan yritysten liittyvät tutkijoiden väliseen instituutti), sekä ja säiliöautojen ja Bremenin toimia, jotka innovaatiota teknologian koulutus- tai jotka liittyviä tukevat Myös ja Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 209 yhteistyötä kehittämällä (3,1 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 8,2 miljoonaa ecua). INTERREGin (Planungsraum V ja Sonderjyllandin alueen lääni, Ostholstein, Lubeckja Storstromin lääni sekä Kern ja ja Tanskan välisen yhteistyön aiheena on kolmen osalta Saksan Fynin lääni) syrjäinen sijainti ja sen vaikutus alueiden talouteen®. Saksan sekä Luxemburgin välisissä (Euroregio), Ranskan (Saar, Lorraine, Pfalz) ja Puolan (Mecklenburg-Vorpommern) ja yhteisöaloiteohjelmissa Sveitsin ecua (Ylä-Rhein) (kokonaiskustannukset televiestinnän kehittämiseen. etusijalla ovat TTK-toiminta ja teknologian siirto ja Saksan, Ranskan välisessä 4,9 miljoonaa ecua)* TTK-toiminnan yhteisöaloiteohjelmassa 2,5 miljoonaa edistämiseen käytetään ja Komissio on hyväksynyt kaikki yhteisöaloiteohjelmat. Ne ovat parhaillaan aloitusvaiheessa. Vuonna 1996 hyväksyttiin 16 yhteisöaloiteohjelmaa, joista viisi koskee yksinomaan Brandenburgia. Suurin osa hyväksytyistä ohjelmista liittyy SME-yhteisöaloitteeseen. Näitä ohjelmia on kuusi, ja niitä vastaava rakennerahastojen tuki on yhteensä 26,1 miljoonaa ecua. Ohjelmista viisi liittyy vanhoihin osavaltioihin ja kuudes uuteen osavaltioon. Brandenburgia koskevassa yhteisöaloiteohjelmassa keskitytään teknisiin tai yritysten hallintoon liittyviin toimiin perinteisen investointien edistämisen lisäksi. Nieder-Sachsenia koskevassa yhteisöaloiteohjelmassa painotetaan laadun varmistamista sekä aineettomien hyödykkeiden siirtoa. Schleswig-Holsteinissa toimet liittyvät laadunhallintaan sekä innovaatiomarkkinoiden kartoitukseen. Uudella RECHAR-ohjelmalla Brandenburgissa tuetaan "Kivihiilikaivosalueesta nykyaikaiseksi teollisuusalueeksi" -toimintaohjetta noudattaen toimia, joilla on tarkoitus luoda ja säilyttää työpaikkoja ympäristöä ja taloudellista rakennetta parantamalla. Lisäksi hyväksyttiin kaksi URBAN-ohjelmaa, Hailea ja Saarbriickeniä varten. Viimeksi mainitussa kaupungissa on tarkoitus uudistaa 1,1 km":n suuruinen noin 5 000 asukkaan kaupunginosa tavoitteena tapahtumakeskukseksi. Keskeisimpiä ja sen kehittäminen lisääminen paikan houkuttelevuuden suunnitelmia ovat nuorisolle ja vapaa-ajan viettoon tarkoitetun työsalin rakentaminen entiseen kahvinpaahtimoon sekä 10 000 m :n suuruisen viheralueen perustaminen alueelle. Myös useita teollisuuden rakenneuudistusohjelmia hyväksyttiin. Kolme KONVER-ohjelmaa liittyy Baden-Wurttembergiin, Sachsenin ja Brandenburgiin. Brandenburgia koskevassa ohjelmassa pyritään erityisesti ottamaan korjattavat rakennukset mukaan alueen taloudelliseen toimintaan sekä saattamaan taloudelliset voimavarat tuottoisiksi. Sachsenissa pyritään ensisijaisesti kunnostamaan rakennuksia ja maa-alueita, joilta IVY-maiden joukot ovat vetäytyneet, sekä edistämään niiden järkevää käyttöä tai perustaminen). Brandenburgia koskevan asianomaisissa kunnissa (yritysten sijoittautuminen inhimillisiin RESIDER-ohjelman toimet voimavaroihin. Erityistoimilla kuten vanhojen taloudellista käyttöä varten ja yritysten ja tutkimuskeskusten välisellä yhteistyöllä on tarkoitus mahdollistaa pysyvien luominen. Brandenburgia koskevassa RETEX-yhteisöaloiteohjelmassa pyritään myös tehostamaan talouden monipuolistumista etenkin kannustamalla yrityksiä yhteistyöhön markkinoinnin ja ostojen yhteydessä. tai tehdasrakennusten kunnostamisella ympäristövaroihin perusrakenteisiin, työpaikkojen liittyvät Komissio hyväksyi myös viimeisen, Schleswig-Holsteinia koskevan LEADER-ohjelman. Tämän aloitteen yhteydessä on alhaalta ylöspäin etenevä lähestymistapa otettu yleisesti hyvin vastaan ja on katsottu sen soveltuvan hyvin Saksan maaseutualueiden tarpeisiin, sekä vanhoissa että uusissa osavaltioissa. Paikalliset ryhmittymät ovat suunnitelleet useita lupaavia hankkeita, ja vanhoissa osavaltioissa perustettiin 60 paikallisen toiminnan ryhmää ja 15 muuta yhteistä elintä. Saksassa pidetty LEADER II- aloitetta koskeva seminaari tarjosi tilaisuuden hedelmälliseen keskusteluun paikallisten ryhmien ja asianomaisten eri viranomaisten välillä. Täytäntöönpano etenee vaihtelevasti eri osavaltioissa, mutta kaiken kaikkiaan se yleisesti ottaen sujuu suunnitelmien mukaan. PESCA-ohjelmalla on ollut joitakin alkuvaikeuksia virallisen hallinnon monimutkaisuuden vuoksi. Kun otetaan huomioon kalastuksesta riippuvaisten alueiden tarpeet sekä lukuisat hakemukset, voidaan lähitulevaisuudessa. Ohjelmaa muutettiin vuonna 1996 kahteen kohtuudella odottaa edistystä 8 Katso V. 2. Tanska. 210. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus otteeseen keskittämiseksi varojen siirrolla ESR:sta EAKR:on ja KOR:een. tekemiseksi päätöksen yhden maksumääräyksen menettelystä ja määrärahojen tasoa joiden tapahtuu laajemman liittovaltion täytäntöönpano rahoittamiin alueellista Inhimillisiin voimavaroihin keskittyviin aloitteisiin, laajalti alueellisella tasolla siten, että osavaltiot vastaavat rahoitusvarojen 85 prosentin osuuden käytöstä (15 tason prosenttia varoista on suunnattu hankkeisiin), liittyvät hankkeet valittiin ensimmäisen hankkeita koskevan ehdotuspyynnön pohjalta. EMPLOYMENT-aloitteeseen liittyviä hankkeita on 242, joista 24 koskee koko liittovaltiota (NOW- hankkeita on 73, Horizon-hankkeita 120 ja Youthstart-hankkeita 49). Kaikkien kolmen osaohjelman hankkeissa keskeisellä sijalla on koulutukseen liittyvä toiminta. Yksi NOW-hankkeiden hallitsevista teemoista on yritysten perustaminen naisten johdolla. Youthstartissa pyritään useilla hankkeilla valmistelemaan nuoria ammatilliseen koulutukseen, ja Horizonin yhteydessä pidetään tärkeinä kaikkia työelämään sijoittautumisen vaiheita. ADAPT-aloitetta varten valittiin 220 hanketta, joista 17 on kansallisia hankkeita. Koulutus on niissä vahvasti esillä EMPLOYMENT-hankkeiden tapaan. Useissa hankkeissa keskitytään kuitenkin analysoimaan ongelmia, taloudellinen kehitys asettaa yrityksille, tietyille ammateille ja tietyille alueille. Toimintojen kirjo on hyvin laaja, ja se käsittää esimerkiksi hallintotekniikkaan liittyvät pk-yritysten tarpeet, uusien markkinoiden valtaamiseen tai uusien tuotteiden kehittämiseen perustuvat yritysten kehittämissuunnitelmat, työpaikkojen luomisen siten, että otetaan erityisesti käyttöön uusia teknologioita ja uusia työn organisointitapoja sekä alueellisten työmarkkinoiden toimijoiden yhdistämisen verkostoksi työllisyyden parantamiseksi. joita Osaa ohjelmista on mukautettu, mikä johtuu joissakin tapauksissa suunnitelmiin kohdistuneista muutostarpeista (esim. määrärahojen jako uudelleen eri toimintalinjojen kesken, tukikelpoisten toimenpidekokonaisuuksien uudelleen määrittely), mutta etupäässä tarkoituksena on sitoa indeksoidut määrät niihin^. Kaikkiaan vuoden 1996 hintojen mukaan indeksoitu määrä oli lähes 25 miljoonaa ecua asianomaisissa aloitteissa eli INTERREG-, KONVER-, RESIDER-, SME-, RECHAR-, URBAN- ja RETEX-aloitteissa. Lisäksi varauksen perusteella Saksalle myönnettiin 317,7 miljoonaa ecua. Yli kolmasosa näistä varoista sidottiin KONVER-aloitteeseen, niitä sidottiin myös INTERREG- ja EMPLOYMENT-aloitteisiin ja niiden ansiosta voitiin käynnistää kaksi uutta URBAN-ohjelmaa (Zwickau ja Kiel) sekä lisätä INTERREG II-C -ohjelmien varoja. 10. 9 SME Mecklenburg-Vorpommern, KONVER Mecklenburg-Vorpommern ja Hessen, RETEX Badcn- Wurttemberg, RESIDER Nieder-Sachsen, URBAN Rostock, INTERREG Saksa (Sachsen)-Puola-Tsekki. 1 ° Katso myös I. B. l. Yhteisöaloitteet. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 211 Taulukko V-14: Saksa - Yhteisöaloitteet - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Aloite (YAO:icn määrä) Kokonais- kutann. KR:n tuki Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1994-1996 % Maksut 1996 Maksut 1994-1996 % (IS) * * 16,6 2,0 480. 4 298,4 401,0 62,0 402,3 450,1 548,1 606,4 290,4 298,3 3. 837,8 ADAPT (1) EMPLOYMENT (1) LEADER (15) PESCA (1) SME(15) RECHAR (7) KONVER (16) RESIDER (9) RETEX (8) URBAN (10) Yhteensä (83) INTERREG/REGEN joista 1996 hyväksyttyjä Y AO: ia: LEADER Sclilcswig-Holstein LEADER Tekninen apu (kansallisen verkon käynnistäminen) SME Rhcinland-Pfaltz SME Brandenburg SME Nicdcrsachscn SME Saarland SME Baden-Wiirttemberg SME Schleswig-Holstein RECHAR Brandenburg KONVER Brandenburg KONVER Sachscn KONVER Baden-Wûrttcmbcrg RESIDER Brandenburg RETEX Brandenburg URBAN Saarbriickcii URBAN Halle (Sachsen-Anhalt) Yhteensä (16) INTERREG * Varauksen ulkopuolella ** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2. 2. '** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I. B. l, Yhteisöaloitteet 4,6 20,9 9,5 3,1 1,8 3,6 49,3 53,9 40,9 51,7 42,4 6,0 22,6 5,2 334,0 (1)*** (1) 228,8 156,8 177,4 23,0 184,2 158,6 233,9 192. 8 70,3 97,3 1. 523,2 6,6 1. 0 2,3 14,9 4,7 1,5 0,9 1,8 30,3 37,1 25,1 12,7 26,2 3,3 8,0 2,7 179,2 33,8 26,8 15,9 19,4 41,7 62,6 89,0 36,6 9,5 12,0 347,2 6,6 1,0 2,3 14,9 4,7 1,5 0,9 1,8 30,3 37,1 25,1 12,7 26,2 3,3 5,6 2,7 176,8 (2) 76,7 50,0 140,5 23,2 142,9 118,5 219,6 99,1 32,3 91,0 993,7 6,6 1,0 2. 3 14,9 4. 7 1,5 0,9 1,8 30,3 37,1 25,1 12,7 26,2 3. 3 5,6 2,7 176,8 (2)/(l) 54% 3 2% 79 % 101 % 7 8% 7 5% 9 4% 51 % 4 6% 93 % 6 5% 100% 100 % 100 % 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 7 0% 100% 9 9% 17,3 29,5 14,3 0,0 26,3 23,2 70,8 20,8 8,6 11. 3 221,9 2,0 0,4 1,2 4,5 1,4 0,8 0,4 0,9 15,1 18,6 12,5 6,3 13,1 1,6 1,7 1,4 81,9 (3) 38,8 41,0 53,1 1,9 57,1 50,0 109,5 52,0 16,7 34,5 454,7 (3Vd) 17% 2 6% 3 0% 8% 3 1% 3 2% 4 7% 2 7% 2 4% 3 5% 3 0% 2,0 0,4 1,2 4,5 1,4 0,8 0,4 0,9 15,1 18,6 12,5 6,3 13,1 1,6 1,7 1,4 81. 9 3 0% 4 0% 5 0% 3 0% 3 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 21 % 5 0% 4 6% 212 4. KREIKKA Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus (yhteisön jatkuvuus tukikehyksen investointeja lieventämään toimintalinjoilla, tietoyhteiskunnan (CRASH-ohjelma taloudellisen järjestelmän kehittämällä, elinolojen parantaminen, edellisestä ohjelmakaudesta nykyiseen (4,8 prosenttia yhteisön määrärahoista). Televiestintä ja telematiikka, (203,7 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 383,8 miljoonaa ecua), tulon Kreikkaan, sekä TTK-toiminta ovat osatekijöinä joita ovat sisäinen alueellinen yhdentäminen Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Kreikassa: tukikehyksen Teknologisen kehittämisen tukeminen on tärkeällä sijalla Kreikkaa koskevan yhteisön jotka kehittämisstrategiassa kaikilla mahdollistavat laajoja yhteisön perusrakenteita kehittäminen, inhimillisten voimavarojen kehittäminen ja työllisyyden edistäminen sekä alueellisten erojen ja saaristoalueiden eristyneisyyden vähentäminen 13 alueellisen ohjelman avulla. tukikehyksessä 250,7 tietoliikenteen kehittämisellä ja nykyaikaistamisella Ensinnäkin miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 452,2 miljoonaa ecua) pyritään joidenkin alueiden syrjäisestä asemasta koituvia vaikutuksia. Tietoliikenteeseen liittyy monen alueen yhteinen toimenpideohjelma jolla 1992-1993). varmistetaan Ohjelman rohkaisevista tuloksista huolimatta verkko oli vuoden 1993 lopussa laadullisesti edelleen heikko (häiriöiden taajuus linjaa kohden oli suurin Euroopan unionin alueella ja odotusaika uuden linjan yhteydessä oli hyvin pitkä) ja verkko oli vähiten digitalisoitu verkko unionin alueella, mikä asukasta kohden verrattaessa muihin unionin maihin. merkitsee pienimpiä (verkon Tietoliikennettä koskevaan toimenpideohjelmaan sisältyy perusrakenteiden parantaminen - ISDN, ATM - digitalisointiasteen kasvattaminen 90 prosenttiin ja edistyneiden uusien käyttöönoton teknologioiden sekä herättämällä markkinoiden kiinnostus uusien palvelujen perustamista kohtaan. Tämän monen perusrakenteiden alueen yhteisen (Peloponnisos, parantaminen joilla Manner-Kreikka, Joonian saaret jne. ), ja etenkin niissä alueellisissa toimenpideohjelmissa, pyritään ensisijaisesti kehittämään matkailua (Pohjois-Egea, Etelä-Egeajne. ). Vaikka erityisesti telematiikkasovellutusten kehittämiseen liittyvää toimenpideohjelmaa ei ole, sitä inhimillisten tukevat monet yhteiset voimavarojen kehittämiseen tärkeimmistä toimenpideohjelmat. Niinpä yksi sekä on toimenpidekokonaisuuksista varten. perusrakenteiden ecua Koulutusta koskevassa (kokonaiskustannukset ja nykyaikaistamista opetusministeriön talousarviolla 117,5 koskevalla miljoonan inhimillisten voimavarojen hallintaa (kokonaiskustannukset 235 miljoonaa ecua) parantamaan tulli, sekä taloudellisista kysymyksistä vastaavien hallintoviranomaisten valtion varat, talousarvio) ottamalla käyttöön uusia teknologioita suuret tietojärjestelmät jne. ) ja hallintotekn Ukolta. toimenpideohjelmassa puolestaan kohdennetaan 40,5 miljoonaa 54 miljoonaa ecua) korkeakoulujen, toisiinsa, kun taas julkisen hallinnon pyritään (koulutus ja julkinen hallinto) liittyvän terveyspalveluja lääkintä) nykyaikaistamista tehokkuutta (telematiikkaverkot, tavoitteena useimmissa alueellisissa jouduttaminen käyttöön tekniikan, alan oppilaitosten elinolojen parantamiseen lisäksi tietoliikenneverkon liittyvät monen alueen hallinnointimenetelmillä koulutustoimenpiteillä, toimenpideohjelmissa toimenpideohjelmalla sekä pilottipalvelut) verkon kytkemiseen ja myös yritysten toimenpideohjelman toimenpideohjelman terveydenhoitoon tietojärjestelmän (terveydenhoito kannustaminen (teleavusteinen teknologioiden ja yleensäkin nykyaikaisilla kehittäminen tieteellisten avustukset) laitteiden (verotus, ecun on ja ja ja voimavarojen parantaminen ensimmäisen TTK-toimenpideohjelman TTK-toiminta on kuitenkin eniten tukea saava ala. Yhteisön tukikehyksen strategiana on maan leknis-taloudellisten sekä TTK-osatavoitteeseen STRIDE-aloitteen ja yhteisön tutkimusohjelmien aiemmin luomalta pohjalta. liittyy monen alueen yhteinen toimenpideohjelma, jota varten on myönnetty 316,2 miljoonan ecun määräraha (kokonaiskustannukset 579,1 miljoonaa ecua). Kaikista kyseiseen ohjelmaan kuuluvista siirron toimenpidealoista olevien lisääminen teknologiapuistojen kehittäminen, tietoverkkojen parantaminen). Sen jälkeen rahoituksen kannalta tärkeimmät alat ovat eniten rahoitusta saavasta alasta vähiten saavaan alaan: TTK-toiminnan tuotannon aloilla (bioteknologia, uudet materiaalit tukeminen taloudellisesti hyvin kannattavilla tahoa jne. ), jotka suuntaaminen uudelleen ja niiden edustavien tarvitsevat toimijoiden välillä, tutkimuksen perusrakenteiden innovaatioiden siirto (teknologian olemassa tuotantoyksikön sekä tieteellistä ja teknologista tukea saa teknologian ja teollisuuden pienet tiivistä yhteistyötä tutkimushankkeet, lisenssiostojen kautta, eniten Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 213 inhimillisten voimavarojen laajentaminen; tiedot ajantasaisiksi, uusien tutkijoiden perehdyttäminen huipputeknologiaan sekä teknisen henkilöstön ja TTK-toiminnan ja innovaation hallinnoimisesta huolehtivien tahojen koulutus. Yksi TTK-ohjelman osa, jonka määräraha on seitsemän miljoonaa ecua, liittyy korkeakoulujen ja tutkimuskeskusten verkoston kehittämiseen sekä tutkimustulosten levittämiseen (tietokannat, multimedia jne. ). TTK- toiminnan tukeminen on tarkoitus toteuttaa myös alueellisella tasolla: kehittäminen saattamalla tutkijoiden • Keski-Makedonia (yksi harvoista Kreikan alueista, jotka saavat suhteellista tutkimuslaitosten ansiosta): alueella sijaitsevien koulutus- ja kehittäminen, asiaan liittyvien laitosten perusrakenteiden parantaminen laboratorioiden tuotannollisen alan välille varten, patenttihakemukset teknisten laitosten kanssa); luominen innovatiivisten ja uusien teknologioiden siirto yhteistyössä korkeakoulujen tutkimusohjelmien tuotteiden kilpailuetua jatkokoulutusohjelmien (uusien salien ja ja valmistusta ja (tuet pk-yrityksille sekä yhteyksien rakentaminen) • vastaavia järjestelmiä on suunniteltu Kreetaa varten (alue, jolla myös on runsaat TTK- mahdollisuudet): 34,2 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 56,5 miljoonaa ecua) TTK- toiminnan ja innovaation edistämiseen; länsiosa: Patraan yliopiston ja olemassa olevien tekniikan alan • Kreikan perusrakenteiden kehittäminen, laitosten merkityksen vahvistaminen Kreikan tutkimuksen kehittämisessä. laitosten teknologisen teollisuuteen ja palveluihin Taloudellisen rakenteen kehittämistä ja etenkin koskeva miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 2,8 miljardia ecua), tuo aineellista ja yritysinvestointeja kannustetaan kalataloustutkimusta kehittämään kalastusta, vesiviljelyä sekä jalostusta. nykyaikaistamista jonka määrärahat ovat 720 tukea Lisäksi kalataloustuotteiden teollisuuden ja palvelujen koskeviin hankkeisiin, käytetään edistyneitä toimenpideohjelma, teknologioita. laadullista liittyvä joissa Taulukko V-15: Kreikka - Teknologiseen ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus YHTEENSÄ RR Jäsenvaltio 1 avoitc 1 1. 207,6 % 100% 661,4 % 5 5% Julkinen 352,0 Yksityinen 194. 5 Yhteensä 546,2 % 4 5% HUOM: Suunnittelumenettelyn luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri I ih es tym is Upojen vuoksi lukuja on tulkittava varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin kuten teollisuuteen ja TTK:ecn Rakennerahastojen rahoitus 9% Q T TK SjTclevicst • Telematiikka 66 % 4. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 TAVOITE 1 Kuvio V-18: Toimintasuunn. 1994-1999 (miljoonaa ecua - 1996 hinnat): Pääasialliset tavoitteet: Suuret infrastruktuurit (a) Elämänlaadun parantaminen (b) 'aloudellinen kilpailukyky (c) Inhimilliset voimavarat ja työllisyys (tl) Alueellisten erojen vähentäminen (c) Tekninen apu (f) Rahastokohtainen jaottelu: EÄKlT ESR EMOTR KOR Yhteensä 9. 643,7 2. 638,1 1. 853,0 131,1 14. 265,9 1 YTK/32 TO Keskiarvo/TO I 2. 895,6 1. 456,8 2. 740,4 2. 633,9 4. 541,2 71,1 18% 13% 1 % 100% T 4 3^ (e) 32% (f) 1% (a) 20% (d) 18% 2^4 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 leimasi ohjelmien nopea eteneminen Kreikan viranomaisten hyväksymien Vuotta 1996 täytäntöönpanojärjestelmien ansiosta. Sen myötä perustettiin ELKE (keskitettyä hankintaa hoitava toimisto) tuotannollisia investointeja varten sekä MOU (management organisation unit) alueiden ja ministeriöiden liikkeenjohdollisen kyvyn parantamiseksi. Teknisen kuvauksen käyttö suunnittelun välineenä laajeni kaikkiin yhteisön tukikehyksen ohjelmiin, ja suurhankkeiden täytäntöönpanosta huolehtivia erityistoimistoja perustettiin (EGNATIA S. A. itä-länsi-maantieväylää varten, ERGOSE rautateihin liittyviä hankkeita varten, KTIMATOLOGIO S. A. maarekisteriä varten). Kaikkien näiden jolloin ne mahdollistavat toimistojen odotetaan suurhankkeiden tehokkaan täytäntöönpanon ja siten myös määrärahojen toteutumisen laajemmassa mitassa kentällä. Lisäksi Kreikan viranomaiset päättivät rahoittaa (erityisesti maantieliikenteeseen) liittyviä suurhankkeita toimilupajärjestelmää käyttäen. Tällä on tarkoitus houkutella yksityistä pääomaa, minkä ansiosta voidaan rakentaa tieosuuksia, joiden toteuttamiseen eivät käytettävissä olevat julkiset varat (kansalliset ja yhteisön varat) ole tähän mennessä riittäneet. täysimittaisesti vuonna 1997, liikenteeseen toimivan Vuonna 1996 hyväksyttiin uusi ohjelma. Kyseinen teknisen avun toimenpideohjelma koostuu ensisijassa MOU:n (management organisation unit) toimista, tiedottamista ja mainontaa koskevasta yhteisön ja yritysten uudenaikaistamiseen suunnatuista teknisen avun toimenpidekokonaisuuksista; MOU:ia koskevat valmistelevat toimet aloitettiin vuonna 1996. toimintasuunnitelmasta sekä julkisten tukikehyksen toimistojen tason sekä Länsi-Makedoniaa Tarkasteltaessa jo toteutettuja ohjelmia lisättiin rautateitä ja televiestintää koskevien kansallisten toimenpideohjelmien länsiosaa koskevien alueellisten toimenpideohjelmien varoja sitomalla EAKR;n määrärahat indeksiin, ja näiden ohjelmien sekä tekniseen apuun ja kaupunkisuunnitteluun liittyvien toimenpideohjelmien määrärahat kohdennettiin uudelleen. Kyseisiä ohjelmia varten rahoitussuunnitelmiin tehtiin teknisiä muutoksia, jotta ne sopisivat kentällä vallitsevaan tilanteeseen. Kaikkien ohjelmien perusteellisempi tarkistus (puolivälin tarkistus) täytäntöönpanon ja käytettävissä olevien arviointitulosten pohjalta on tarkoitus aloittaa syksyllä 1997. ja Kreikan toimenpideohjelman Maatalouden kansallisen täytäntöönpano eteni erittäin hyvin etenkin tavoitteeseen 5a sisältyvien, ennen kaikkea vuoristoalueita ja epäsuotuisia alueita sekä metsänhoitoon liittyviä toimia hyödyttävien toimenpidekokonaisuuksien ansiosta. Myös monia maataloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen liittyviä toimia hyväksyttiin. Jotta toimenpideohjelman uudet toimintalinjat voitaisiin toteuttaa, myönnettiin sitä varten osa indeksiin sitomisen seurauksena kertyneistä varoista. Vuoden 1997 määrärahaerä kohdennettiin jo vuonna 1996, ja silloin maksettiin ensimmäinen ennakko. Enemmän ongelmia liittyy joidenkin toimenpideohjelman innovatiivisten, määrärärahoiltaan hyvin vaatimattomien toimenpiteiden käynnistämiseen, kuten esimerkiksi tietojärjestelmien yhdistettyä käyttöä koskevan maantieteellisen järjestelmän (GIS) perustamiseen. Alueellisten toimenpideohjelmien maaseudun kehittämistä koskeva osa etenee eri ohjelmissa yhä jossain määrin eri tavoin huolimatta täytäntöönpanon tehostumisesta vuonna 1996, ja alkuviivästykset on saatu kurottua umpeen vain osittain. Niinpä joidenkin toimenpideohjelmien tulokset ovat erittäin hyviä (Thessalia, Etelä-Egea, Kreeta, Itä-Makedonia ja Traakia), kun taas toisissa kaikkia aiempia viivästyksiä ei ole onnistuttu kuromaan kiinni (Epire, Manner-Kreikka, Pohjois-Egea). Muut toimenpideohjelmat sijoittuvat näiden ryhmien väliin. Kalastusta ja vesiviljelyä koskevan toimenpideohjelman yhteydessä suunnitelmat mukautettiin uudelleen, otettiin huomioon vuoden 1995 deflaatiovaikutus (1,8 miljoonaa ecua), hyväksyttiin arvio kalataloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä toteuttavista aloista, hyväksyttiin joidenkin kalastusalusten uudelleenmittausta koskeva erityistoimi sekä perustettiin ohjelman hallinto. Laivastoon liittyvä osaohjelma eteni vuoden 1996 lopussa tyydyttävästi, kun taas jalostukseen ja kaupan pitämiseen sekä kahden vesiviljelyyn liittyvän osaohjelman täytäntöönpano oli kaiken kaikkiaan viivästynyt. Toteutuneet maksumääräykset antavat kuitenkin aiheen olettaa, että tilanne paranee vuonna 1997päätettyjen toimien täytäntöönpanoon tarvittavan ajan suhteen. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 215 ja yksityiset Erityisesti palveluihin investoinnit teollisuuteen tukikehyksen onnistumiselle Kreikassa. Yleisesti ottaen vuosi 1996 oli ratkaiseva yhteisön lisäsi yksityisiä Tärkeimmät makrotaloudelliset mittarit osoittivat tilanteen parantuneen, mikä investointeja. liittyvän toimenpideohjelman yhteydessä ovat kasvussa vuoteen 1995 verrattuna, ja yksityisen pääoman mukanaolon mahdollistava suurhankkeiden toimilupajärjestelmää käyttäen etenee myös erittäin hyvin. Tämä tilanne ja selvästi parantuneet täytäntöönpanojärjestelmät luovat yhdessä tarvittavat edellytykset yhteisön tarkasteltaessa tukikehyksen siirtämistä käytäntöön että arvioitaessa sen vaikutuksia makrotaloudellisiin mittareihin sekä pysyvien tai säilymiseen. Lisäksi Kreikan viranomaiset ovat vahvistaneet vuodeksi 1997 julkisia investointeja koskevan talousarvion, joka on huomattavasti suurempi kuin vuonna 1996, ja tämä on tehty tilanteessa, jossa on vaikea pienentää julkisen talouden alijäämää. Tarkoitus on varmistaa yhteisön tukikehykseen kuuluvien toimien kansallinen osarahoitus sekä korkea määrärahojen käyttöaste vuonna 1997 sekä jossain määrin kuroa kiinni vuosina 1994- 1996 todettuja viivästyksiä. tukikehyksen onnistumiselle Kreikassa, sekä toteuttaminen työpaikkojen luomiseen Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 tilanne rahoituksen toteutumista vuoden 1996 Tavoitteen 1 osalta Kreikka sijoittuu puoliväliin, kun verrataan eri maita koskevien yhteisön tukikehysten lopussa. Kun otetaan huomioon Kreikan viranomaisten joulukuussa 1996 jättämät EAKR:n maksusitoumuksia koskevat hakemukset, joita ei voitu panna täytäntöön vuonna 1996 talousarviomäärärahojen ollessa riittämättömät, oli kaikkien rakennerahastojen lopussa oli kohdennettu 46 prosenttia suunnitelluista määrärahoista ja maksettu 32 prosenttia tuen kokonaismäärästä (tai 69 prosenttia toteutumisessa ollaan jopa kohdennetuista määrärahoista). EAKR:n ja EMOTR:n määrärahojen yhteisön kansalliseen liittyvät EMOTR:n kohdennetut määrärahat olivat 60 prosenttia ja maksetut maatalousohjelmaan tuen kokonaismäärästä. Maaseudun kehittämistä määrärahat 49 prosenttia kauden 1994-1999 lopussa kohdennettu EMOTR:n koskevan osan 13 määrärahoja yhteensä 44 prosenttia ja maksettu 29 prosenttia tuen määrästä. toimenpideohjelmassa oli vuoden 1996 seuraava: Vuoden 1996 pidemmällä. Vuoden tukikehyksen suunnitelmia lopussa 1996 Ohjelmien käytännön toteutus eteni tyydyttävästi, ja vuoden 1996 loppuun mennessä kaikkien rahastojen suunnitelluista menoista oli toteutunut 71 prosenttia (vuoden 1996 osalta 73 prosenttia). Edellä esitetyistä syistä johtuen odotetaan tämän hyvän toteutumisasteen nousevan vuonna 1997. 216 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko V-l6: Kreikka - Tukitoimet tavoitteittain - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996/99 (miljoonaa ecua) Ohjelmat (hyväksymisvuosi) Kokon ais- kustann. R R : n t u ki Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1994-1996 % Maksut 1996 Maksut 1994-1996 % (1) (2) (2)/(l) (3) (3)/(l) i avoitc l TO Attika (1994) TO Kreeta (1994) TO Pohjois-Egca(1994) TOEtcl;i-Egca(l994) TOEpciros(1994) TO Manner-Kreikka (1994) TO Länsi-Kreikka (1994) TO Joonianmeren saaret (1994) TOKeski-Makedonia(1994) TO Länsi-Makedonia (1994) TO Makcdonia-Traakia (1994) TO Pcloponnesos (1994) TOThcssalia(1994) Useita alueita koskevat TO TO Tekninen apu (1996) TO Kulttuuri-matkailu (1995) TO Postipalvelut (1995) TO Televiestintä (1995) TO Maatalous (1994) TO Rautatiet (1994) TO Kaupunkisuunnittelu (Metro) (1994) TO Koulutus ja peruskoulutus (1994) TO Energia (1994) TO Ympäristö (1994) TO Sosiaalinen syrjäytyminen (1994) TO Julkishallinto (1994) TO Ammatillinen jatkokoulutus (1994) TO Maakaasu (1994) TO Teollisuus ja palvelut (1994) TO Kalastus - Vesiviljely (1994) TO Tutkimus - Teknologia (1994) TO Ticl - Satamat - Lentokentät (1994) TO Terveys - Vakuutus ( 1994) 938,5 435,3 327. 9 380,0 346. 9 623,0 513,9 228,2 816,9 332,0 689,0 440,2 560,9 84,8 795. 6 117. 1 383. 8. 2. 826,7 548,0 1. 566,0 1. 847,6 946,3 515. 0 328,0 305,4 1. 283,0 825,4 2. 808,9 311,7 579,1 2. 542,4 339,0 685,7 312,3 210,2 224,1 236. 5 371,8 310,7 170. 7 588,5 244,0 494,3 286,0 375,8 67,3 229,1 78. 0 203,7 1. 264,4 329,1 783,0 1. 385,7 352,1 376,7 246,0 168,6 756,0 354,6 720,0 150,0 316,2 1. 327,4 226,4 YI ITKUNSA 25. 586,4 13. 844,9 3,4 9,5 0,0 33,1 31,9 46,8 44,4 24,9 161,7 32,1 73,0 6,8 71,2 13,5 54. 5 0,0 43,4 216,8 85,4 62,6 0,0 59,8 62,2 0,0 0,0 104,7 85,3 0,0 0,0 47,2 184,5 31,5 1. 590,0 302,1 140,5 89,8 99,6 125,1 156,7 133,9 75,3 336,4 96,5 219,8 91,8 182. 8 13,5 74,0 10,8 89,3 744,8 223,5 473,6 395,8 212,5 157,5 68,8 48,2 313,5 201,7 182,2 42,8 127,2 640,4 57,3 6. 127,6 4 4% 4 5% 4 3% 44 % 53 % 4 2% 4 3% 44 % 5 7% 4 0% 44 % 3 2% 4 9% 2 0% 3 2% 1 4% 4 4% 5 9% 6 8% 6 0% 2 9% 6 0% 4 2% 2 8% 2 9% 41 % 5 7% 2 5% 2 9% 4 0% 4 8% 2 5% 4 4% 121,2 46,4 29,0 32,6 62,6 36,8 29,4 17,0 86,2 25,0 55,5 40,2 44,2 6,7 33. 0 4,9 62,2 200,6 10,4 139. 2 0,0 112,1 28,1 0. 0 10,2 120,4 0,0 51,6 11. 2 42,5 164,5 22,2 1. 646,1 279,2 119,5 77,5 76,1 104,4 121,5 97,3 56,2 220,4 75,7 166,9 79,3 131,9 6,7 42. 7 5,4 63,9 602,8 120,9 352,1 252,2 189,3 77,2 40,2 35,3 251,9 94,9 143,9 26,7 91,0 364,7 35,1 4. 403,1 41 % 3 8% 3 7% 34 % 4 4% 3 3% 3 1% 3 3% 3 7% 3 1% 3 4% 2 8% 3 5% 1 0% 1 9% 7% 3 1% 4 8% 3 7% 4 5% 1 8% 5 4% 2 0% 1 6% 21 % 3 3% 2 7% 2 0% 1 8% 2 9% 2 7% 1 6% 32 V» 4. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 virkistykseksi: Muistin lukuun ottamatta, ja kaikki Kreikka osallistuu kaikkiin yhteisöaloitteisiin REGIS-aloitetta yhteisöaloiteohjelmat (yksi kutakin aloitetta kohden) hyväksyttiin vuosina 1994 ja 1995. Kansallisella tasolla on siis toteutettu kymmenen ohjelmaa, joiden lisäksi on syytä mainita kolme INTERREG-yhteisöaloiteohjelmaa (kaksi REGEN-ohjelmaa ja yksi rajat ylittävää yhteistyötä koskeva ohjelma). kehittämiseen kreikkalaisten pk-yritysten kansainvälisen Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Kreikassa: tuoma rahoitustuki teknologista kehittämistä varten ei Kreikkaa koskevien yhteisöaloiteohjelmien joissa ole läheskään yhtä merkittävä kuin tavoitteen 1 ohjelmien tuoma tuki. Ainoat aloitteet, kyseistä aihealuetta suoranaisesti käsitellään, ovat SME- ja INTERREG-aloitteet. SME-aloitteen yhteydessä ohjelmassa käytetään 2,7 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 6,7 miljoonaa ecua) kilpailukyvyn telematiikkasovellutusten puolestaan parantamiseksi. kohdennetaan ecua) televiestinnän perusrakenteisiin liittyvän rajat ylittävän yhteistyön kehittämiseen Kreikan, Albanian ja Bulgarian välillä. liittyviä Lisäksi ADAPT-ohjelmassa tietokantoja ja EMPLOYMENT-ohjelmassa on suunniteltu teleopiskelua, teleavusteista etätyötä ja multimediakeskuksia nuoria ja muita huonommassa asemassa olevia ryhmiä varten. Teollisuuden kehittämistä rakenneuudistukseen INTERREG-yhteisöaloiteohjelmassa työllisyyttä koskeva verkosto ja liittyvistä aloitteista KONVER kahdeksan miljoonaa (kokonaiskustannukset tukee elektronisen 16,5 miljoonaa Ulkorajoihin työllisyyteen kehitetään liittyvässä verkon ecua Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 217 puolustusalasta riippuvaisten pk-yritysten kunnostamista varten. sillä kohtasi liittyviä "Cable" ongelmia, sosiaaliseen tarkistettujen hyväksyntään ryhmittymien liittyvät osat) on rahoitussuunnitelmien taas maataloutta käsittelevä osa Vuonna 1996 valmisteltiin SME-, RESIDER-, RECHAR- ja URBAN-yhteisöaloiteohjelmia ja RETEX ja INTERREG-REGEN Gaz etenivät asianmukaisesti. Kreikan ja Italian välinen REGEN- ohjelma Italian paikallisviranomaiset eivät hyväksy sitä ympäristöllisistä syistä. Ulkorajoja koskevan INTERREG- ohjelman täytäntöönpano eteni erinomaisesti, mutta eteneminen katkesi joksikin aikaa naapurimaiden (Bulgarian ja eritoten Albanian) poliittisen ja sosiaalisen tilanteen vuoksi. Kreikan ja Italia välinen INTERREG-ohjelma sekä INTERREG II C (kuivuuteen, tulviin ja aluesuunnittelua koskevaan tarkoitus hyväksyä vuonna 1997. SME- ja REGEN Gaz - yhteistyöhön yhteisöaloitteiden määrärahat kohdennettiin uudelleen, ja niiden varat kasvoivat varojen indeksiin sitomisen seurauksena, kun liitettiin ulkosuhteita koskevaan INTERREG-yhteisöaloitteeseen. LEADER II -aloitteen yhteydessä suoritettiin vuonna 1996 eri paikallisten sekä allekirjoitettiin näiden ryhmien ja maatalousministeriön väliset sopimukset. Etusijan saivat ryhmät, jotka olivat esittäneet yhdennetyn ohjelman. Käytännössä toimet käynnistyvät varsinaisesti vuoden tuntuvasta 1997 aikana. PESCA-aloitetta varten perustettiin väliportaan hallinnointielin, mutta panostuksesta huolimatta ohjelmaa ei ole vielä voitu käynnistää. EMPLOYMENT-aloitetta varten on hyväksytty 107 hanketta, ja niitä toteutetaan parhaillaan (29 NOW-hanketta, 44 Horizon-hanketta, 34 Youthstart-hanketta). NOW-osaohjelmasta ohjausjärjestelmien kehittämistä, mukaan lukien yritysjohtajina toimiville naisille tarkoitetut järjestelmät. Youthstart- osaohjelmassa toimenpidekokonaisuuksia sellaisilla kasvavilla aloilla kuin matkailu, ympäristö ja kulttuuri. Vammaisiin liittyvällä Horizon- osaohjelmalla pyritään luomaan suojatyöpaikkoja, joita tähän mennessä on käytetty Kreikassa vähän, ja maahanmuuttajien sekä kehittämään vammaisten seurantaa saapuminen entisen Neuvostoliiton alueelta on asettanut Kreikalle haasteita, on Horizon- osaohjelmassa annettu hallitseva aseina tätä väestöä koskeville hankkeille, joiden osuus on 46 prosenttia koko talousarviosta. ADAPT-aloitetta varten hyväksyttiin 115 hanketta. Hallitseva aihealue ja on yritysten innovatiivisten menetelmien käyttöönotto. Sekä EMPLOYMENT- että ADAPT- hankkeiden vetäjät edustavat pääasiassa julkista tahoa, mutta yksityinen sektori osallistuu toimien kokonaisrahoitukseen 10 prosentin osuudella. tuottavuuteen ja kilpailukyvyn parantamiseen työpaikalla. Koska pakolaisten tuetaan erityisesti neuvonta- suunnitellaan koulutukseen liittyvien uusien ja ohjaukseen teknologioiden lopullinen arviointi liittyviä ja Lisäksi on syytä panna merkille, että yhteisöaloiteohjelmien seurantaa on järkeistetty. Eräiden seurantakomiteoiden toimivalta näet ulottuu useisiin yleistä etua edustaviin ohjelmiin (esimerkiksi SME ja RESIDER). SME-aloitteesta on lisäksi tullut keskustelufoorumi, jolla käsitellään kaikkia pk- yritysten hyväksi toteutettavia yhteisön tukikehykseen ja yhteisöaloitteisiin liittyviä toimia. Lisäksi on paikallaan mainita, että yhteisöaloitteiden varauksen jaon ansiosta voitiin kaikille Kreikkaa koskeville ohjelmille, SME-ohjelmaa lukuun ottamatta, myöntää 72,5 miljoonan ecun lisämääräraha, joka toiseen vaiheeseen sekä LEADER- ja KONVER- kohdennettiin INTERREG II C -ohjelman ohjelmaair. Kaiken kaikkiaan on vielä ennenaikaista tulevista näkymistä, sillä useimmat niistä ovat vielä käynnistysvaiheessa. Varmaa on, että INTERREG- REGEN Gaz on hyvällä alulla, ja sitä täydentää maakaasuun liittyvä toimenpideohjelma. Myös ulkorajoja koskevan INTERREG-ohjelman odotetaan etenevän, kun naapurimaiden poliittinen ja sosiaalinen tilanne normalisoituu. laatia yhteenvetoa yhteisöaloiteohjelmien 1 Katso myös luku I. B. l. Yhteisöaloitteet. 218 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko V-l 7: Kreikka - Yhteisöaloitteet - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Initiative (nombre dc PIC) Coût total Concours F. S. * (1) Engagements 1996 Engagements 1994-1996 (2) ADAPT (1) EMPLOI (1) LEADER (1) PESCA (1) PME(l) RECHAR (1) KONVER (1) RESIDER (1) RETEX (1) URBAN (1) Total (10) INTERREG/REGEN (3) * * * Hors reserve ** Voir le détail des programmes Chapitre VIL Tableau 2. 2. 44,6 86,9 263,6 54,6 156,9 2,0 20,3 8,9 145,3 67,2 850,3 30,1 64,4 148,0 27,1 83,3 1,5 12,9 4,7 87,5 45,2 504,8 20,3 4,6 0,0 22,3 18,3 0,2 0,0 0,6 50,2 1. 1 117,5 27,4 12,6 22,6 26,8 28,8 1,5 11,5 4,7 62,0 5,6 203,4 % Paiements 1996 (2)/d) 91% 20% 15% 99% 35% 100% 89% 100% 71% 12% 40% 4,8 2,3 0,0 0,3 9,2 0,1 0,0 0,3 25,9 0,6 43,4 Paiements 1994-1996 (3) % (3)/(l) 8,4 6,4 11,3 2,6 14,4 0,8 5,7 2,3 35,0 2,3 89,1 28% 10% 8% 9% 17% 50% 44% 50% 40% 5% 18% Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 219 5. ESPANJA 5. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 kehittämisen Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Espanjan eri alueilla tukikehyksen tukeminen Tavoite 1: Teknologisen toimintalinjoihin. Sen osuus yhteisön tukikehykseen kohdennetuista yhteisön varoista on kaikkiaan viisi prosenttia. TTK-toiminnan osalta ensinnäkin liittyvän toimintalinjan yhteydessä tukikehyksen määrärahoista talouden aloille sekä yrityksille, joiden TTK-toimintaan tekemien investointien arvo tärkeimmille oli vuonna 1994 enintään puolet yhteisön keskiarvosta. Toimintalinjaa toteutetaan eri tasoilla ja eri suuntiin: • kohdennetaan 1,5 prosenttia yhteisön tuotantojärjestelmän parantamiseen sisältyy moniin yhteisön • sekä yhteisön yhteydessä rahoitetaan osatukikehyksen innovaatiohankkeisiin, korkeaa asiantuntemusta lisätään julkista ja yksityistä TTK-toimintaa, kannustetaan yrityksiä osallistumaan TTK- suunnattuja sektorille yksityiselle ja edustavissa keskuksissa, useita alueita koulutusapurahoja kattavan alueellisten joidenkin toimenpideohjelmien yhteydessä (Andalusia, Valencia, Extremadura, Galicia, Murcia), joilla tuetaan TTK-toimintaan tehtäviä yksityisiä investointeja, rahoitetaan yritysten sekä yliopistojen ja tutkimuslaitosten välistä yhteistyötä; teollisuuten ja pien- ja käsiteollisuuteen suunnattuja alueita kattavan yhteisön osatukikehyksen yhteydessä alueellisia kokonaiskustannukset 3,126 miljardia ecua), yritysten teknologiaan korjaaminen, uusien teknologioiden teknologiseen yhteistyöhön toimenpideohjelmissa Murcia: liittyvien ja tukeminen); joidenkin kattavien tukien yhteydessä (Murcia, Andalusia). useita toiminnan ecua; liittyvien puutteiden teollisuuden alueellisissa (Andalusia, Castilla-La-Mancha, Castilla-Leön, Valencia, Asturia, innovaatioiden siirtoon levittäminen, yritysten osallistuminen liittyviin kansainvälisiin hankkeisiin; joissakin tuottavan (387 miljoonaa toimenpidekokonaisuuksia tuotantoteknologioihin toimenpideohjelman teknologian koskevan toteutus kautta tukia sija. Yhtenä liittyy usein alhaiseen on TTK-toiminnalla merkittävä Valenciassa, Murciassa, Asturiassa tekeminen tunnetuksi maataloustuotannon Myös maatalouden ja kalatalouden, joiden heikko tuottavuus tekniseen tasoon, nykyaikaistamisessa toimintalinjana Andalusiassa, Castilla-La-Manchassa, ja Galiciassa on tekniikoiden tarkoituksenmukaisimpien tehostamiseksi, samalla uudelleen suuntaamiseksi ja monipuolistamiseksi noudattaen. Kalatalouden alalla Murciaa koskevassa toimenpideohjelmassa on valtameritutkimus tärkein väline vesiviljelyn kehittämisessä. Inhimillisten voimavarojen hyödyntämiseen liittyen pyritään useita alueita kattavan yhteisön tutkijoita osatukikehyksen yhteydessä kouluttamaan yritysten, tutkimuslaitosten ja korkeakoulujen ja vahvistamaan korkeakouluihin sijoitettujen teknologian siirtoon keskittyvien yksiköiden asemaa. tuilla ( Andalusia, Kyseessä ovat toimenpidekokonaisuudet, Salamanca, Castilla-Leôn ja Murcia) ja joita useimmissa tapauksissa täydennetään alueellisilla toimenpideohjelmilla. Viimeksi mainituilla tuetaan: jotka usein toteutetaan kattavilla yhteistä maatalouspolitiikkaa • TTK-työhön liittyviä koulutustoimenpiteitä yrityksissä (Andalusia ja Valencia) ohjelmakaua uusien teknologioiden ja sekä hallintotekniikoiden • multimediaopetusaineiston levittämiseksi tutkimushankkeita, (Kanariansaaret) sekä julkisen tutkimuksen ja (Cantabria, Castilla-La-Mancha, Extremadura), (Andalusia), jotka edistävät taloudellisen toiminnan tuotannollisten alojen välisiä monipuolistumista suhteita • TTK-toiminnan perusrakenteiden ja varusteiden kehittämistä (Cantabria, Valencia, Galicia, Murcia), • perustutkimukseen, tutkimukseen tutkimusta (Murcia, Extremadura); teknologisen tiedon levittämistä soveltavaan • TTK-toiminnan (Extremadura). liittyvää toimintaa (Valencia, Galicia) sekä yliopistojen ja tutkimukseen sekä kilpailukykyiseen ja sitä edeltävään korkeakoulujen lisäksi erityistä huomiota ansaitsee televiestintään kohdennettu tuki, joka on 2,5 ^° Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ja verkon käytön toimenpideohjelmiin sisältyy perusrakenteiden liittyvien alueellisten erojen Toiminnalla jatketaan edellisen ohjelmakaukauden tukikehyksen kokonaistalousarviosta, mikä johtuu sen tärkeästä asemasta pyrkimyksiä pienentämiseksi. ulottaminen ottamalla prosenttia yhteisön alueen yhdistämisstrategiassa. verkostojen ja julkisten palvelujen kehittämiseen Tässä asiassa kaikkiin alueellisiin kaikkiin väestöryhmiin sekä niiden nykyaikaistaminen käyttöön uusia edistyksellisiä palveluja (ISDN: 37 prosentista 65 prosenttiin vuonna 1999). Tavoite 2 (1994-1996): yhteisön tukikehyksessä vahvistetaan suunnitelma, jossa TTK-toimintaan ja innovaatioon kohdennettu sisältyy TTK- toimintaa ja tietoteknologioita edistävä pääasiallinen toimintalinja (yhteensä 11,3 miljoonaa ecua; EAKR:n kokonaiskustannukset laajentaminen, määrärahoilla tieteellisen sekä teknologisiin tuetaan kehittämistoimiin. ja jatkokoulutus apur-ahoihin hallintohenkilöstön tutkimuksen, alueellisista toimenpideohjelmista ecua). Kyseisissä (toimitilojen laboratorioiden varustaminen) tutkijoiden koulutukseen, teknologian ja voidaan mainita: ja aloilla. Merkittävimmistä pk-yritysten liittyvät pääasiassa tutkimuskeskusten ESR:n tuki on tärkeää, ja seitsemään ja toteutettaviin tarpeiston hankkiminen, toimenpideohjelmissa toimenpideohjelmaan 3,126 miljardia tutkimuskeskusten tutkimusohjelmia perusrakenteita palkkaamiseen osallistumista rakentaminen innovaation rahoitetaan lisääminen tutkijoiden tukitoimet hyväksi tieteen, ja • Aragonia: Zaragozan yliopiston tutkimuslaboratorion kehittäminen (9,4 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 17,6 miljoonaa ecua); ja Aragonian luonnontieteellisen teknologisen tiedekunnan, instituutin sekä polttoaineteknologian korkeakouluopetuksen • Katalonia: tiedekuntien, edistyneeseen teknologiaan liittyvien laitosten ja elintarvikealan alueen 42 sekä (20,5 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset tutkimuskeskusten merentutkimuskeskuksen perustaminen miljoonaa ecua); rakentaminen varustaminen Välimeren ja • Madrid: Alcala de Henaresin ja Carlos III:n yliopistollisten kehittäminen ja varustaminen, tutkijoiden koulutus, korkeakouluapurahat ecua; kokonaiskustannukset 53,5 miljoonaa ecua); sekä Navarran julkisen alueyliopiston teknologiakeskuksen • Navarra: tutkimuskeskusten (26,6 miljoonaa varustaminen, tukeminen (4,5 miljoonaa tutkijoiden korkeakouluapurahat, korkean tason koulutuksen ecua; kokonaiskustannukset 9,3 miljoonaa ecua): • Baskimaa: erikoistuneiden varustaminen, kyseisten keskusten tutkimusohjelmien rahoitus, tutkijoiden koulutus (31 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 67,2 miljoonaa ecua). ja yliopistojen osastojen teknologiakeskusten ja varten (Katalonia). Katalonian, La Riojan kehittämisen toimenpidekokonaisuudet, yritysten ja parantavat (Aragonia), de Henaresin (Baskimaa), ja laajennus tukitoimia täydentävät telematiikan perustamisen rakentaminen teknologiapuistojen tutkimuslaboratorion (Baleaarit), Alcalà tuetaan myös yritysten tukikehyksen pääasialliseen laajentaminen (Madrid), Zamudion teknologiapuiston kehittäminen Edellä esitettyjä tukemiseen sekä yritysten teknologisen kehittämisen tukemiseen liittyvät toimintalinjaan jotka soveltuvat yhteisön kilpailukykyä. Niitä ovat esimerkiksi Zaragozan edistyneen teknologian koulutuskeskus teknologiakeskuksen yrityksiä teknologiapuiston autonmoottoreiden Baskimaan toimenpideohjelmilla Televiestintä ja tärkeällä sijalla. Niiden kehittämistä, ja etenkin televiestinnän kehittämistä, kuitenkin viestintäyhteyksien osatavoitteen kautta. Tavoite mukauttamiseen tietotekniikan siirron ja soveltamisen yhteydessä. Madridin muotiohjelmakaun yhdistetään koulutus. Siihen sisältyy nuorten ammatillista sijoittautumista varten joihin kuuluu muotiohjelmakaun ja tuotannon uusia teknologioita käsitteleviä koulutukseen liittyviä toimia, joissa teoriavaihetta seuraa käytännön työskentely. ' teollisuus, kauppa, markkinointi, koulutukseen sekä tekstiili- ja vaatetusalaan koskevassa hankkeessa eivät ole alueellisissa kuuluvan yhteisön tutkimustoimintaa. tutkimustekniikan, huippukeskusta keskeisimpään lupaavimmilla teknologiseen ammatillisten sovellutukset kehittämisen strategiaan osallistuu 3: ESR (FUNDISMA) tekniikka ja koulutustoimia, tekniseen yhtä tuetaan tukikehyksen pätevyyksien ja toimenpideohjelmissa bioteknologian kaikkein aloilla ja Tavoite 5b: Talouden elvyttämiseen ja monipuolistamiseen tähtääviin yhtenäisen ohjelma- Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 221 toimintalinjoihin sisältyy uusien asiakirjan tukeminen. Esimerkiksi Aragonian teknologioiden ottamista käyttöön useimpien maatalousyritysten alueella, alueellisten tuotteiden kehittämiseen liittyvää Kaiken kaikkiaan prosenttia rakennerahaston määrärahasta (tavoitteet 1, 2, 5b). ja Baskimaan yhtenäisen tutkimustoimintaa. yhtenäisen teknologioiden mekanisoinnin ohjelma-asiakirjan mukaan ja tuetaan kehittämisen uusien tuotantotoiminnassa Bandenasin korkealaatuisten ohjelma-asiakirjan mukaan edistetään teknologiseen kehittämiseen kohdennetut yhteisön varat ovat Espanjassa 5,1 Taulukko V-18: Espanja - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus ohjelmakaukaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) VHTEtNSA % 91 % 9% 1 % 100% 2. 404,2 234,3 13,9 2. 052,4 1. 282,3 111,3 0,8 1. 394,4 KK % 53% 4 8% 6 % 53% Julkinen '1. 121,5 121,9 13,1 1. 256,9 Yksityinen 0,0 1. 1 0,0 1,1 Jäsenvaltio YhtcciuS 1. 121,5 123,0 13,1 1. 258,0 % ~ 47 % 5 2% 9 4% 47% Tavoite 1 Tavoite 2 Tavoite 5b YHTEENSÄ HUOM: Suunniltclumcncuclyn luonlccn ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi lukuja on tulkittava \. iru\aiscsii erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin kuten teollisuuteen ja TTK:c Rakennerahastojen rahoitus 2% • TTK pToleviest. »Telematiikka TAVOITE 1 Kuvio V-19: Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) Pääasialliset tavoitteet: Tuotantojärjestelmän mukauttaminen (a) Inhimilliset voimavarat (b) Syrjäisyyden vähentäminen (c) Perusinfrastruktuurit (d) Rahustokohtainen jaottelu: —KKKK ESR EMOTR KOR Yhteensä u. mA 6. 118,7 3. 309,6 1. 008,7 25. 435,4 "Kcskiarvo/TO I ~WVo 24% 13% 4% 100% ~wrj ; YTK/64 TO Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 (d) 7% (a) 35% (c) 25% (b) 33% tukikehykseen sisältyvästä yhteisön Vuonna 1996 hyväksyttiin yksitoista uutta tukitoimea, joita vastaava kokonaissumma on 703,2 tuesta miljoonaa ecua eli alle kolme prosenttia yhteisön kokonaisuudessaan. Ne koostuvat kolmesta EAKR:n kahdesta EAKR:n yleiskattavasta tuesta, kahdesta EAKR:n ja EMOTR:n toimenpideohjelmasta ja neljästä yhden rahaston toimenpideohjelmaa). Kolme (kaksi EAKR:n ja kaksi ESR:n suurhanketta liittyy energia-alan perusrakenteisiin. Niistä ensimmäinen, joka koskee Gibraltar- Cordoba-kaasujohtoa, koostuu kymmenestä Essenin huippukokouksessa joulukuussa 1994 päätetystä ensisijaisesta energiahankkeesta, ja hanke kuuluu osana eurooppalaisen energiaverkon kehittämiseen. Toinen suurhanke koskee Valencian ja Cartagenan välistä kaasujohtoa (ensimmäinen vaihe Paterna- Callosa del Segura), jolla tulee olemaan ratkaiseva asema maakaasun koko kuljetusjärjestelmässä, toimenpideohjelmasta suurhankkeesta, Tukikelpoiset alueet: Andalusia, Asturia, Kanariansaaret, Cantabria, Castilla-Leôn, Castilla-La-Mancha, Extremadura, Galicia, Murcia, Valencia, Ceuta, Melilla. 222 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus sillä sen ansiosta järjestelmä voidaan liittää Cartagenan tulevaan kaasuntuotantolaitokseen, mikä parantaa koko kuljetusverkoston kaasunsaantivarmuutta. Kolmas suurhanke koskee Huelvan metaaninpoistolaitoksen muutoksia, minkä ansiosta Huelvan laitoksen nestemäisen maakaasun vastaanottokapasiteettia voidaan lisätä, jolloin maakaasun hankintaa voidaan monipuolistaa ja parantaa koko maakaasun kuljetusjärjestelmän varmuutta ja joustavuutta Iberian niemimaalla. Hanke liittyy myös energia-alan monipuolistamiseen ja ympäristön parantamiseen. Kattavista tuista IDAE:ta (Institulo para la Diversificaciön y el Ahorro Energético - Energiamuotojen monipuolistamisen ja energiatalouden laitos) koskeva tuki on EAKR:n tukitoimi. Sen tavoitteena on ja uusiutuvien energiamuotojen edistäminen. Castilla-La- energiatehokkuuden parantaminen Manchaan kohdennetulla tuella pyritään tuomaan käyttöön rahoitustapoja, jotka sopivat paremmin alueen yritysten tilanteeseen. Uusista hyväksytyistä toimenpideohjelmista kaksi liittyy EAKR:on. PITMA II -toimenpideohjelmalla (Programa Industrial y Tecnolôgico Medioambiental - Teollinen ja teknologian teknologinen ympäristöohjelma) pyritään toisaalta kehittämään teollisuutta varten tarjontaa, pääomahyödykkeitä, "vihreitä" tuotteita ja ympäristöön liittyviä palveluja sekä toisaalta vähentämään tai teollisuustuotteiden aiheuttamaa saastumista tai poistamaan se kokonaan. Teknistä apua koskevalla toimenpideohjelmalla on tarkoitus tukea hallinnollisia laitoksia, jotta yhteisön tukikehykseen sisältyvien tukimuotojen ohjelmakaussa, johtamisessa, hallinnoinnissa ja arvioinnissa saavutettaisiin parhaat mahdolliset tulokset. Toimenpideohjelmista kaksi on pääasiassa EMOTR: n taloudelliseen monipuolistamiseen sekä ajantasaisten tilastojen tuottamista varten toimitettavan teknisen avun ohjelmaan liittyvät toimenpideohjelmat. ovat maaseutualueiden rahoittamia. Ne kehittämiseen teollisuuden ja Tarkasteltaessa koko yhteisön tukikehyksen täytäntöönpanoa vuonna 1996 on todettava, että joulukuussa kokoontunut seurantakomitea päätti tukikehykseen uuden osatavoitteen "Tietoyhteiskunta". Sen avulla pyritään lisäämään tietotekniikan saavutusten käyttöä julkisten palvelujen hallinnossa, työpaikkojen kehittämisessä ja teknologisten innovaatioiden yhteydessä sekä luomaan yhtäläiset mahdollisuudet tiedonsaantiin. Komissio on lisäksi tilannut arvion pyrkien yksinkertaistamaan ja järkeistämään avustusohjelmia valvonta- ja seurantajärjestelmän avulla tukien kasaantumisen välttämiseksi. Arvioinnin ensimmäistä osaa koskevat kertomukset on jo laadittu ja esitelty eri seurantakomiteoissa. Yhteisön tukikehystä koskeva kertomus on laadittava vuoden 1997 jälkipuoliskolla. liittää Vuosi 1996 ohjelmakaukaudella 1994-1999 Yhteisön tukikehyksen alkuperäisestä määrärahasta on kohdennettu 95 prosenttia (769,4 miljoonaa ecua EAKR:n varoja on kohdentamatta). Täytäntöönpanon kannalta tehokkaimpia autonomisia yhteisöjä olivat Valencia, Ceuta, Kanariansaaret, Cantabria ja Galicia. Toimintalinjoista eniten oli edennyt "Alueiden yhdentäminen ja niveltäminen toisiinsa", seuraavina olivat "Taloudellisen verkoston kehittäminen" ja "Taloudellista toimintaa tukevat perusrakenteet". Instituutioiden osalta korkeimpaan täytäntöönpanoasteeseen ylsi keskushallinto, seuraavina olivat alueelliset viranomaiset, julkiset yritykset ja paikalliset viranomaiset. Kalastusta koskevan ohjelman täytäntöönpanossa toteutui 100 prosenttia vuoden 1994 erästä, 80 prosenttia vuoden 1995 erästä ja 25 prosenttia vuoden 1996 erästä, minkä ansiosta jäsenvaltiolle voitiin maksaa varainhoitovuoden 1996 toinen ennakko (eli 34 prosenttia kaudelle 1994-1999 suunnitellusta kokonaismäärästä). Vuotuinen erääntymisaikataulu suunniteltiin kuitenkin uudelleen marraskuussa, ja siihen sisältyi 56 miljoonan ecun siirto vuoden 1995 erästä vuoden 1996'erään ja siinä otettiin huomioon vuosien 1995/94 määrien sitominen indeksiin vuoden 1996 erässä. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 223 TAVOITE 22 ~~~ Kuvio V-20: Toimintasuunn. 1994-1996 (milj. ecua - hinnat ja tilanne 1996): Alakohtainen jaottelu: Tuotantoympäristö (a) Inhimilliset voimavarat (b) Perusparannus ja saneeraus (c) Ympäristönsuojelu (d) Tekninen apu (e) Rahastokohtainen jaottelu: / VTK/H TO —EKKK ESR Yhteensä "7TO 208. 6 996,2 Keskiarvo/TOI 21 % 100% TKS Vuosi 1996 ohjelmakaukaudella 1994-1996 (d}4% (e)i% (c) 15% (b) 28% (a) 52% Kauden 1994-1996 yhteisön tukikehykseen liittyvät kahdeksan toimenpideohjelmaa sujuivat vuonna 1996 suunnitelmien mukaisesti. Ne saatettiin päätökseen maksusitoumusmäärärahojen osalta, ja käyttämätön jäännös siirrettiin kaudelle 1997-1999. Päätös perustui kunkin toimenpideohjelman yhteydessä maksusitoumusten todelliseen toteutumiseen käytännössä, mikä vastaa 990 miljoonaa ecua yhteisön rahoitusta eli 88 prosenttia yhteisön tukikehyksessä alunperin ennakoidusta tuesta. Tämä rakennerahastoista peräisin oleva rahoitus muodostui toisaalta 781,4 miljoonasta ecusta EAKR:n rahoitusta (eli 90 prosenttia alunperin ennakoidusta määrärahasta), josta 368,3 miljoonaa ecua todellisuudessa maksettiin vuosina 1994-1995, ja toisaalta yhteensä 208,6 miljoonasta ecusta ESR:n rahoitusta (eli 80 prosenttia alunperin ennakoidusta määrärahasta), josta 98,6 miljoonaa ecua todellisuudessa maksettiin vuosina 1994-1995. Päätökseen saattaminen merkitsi kohdentamatta jääneen 139,3 miljoonan ecun siirtoa ohjelmakaukaudelle 1997-1999 (12 prosenttia yhteisön tukikehyksen alkuperäisestä lisäksi 16,1 miljoonalla eculla-^ seurauksena yhteisön tukikehyksen määrien indeksiin sitomisesta vuosille 1995 ja 1996. Siirrot koskivat seitsemää yhteisön ja niiden suuruus vaihteli kuuudesta toimenpideohjelmaa, prosentista (Baskimaa) 38 prosenttiin (Aragonia) toimenpideohjelman alkuperäisen tuen määrästä. tukikehyksen alueellista tuesta), mikä kasvoi Taulukko V-l 9: Tavoite 2 - Espanja - Toimenpiteiden jakautuminen vuosina 1994-1996 YTK:n pääasiallisten toimintalinjojen mukaan (miljoonaa ecua) Pääasiallinen tavoite ËAKR "E5ÎT YHTEENSÄ 1. Työllisyys ja yritysten kilpailukyky 2. Ympäristönsuojelu 240,3 31 % T%~ 100,9 ~W 48% TTVÔ 341,2 UJ 34% T% Tutkimus, teknologia ja innovaatio 77,7 10% 47,5 23% 125,2 13% 4. Taloudelliseen toimintaan liittyvä liikenne 5. Paikallinen ja kaupunkien kehittäminen 6. Tekninen apu YHTEENSÄ 269,9 35% 167,6 TSTTT 21 % 0% 100% 0,0 55,4 70^6" 0% 269,9 27% 27% ~T% 100% 223,0 "5507T 2 3% ~T%" 100% 2 Tukikelpoiset alueet: Aragonia, Baleaarit, Katalonia, La Rioja, Madrid, Navarra, Baskimaa. 3 Määrä jaettiin viiden toimenpideohjelman kesken: Katalonia (6 miljoonaa ecua), Baskimaa (5 miljoonaa ecua), Madrid (3 miljoonaa ecua), Aragonia (1,1 miljoonaa ecua) ja Navarra (1 miljoona ecua). 224 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Kauden 1997-1999 valmistelu Espanjan viranomaiset esittivät elokuussa 1996 vuosia 1997-1999 koskevan uudistussuunnitelman sekä kahdeksan toimenpideohjelmaehdotusta (yksi EAKR/ESR-tukitoimi kutakin seitsemää tuen saajana toimivaa autonomista yhteisöä kohden sekä yksi useita alueita kattava ESR-tukitoimi kaikkia alueita varten). Espanjan keskushallintoa edustavat viranomaiset päättivät käyttää, kuten vuosina 1994-1996 ja huolimatta komission suosituksista, kolmivaiheista menettelyä (uudistussuunnitelma, yhteisön tukikehys ja toimenpideohjelma). Suunnitelma jakautui, kuten jaksoa 1994-1996 koskeva yhteisön tukikehys, kuuteen pääasialliseen toimintalinjaan, ja siinä esitettiin yhtä osarahoitusosuutta, 50 prosenttia, kaikille toimille4. Yhteisön tukea esitettiin jaettavaksi 1,023 miljardia ecua EAKR:sta ja 295,2 miljoonaa ecua ESR:sta. Keskushallinnon viranomaisten ja komission yksiköiden väliset tukikehyksen valmistavat kokoukset pidettiin ja hyväksymisen yhteisön tukikehyksen sekä kaudelta 1994-1996 siirrettyjen määrärahojen mukaan. toimenpideohjelmaesityksiä on muutettava huomattavasti 1996. Yhteisön joulukuussa lokakuussa johdosta TAVOITTEET 3 JA 4 Kuvio V-21: Tavoite 3 - Toimintasuun/u 1994-1999 (milj. ecua - 1995 hinnat): Pääasialliset tavoitteet ~ESR~ Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen (a) Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen (b) Syrjäytymässä olevien uudell. sijoittuminen (c) Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) 1 YTK/1) TO Yhteensä 519,9 743,7 165,7 65,2 1. 494,5 (d) 4% (a) 35% (b) 50% Keskiarvo/TO I T33? edistävät työelämään järjestelmää toinen vuosi; uudistamalla. Yhteisön tukikehyksessä varoilla pyritään tukikehyksellä pyritään helpottamaan pääsyä tukikehyksen Vuosi 1996 oli tavoitteen 3 mukaisen, kaudelle 1994-1999 hyväksytyn yhteisön täytäntöönpanon työmarkkinoille tehostamalla aktiivista työnhakuprosessia, parantamaan työmarkkinoiden toimintaa ja edistämään työpaikkojen perustamista sekä vielä parantamaan ammatillista pätevyyttä ammatillista koulutusta koskevaa ensisijassa helpottamaan koulutukseen pääsyä ja parantamaan koulutuksen laatua sekä lisäämään menettelyjä, jotka harjoittelu, (71 % kokonaissummasta) työnvälityspalvelu). Yhdestätoista huolehtivat kansalliset elimet ja lopuista seitsemästä (29 % kokonaissummasta) autonomiset yhteisöt. Ohjelmien tyydyttävä, sillä vuotta 1996 varten käytettävissä olleet varat kohdennettiin 100-prosenttisesti ja niistä maksettiin 75 prosenttia ennakkomaksuina. Seurannassa että vahvistettiin yhteistyötä ohjelmakauasiakirjoissa määriteltyjä menettelyjä noudatetaan, tavoitteisiin, tarpeiden kehittymiseen perustuvat ohjelmien toimintalinjoihin työmarkkinoiden muutokset. Lisäksi seurantakomitean avuksi perustettiin tekninen arviointiryhmä vuonna 1997 suoritettavaa väliarviointityötä varten (tähän tarkoitukseen käytetään teknisen avun määrärahoja). (työn toimenpideohjelmasta neljästä asemaa. Komitea valvoo, se hyväksyi ja koulutuksen vuorottelu, toteuttamisaste oli seurantakomitean sijoittautumista ratkaisevaa todellisten ja ja ja 4 Espanjaa varten kyseiseksi kaudeksi sidotut uudet määrärahat (1,318 miljardia ecua) jakautuivat alueellisesti seuraavasti: Aragonia 82,9 miljoonaa ecua; Baleaarit 13,1 miljoonaa ecua; Katalonia 636,5 miljoonaa ecua; Madrid 178,2 miljoonaa ecua; Navarra 25 miljoonaa ecua; La Rioja 14,7 miljoonaa ecua; Baskimaa 367,6 miljoonaa ecua. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Kuvio V-22: Tav. 4 - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua - 1994 hinnat): Pääasialliset tavoitteet T57T Ennakointi, ohjaus ja neuvonta (a) Työntekijöiden ammatillinen jatkokoulutus (b) Tekninen apu (c) 308,4 23,3 Yhteensä 1 YOA (c)6% (a) 10% 225 (b) 84% ei saavutettu 4 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpanossa Tavoitteen suunniteltua toteutumisastetta, mutta tilanne koheni selvästi, sillä 53 prosenttia vuotta 1995 varten käytettävissä olleista määrärahoista toteutettiin (määrä muodostui alkuperäisen suunnitelman mukaisesta vuoden 1995 erästä sekä vuoden 1994 toteuttamatta jääneistä määrärahoista). Määrärahojen kohdentaminen uudelleen oli kuitenkin tarpeen joulukuussa 1996 vuoden 1995 erästä käyttämättä jääneiden varojen siirtämiseksi vuosille 1996, 1997, 1998 ja 1999. Mitä tulee toimien laatuun, komissio muistutti joita ovat koulutuksen korostaminen pk- mieliin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan yrityksissä, vähemmän muodollista pätevyyttä omaavien työntekijöiden asettaminen etusijalle sekä yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen. Lisäksi tavoitteen 4 yhteydessä korostettiin koulutuksen laaja-alaisuutta eli toimien keskittämistä koskemaan sellaisia valmiuksia, joita tarvitaan monilla eri aloilla sekä vahvistamaan yhteyttä ennakoinnin ja koulutuksen välillä. toimintalinjat, TAVOITE 5a maatalous TauL V-20: Toimintas. 1994-1999 (milj. ecua- hinnat Jutilanne 1996): Yhteensä I Toimenpiteet 276,0 Tuotanto Kaupanpitäm. I HTJ 119,0 %~ TT% 4 3% Ennusteen mukaan täytäntöönpano tuotantorakenteiden parantamisen osalta kaudella 1994-1999 laski 157 miljoonaan ecuun, kun vuonna 1994 oli alunperin ennakoitu 207 miljoonaa ecua. Espanja näet päätti vuonna 1996 siirtää osan kyseisiin toimenpiteisiin myönnetyistä määrärahoista tuotteiden jalostamiseen ja kaupan pitämiseen suunnattuihin tukitoimenpiteisiin, mitä vastaava yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan tavoin ajantasaistetusta tuesta liittyy investointitukiin (46 miljoonaa ecua), seuraavina ovat epäsuotuisten alueiden tuki (43 miljoonaa ecua) ja nuorten viljelijöiden tuki (35 miljoonaa ecua). Kun vuonna 1994 oli lisäksi laadittu tuotteiden jalostamista ja kaupan pitämistä koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja, voitiin toimenpidekokonaisuuden soveltaminen saattaa normien mukaiseksi. Alueilla, jotka eivät liittyvä päätös on tarkoitus tehdä vuonna 1997. Suurin osa tällä kuulu tavoitteen 1 kohdealueisiin^, komissio myönsi yhteensä 68 miljoonaa ecua (32 miljoonaa ecua vuonna 1995 ja 36 miljoonaa ecua vuonna 1996) 496 investointia varten, joiden tukeen oikeuttavat kustannukset olivat yhteensä 313 miljoonaa ecua (146 miljoonaa ecua vuonna 1995 ja 167 miljoonaa ecua vuonna 1996). Yli 50 prosenttia tavoitteen 1 kohdealueilla tehdyistä, mutta tavoitteeseen 1 kuulumattomista investoinneista liittyy hedelmä-ja vihannesalaan tai liha-alaan. 5 EMOTR:ntuki oli 351 miljoonaa ecua (120 miljoonaa ecua vuonna 1995 ja 131 miljoonaa ecua vuonna 1996). Kaikkiaan 1 235 tuetun investoinnin tukeen oikeuttavat kustannukset olivat yhteensä 821 miljoonaaecua (394 miljoonaa ecua vuonna 1995 ja 427 miljoonaa ecua vuonna 1996). 226 TAVOITE 5a kalastus Kuvio V-23: Tavoite5a kalastus- Toimintasuunn. 1994-1999 (mi 'lj. ecua): Pyyntiponnistusten sopeuttaminen ja uudell. suuntaaminen (a) Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (b) Laivaston uudistaminen (c) Vesiviljely (d) Suojellut merialueet (e) Salamalaitteet (1) Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen (g) Tuotteiden menekin edistäminen (h) Sosiaalistaloudelliset toimenpiteet (i) Muut toimenpiteet (j) TvUir 40,6 0,0 35,9 7,2 1. 8 6,0 23,9 1,8 pm 2,4 THT) Yhteensä Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus (h) 2% (J) 2% { ,) 0% (g) 20% (a) 3 3% (c) 30% täytäntöönpanossa toteutui 100 prosenttia vuoden 1994 erästä, 80 Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan prosenttia vuoden 1995 erästä ja 25 prosenttia vuoden 1996 erästä, minkä ansiosta jäsenvaltiolle voitiin maksaa varainhoitovuoden 1996 toinen ennakkomaksu. Määrärahojen kohdentaminen uudelleen oli kuitenkin tarpeen kahdeksan miljoonan ecun siirtämiseksi vuoden 1995 erästä vuoden indeksiin sitomisen vuosien 1995 ja 1996 erissä 1996 erään sekä vuosien 1995/94 määrien ottamiseksi huomioon. TAVOITE 5 b6 Kuvio V-24: Tavoiie 5b - Toimintasuunnitelma Väestö (1 000 as. ) Pinta-ala (km2) llahastokohtainen jaottelu: 1994-1999 (1994 hinnat): I F7JT 85. 223 miljoonaa ecua IÎM0TRI EAKR ESR Yhteensä TPrj] 160,8 88,6 664,0 TTUÄ Keskiarvo/YOA | 6T%" 24% 13% 100% 04,9 (e) 13 (d) 10% • Perusinfrastruktuurit (a) (a) 31% O Taloudellisen toiminnan monipuolistaminen (b) (c) 22% (b) 24% B Luonnonvarojen suojelu (c) D Maaseutuympäristön parantaminen (d) • Inhimilliset voimavarat (e) toteutumisen kuin fyysisen Tavoitteen 5b yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano eteni vuonna 1996 tyydyttävällä tavalla niin rahoituksen tästä mainiosta etenemisestä 50 prosenttia rahoitustuesta oli kohdennettu vuoden 1996 lopussa ja 36 prosenttia oli maksettu. Tilanne on erittäin hyvä EMOTR:n osalta (neljä aluetta on kohdentanut vuoden 1997 erän ennakoidulla tavalla), mutta ongelmallinen ESR:n tapauksessa, sillä kaksi aluetta oli kohdentanut vaivoin 25 prosenttia kaudelle ennakoiduista määrärahoista. Seitsemästä yhtenäisestä ohjelma- asiakirjasta neljän (Baleaarit, La Rioja, Navarra, Baskimaa) tuki sidottiin indeksiin, mikä merkitsee 2,9 miljoonaa ecua lisävaroja kyseisille ohjelmille. toteutuksen kannalta. Tuloksena työ Seurantakomiteoiden teknisen avun ohjelmien hyväksymiseen - ohjelmat koostuvat kolmesta osasta: yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa ennakoituja ohjelmia koskevat tiedot, täytäntöönpanoa varten suunnattu tekninen apu ja arviointi - ja toisaalta näiden teknistä apua koskevien ohjelmien rahoitukseen myönnetyn, 1995-96 indeksiin sitomisesta toisaalta kunkin alueen liittyi pääasiassa 6 Tukikelpoiset alueet: Aragonia, Baleaarit, Katalonia, La Rioja, Madrid, Navarra, Baskimaa. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 227 julkisista menoista) syntyneen määrän kohdentamiseen (keskimäärin kyseiset määrärahat ovat 0,2 prosenttia ohjelmissa edistyneiden sekä ennakoiduista toimenpidekokonaisuuksien vahvistamiseen. Eniten ne kuitenkin panostivat arviointityöhön, jossa merkittävimpiä saavutuksia olivat arvioitavuutta koskevan selvityksen toteuttaminen seitsemällä alueella ennakkoarvioinnin syventämistä ja väliarvioinnin valmistelua varten, urakkaehtojen hyväksyminen ja arvioijien valinta väliarviointia varten (neljä aluetta on antanut arvioinnin yliopiston tehtäväksi ja kolme aluetta on antanut sen yksityisten yritysten tehtäväksi) sekä kansallisen seurantakomitean olivat maaseudun kehittämisohjelmat, ja siihen osallistuivat seitsemän alueen arvioijat. järjestäminen; pisimmälle seminaarin seminaarin joidenkin aiheena Taulukko V-21: Espanja - Tukitoimet tavoitteittain (miljoonaa ecua) vuosi 1996 ohjelmakaukaudella 1994-1996/99 Ohjelmat (hyväksymisvuosi) Kokonais- kustann. RR:n tuki Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1994-1996 (1) (2) (2)/(D Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) (3)/(l) avoite 1 41,4 16,3 27,5 298,5 27,4 1. 894,5 575,3 12,0 39. 1 43,1 5. 559,0 440,4 1. 410,8 41. 6 116,5 1. 179,4 218,2 154,4 1. 779,5 47,5 628,5 2. 752,3 172,6 746,3 70,9 225,5 1. 577,5 209,9 299,8 2. 493,4 242,0 464 Alueelliset TO YT Castilla-La-Mancha (1) (1996) TOCctitajaMcIlila(2)(l996) TO Kauppa ja matkailu (2) (1996) SR Kaasuputki Gibraltar-Cördoba (1) (1996) SR Maakaasurnkcntamincn Huclva (1) (1996) YT Andalusia (1995) TO Andalusia (3) (1995) TO Cantabria (2) (1995) YT Salamanca (1995) YT Sodical (Gastilla- Leon) (1995) TO Andalusia (1)( 1994) TO Andalusia (2) (1994) TO Asturias (1)(I994) TO Asturias(2)(1994) TO Asturias (3)(1994) TO Kanariansaaret (I) ( 1994) TO Kanariansaaret (2) (1994) TO Kanariansaaret (3) (1994) TO Castilla-La-Mancha ( 1 ) ( 1994) TO Castilla-La-Mancha (2) (1994) TO Castilla-La-Mancha (3) (1994) TO Castilla-Lcon (I) (1994) TOCastilla-Le6n(2)(l994) TO Castilla-Lcon (3) (1994) TO Ceuta (0(1994) TODonana Vaihe 2 (4) (1994) TO Extremadura ( I ) ( I 9 9 4) TO Extremadura (2) (1994) TO Extremadura (3) (1994) TO Galitsia( 1)(I994) TOGalitsia(2)(1994) TOGalitsia(3)(1994) TOMclilla(1994) YT Murcia (1)(I994) TO Murcia (I)(1994) TO Murcia (2) (1994) TO Murcia (3) (1994) TO Cantabria, monta alueita (I) ( 1994) TO Cantabria, monia aluetta (3) (1994) TO Cantabria, alueellinen (1) (1994) TO Valencia (1)(I994) TO Valencia (2) (1994) TO Valencia (3) (1994) Useita alueita koskevat TO TO Tilastotietojen ajanmukaistaminen (1996) TO Tekninen apu (1996) TO Maaseudun kehittäminen (1996) SR Kaasuputki Valencia-Cartagena (1) (1996) YT 1DAE( 1 ) 0 9 9 6) T 0 P 1 T M A I I ( 1 - 5 ) ( I 9 9 6) TO Tekninen apu (3) (1995) YT Kauppakamari (1995) TO Aluetuet (1994) YT Pk-yritysten kilpailukyky (1994) ( I ) TO ainoastaan EAKR (2) TO ainoastaan ESR (3) TO ainoastaan EMOTR (A) Mukaan lukien uutta luovien toimien määrärahat (budjettikohta B2- (5) Ympäristön teollisuus-ja teknologiaohjelma 82,4 518,0 767,3 59,4 127,3 536,6 110,8 158,6 3. 691,7 418,4 274 79,4 26,7 538. 2 60,7 964,6 623,7 18,4 37,0 3. 125,9 344,9 1820) 6,5 13,1 20,6 99,0 7,3 223. 9 342,0 9,0 12,9 6. 5 2. 938,9 330. 3 809,2 31. 2 81,1 694,7 185,4 80,7 936,6 35,6 288. 4 1. 612,6 129,4 381. 1 47,4 146. 6 1. 011,9 167,9 169,8 1. 544,5 181,5 303,5 42,1 79,2 487,3 44 55,6 343,0 54,3 105,0 1. 207,9 313,8 103,5 59,6 20,0 275,4 23,8 118,3 59,7 13,8 19,2 387,0 241,5 1,6 13,1 20,6 89,8 7,3 34. 7 29,8 0,0 0,0 0,0 613,7 62,6 213,1 5,3 16,2 137. 2 0,0 9,7 203. 9 6,3 37,9 381. 3 44,5 66,3 7,1 0. 2 155. 8 45,7 24,8 296,1 29,5 59,5 12,2 13,3 0,0 12,3 8 113,0 11. 7 0,4 210,1 54. 0 22,5 20, 8,0 4 23. 8 23,7 7,7 0,0 0,0 55,6 36,0 1,6 13,1 20,6 89,8 7,3 102. 7 133,5 1,4 6,3 3,6 1. 647,6 136,6 516,0 15,8 41. 3 505,6 54,8 39,5 514,0 18,0 123,2 784,4 64,2 171,6 35,4 58. 1 372,0 67,1 72,2 1. 102,7 78,2 142,1 28,1 25,6 228,7 17. 9 25. 5 247,7 17,0 15. 0 936,4 181,3 54,9 20,. 8,0 41,4 23,8 23. 7 7,7 2,0 1,1 220,1 102,7 2 5% 100% 100% 91 % 100% 4 6% 39 % 15% 4 9% 5 5% 56% 41 % 64 % 51 % 51 % 73 % 30 % 4 9% 55 % 51 % 43 % 4 9% 50 % 45°/ 7 5% 40 3 7% 4 0% 43 % 71 % 4 3% 4 7% 67 % 32 % 4 7% 4 0% 4 6% 72 % 31 % 1 4% 7 8% 5 8% 5 3% 34 % 4 0% 1 5% 100% 2 0% 1 3% 1 4% 6% 5 7% 4 3% 0. 8 3,9 10,3 71,8 5,8 54,3 58,5 0,0 1. 9 0,0 159,4 56,6 122,5 5. 0 17,3 66,4 0,0 12,2 102. 0 5,8 41. 3 225,7 33,1 62,8 8,6 17,5 97,2 33,2 32,2 318,4 23,6 65,4 4. 4 16. 8 67,8 9,9 12,2 66,9 6,0 0,2 174 51,8 25,5 10,0 4,0 20,7 19,0 0,0 0,0 0,0 0,6 44,5 24,1 0,8 3,9 10,3 71,8 5,8 54,3 110,3 0,7 5,0 1,8 986,5 105,4 282,3 13,3 37,4 342,3 27,4 36,1 374,5 14,3 95,5 548,1 43,0 147,1 31,2 46,4 270,1 43,8 60,9 776,9 61,0 131,5 13,4 22,9 196,6 11. 9 23,3 121. 4 10,2 7,5 623,7 147,0 51,4 10,0 4,0 20,7 19,0 0,0 0,0 1,0 0,6 191,9 77,5 1 2% 30 % 5 0% 73 % 8 0% 24 % 3 2% 8% 3 9% 2 8% 3 4% 3 2% 3 5% 4 3% 4 6% 4 9% 1 5% 45 % 40 % 40 % 33 % 3 4% 33 % 39 % 6 6% 3 2% 2 7% 2 6% 36 % 5 0% 3 4% 4 3% 3 2% 2 9% 4 0% 2 7% 4 2% 3 5% 19% 7% 5 2% 4 7% 5 0% 1 7% 2 0% 8% 8 0% 0% 0% 7% 3% 5 0% 3 2% 228 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Ohjelmat (hyväksymisvuosi) Kokonais- kusiann. RR:n tuki Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1994-1996 Maksut 1996 Maksut 1994-1996 V. (2) (2)/(l) (3) (3V(1) 1 7% 5 3% 5 4% 5 2% 5 7% 3 3% 3 9% 3 7% 31 % 46 % 3 7% 66 % 51% 131 % 1 1 7% 100% 134 % 100% 107% 104 % 52,8 10,2 448,2 11,4 128,3 22,8 323,0 39,7 1. Ö36\4 137% 104% 20,3 12,9 46,9 4,3 43,7 23,8 62,3 34,0 277,8 102,4 38,0 666,5 167,6 0,2 167,8 51,7 50,7 11)2,4 100% 100 % 5 0% 100% 3 9% 5 6% 5 0% 100% 4 5% 31 % 4 2% 45% 45% 9 9% 46% 33 % 43 % 37% 0,0 20,6 205,7 682,4 55,8 48,4 281,9 10,5 1,6 229,5 25,1 0,0 3. 833,6 16,8 2,6 55,3 3,2 38,3 0,0 30,3 12,8 159,3 2,8 2,0 8,9 0,2 9,6 9. 8 20,3 2,3 143,6 53,0 19. 6 272,1 10,0 0,0 10,0 8,7 20,0 28,7 48,4 69,4 525,6 1. 252,9 108,5 125,8 527,6 13,3 51,8 338,7 47,5 0,0 9. 41)3,6 23,7 7,8 275,7 9,1 67,8 16,7 178,7 27,7 607,2 5,4 3,0 31,9 0,9 32,2 19,9 46,1 4,8 255,7 93,6 23,3 516,7 75,9 0,2 76,0 44,0 40,5 H,S ' 8% 2 6% 4 3% 4 9% 3 2% 2 2% 3 6% 25 % 1 7% 3 4% 3 3% 4% 37% ' _ 5 9% 9 0% 6 2% 107 % 5 3% 7 8% 5 7% 9 5% 61% 2 7% 2 3% 34 % 2 0% 2 9% 47 % 3 7% 1 4% 4 2% 2 8% 2 6% 35% 21% 9 9% 21% 28% 3 4% 31 % 39,0 -0,2 159,2 -0,5 49,1 0,0 130,6 0,0 377,2 0,3 0. 0 15,8 0,0 6,9 10,3 21,0 0,1 110,7 44,1 30,6 239,9 49,5 0,0 49,5 0,0 25,0 25,0 828,6 447,6 3. 028,6 3. 433,7 479,4 812,5 1. 953,6 72,2 416,6 1. 685,6 472. 6 0,5 Yhteensä 50. 001,0 0,0 41,3 215,3 564,2 60,5 0,0 246,6 14. 3 0,0 158,3 26. 3 0,3 4. 614,8 " 96,8 138,8 658,8 1. 340,4 196,1 193,5 565,6 19,9 92,7 462,8 52,8 0,3 12. 987,3 1 0 Paikallinen ympäristö (1994) T 0 F 0 R C E M ( 1 9 9 4) TO Elintarviketeollisuus (1994) TOINEM(6)(1994) TO Tieteen infrastruktuuri (1994) TO Paikallinen (1994) TO Opetusministeriö (1994) TO Ministeriöt (1994) TO itsenäiset laitokset (1994) TO Kalastus (1994) YT Teollisuuslckniikka (1994) Tekninen apu tu i a v o u e /" Alueelliset TO Aragon (1995) TO Baleaarit (1995) TO Katalonia (1995) TO La Rioja (1995) TO Madrid (1995) TO Navarra (1995) TO Baskimaa (1995) Useita alueita koskevat TO TO Useita alueita koskeva (2) (1995) 1 avottc J Alueelliset UI TO Aragon (1994) TO Baleaarit (1994) TO Katalonia (1994) TO La Rioja (1994) TO Madrid (1994) TO N avarra (1994) TO Baskimaa (1994) Useita alueita koskevat TO TO Useita laitoksia (1994) T0 1NEM(6)(1994) TO Useita alueita koskeva (1994) TO Yliopistot (1994) I avoitc 4 YOA Espanja (1994) Tekninen apu Yhteensä Yhteensä Yhteensä 1 avoitc 5a maatalous Arviot Espanja As. N:o 2328/91 (1994) YOA Espanja As. N:o 866 ja 867/90 (1994) Yhteensä Tavoite 5a kalastus YÙA Espanja (1994) 1 avoitc 5b YOA Baleaarit (1995) YOA Aragon (1994) YOA Katalonia (1994) YOA La Rioja (1994) YOA Madrid (1994) YOA Navarra (1994) YOA Baskimaa (1994) Yhteensä (1) 580,6 262,5 1. 220,0 2. 575,3 342,2 580,6 1. 465,2 54,2 299,2 1. 008,7 143,2 0,5 25. 435,9 40,5 8. 7 448,2 8,5 128,3 21,4 311,6 29,1 996,2 20,3 12,9 94,6 4,3 112,6 42,6 125. 7 34,0 614,0 328,8 90,5 1. 480,3 36876 0,2 36»,S 157,0 119,0 276,1) 46,5 298,6 148,0 39,7 49,3 57,8 27,1 666,9 29. 34(5,0 148,7 57,6 4. 665,3 64,9 327,1 102,6 1. 889,0 64,7 7. 319,9 45,1 28,8 210. 3 9,6 250,2 94,6 279,2 75,6 1. 364,4 730,6 201,2 3. 289,6 TT043TJ 0,2 11)45,1 396,7 396,7 793,4 147,3 763,6 366,7 184,7 112,9 162,8 82,1 U2v,l 64:595. 4 YHTEENSÄ * Luvuista on vähennetty siirrot vuosille 1997-1999 ( I ) TO ainoastaan EAKR (2) TO ainoastaan ESR (3) TO ainoastaan EMOTR (4) Mukaan lukien uutta luovien toimien määrärahat (budjettikohta B2-1820) (5) Ympäristön teollisuus-ja teknologiaohjelma (6) Kansallinen työvoimavirasto j 326,4| 121. 9J 19,9| 59,7| 49 %| 32,7| 42,7] 3 5% 10,1 80,5 27,8 13,5 7,9 24,9 7,6 112,3 ' 5. 498,7 18,3 159,4 62,4 19,7 19,2 41,4 14,0 334,4 15. 354,5 39 % 53 % 4 2% 50 % 39 % 7 2% 5 2% 51) % 52 V» 6,7 53,3 21. 3 11,0 6,1 21,3 4,7 124,4 4. 460,9 13. 4 110,1 45,9 14,9 13. 9 35,4 9,2 242,» 10. 973,6 29 % 3 7% 31 % 3 8% 2 8% 61 % 3 4% 36% 37 V» Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 229 5. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 Muistin virkistykseksi: Espanja osallistuu kaikkiin yhteisöaloitteisiin. Kaikki aloitteet pannaan täytäntöön yhdellä kansallisella ohjelmalla LEADER-aloitetta lukuun ottamatta (kussakin autonomisessa yhteisössä 17 kattavaa tukea, joista kymmenen tavoitteen 1 kohdealueella). Vuosina 1994 ja 1995 hyväksyttiin näistä yhteisöaloiteohjelmista INTERREG-yhteisöaloiteohjelmaa. Vielä hyväksymättä olleista kuudesta ohjelmasta hyväksyttiin viisi (Espanjan ja Ranskan sekä Espanjan ja Marokon väliset INTERREG-ohjelmat, RECHAR-, RESIDER-ja SME-ohjelmat) vuonna 1996 (hyväksymättä jäi vielä KONVER-ohjelma). sekä kaksi 23 pyritään kilpailukykyä parantamaan yhteisöaloiteohjelman teknisiä arvioita yksittäisen pk-yrityksen tiedottamista, telematiikan sovellutuksiin perustuvien Tuki teknologisten voimavarojen kehittämiselle Espanjassa Teknologisella kehittämisellä on suurin merkitys SME-ohjelmassa muihin ohjelmiin verrattuna. tukeman Pk-yritysten tietoteknologioihin liittyvän koulutuksen ja teknologioiden levittämisen (13,5 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 36,9 miljoonaa ecua) sekä TTK-toiminnan välityksellä (56,9 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 134,4 miljoonaa ecua). Toimenpiteillä pyritään lisäksi parantamaan yritysten telemaattisia yhteyksiä yhteydenpidon helpottamiseksi asiakkaisiin, tavarantoimittajiin ja viranomaisiin. Kaikki edellä esitetyt toimintalinjat toteutetaan ARTE-ohjelmalla, joka kannustaa erilaisilla toimilla pk-yrityksiä edistyneiden teknologioiden käyttöön: uusien aloitteiden tukeminen rahoittamalla selvityksiä, analyysejä ja tai yritysryhmittymän hyväksi, kannustaminen edistyneiden viestintäteknologioiden käyttöön kehittämällä yritysten innovatiivisten ratkaisujen kehittäminen teknologisten palvelukeskusten tehostaminen. Ranskan, Portugalin ja Marokon kanssa yhteisissä INTERREG-ohjelmissa kohdennetaan suurin osa määrärahoista teknologiseen kehittämiseen optisiin kuituihin liittyvissä laitoksissa sekä edistynyttä (10,4 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 24,8 miljoonaa ecua). ADAPT-aloitteeseen liittyvällä yhteisöaloiteohjelmalla edistetään tutkimus- ja koulutuskeskusten yhteistyötä yksityisen ja julkisen sektorin kanssa, kun taas EMPLOYMENT-ohjelmassa painotetaan telematiikan sovellutuksia (9,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 15,1 miljoonaa ecua) keinona vähentää joitakin vammaisiin liittyviä esteitä sekä, ~NOW-osaohjelman yhteydessä, konekielisten tietokantojen käyttöä. REGIS-ohjelman rahoituksella perustetaan edistynyt viestintäkeskus, jonka avulla vauhditetaan Kanariansaarten sisäistä kehitystä ja jonka perustana on teknologian siirto yliopiston ja yksityisen sektorin välillä sekä hankkeet, joilla tuodaan edistyneitä palveluja ja perusrakenteita monille talouden aloille. Lisäksi TTK-toiminnan tukemiseen käytetään kaksi prosenttia määrärahoista, mikä kuluu Kanariansaarten astrofysiikan laitoksen kehittämiseen. televiestintää koskevien palvelujen perustamiseen sekä yrityksille suunnattujen Vuoden 1996 lopussa oli hyväksytty kaikki yhteisöaloiteohjelmat, KONVER-ohjelmaa lukuun ottamatta. Vuonna 1996 hyväksyttyihin yhteisöaloiteohjelmiin kuuluvat SME-yhteisöaloiteohjelma, jonka määrärahat ovat 251,1 miljoonaa ecua, sekä tavoitteen 1 useita tukikelpoisia alueita - Asturia, Cantabria, Comunidad Valenciana, Galicia, Navarra - koskeva RESIDER- yhteisöaloiteohjelma. Vuonna 1996 hyväksyttiin myös RECHAR-yhteisöaloiteohjelma, joka koskee useita Andalusian, Aragonian, Asturian, Katalonian, Castilla-Leönin ja Galician hiilikaivosalueita, jotka kaikki sijaitsevat tavoitteiden 1, 2 tai 5b tukikelpoisilla alueilla. Hyväksyttiin myös Espanjan ja Marokon välinen INTERREG-ohjelma, joka saa EAKR:n tukea 101,4 miljoonaa ecua ja ESR:n tukea 1,1 miljoonaa ecua. Lisäksi Espanja saa lisävaroja 312,96 miljoonaa ecua yhteisöaloitteiden ja Baskimaa 230 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus varauksen mukaan. Varoilla tuetaan ADAPT-, EMPLOYMENT-, LEADER-, PESCA-, RETEX-, URBAN-aloitteita sekä erityisesti INTERREG II C -aloitteen uutta vaihetta7. Edellisinä vuosina hyväksytyistä ohjelmista REGIS-ohjelman, kuten myös LEADER-ohjelmien, täytäntöönpano on käynnistynyt tyydyttävästi. Viimeksi mainituissa ohjelmissa, jotka hyväksyttiin, laatimat heinäkuussa 1995, keskeisellä sijalla vuonna 1996 olivat 15 harjoittelevan ryhmän innovaatio-ohjelmat sekä täytäntöönpano 20 innovaatioryhmän toteuttamana. EMPLOYMENT- aloitteen yhteydessä valittiin lähes 500 hanketta ensimmäisen tarjouspyynnön perusteella (174 NOW- hanketta, 230 Horizon-hanketta ja 94 Youthstart-hanketta). Kolmessa osaohjelmassa painotetaan koulutusta ja uusien palvelujen edistämistä etenkin maaseudulla. NOVV-hankkeiden keskeisiä aiheita ovat työllisyysohjelmien kehittäminen ja maaseudun perinteisen toiminnan edistäminen. Monet Youthstart-hankkeista liittyvät väylien kehittämiseen työelämään sijoittautumista varten. Horizon- hankkeissa taas painotetaan työnsaannin esteiden poistamista sekä ohjausjärjestelmien tukemista ja uusien ensimmäisen tarjouspyynnön yhteydessä. Koulutus on laajalti esillä, erityisesti uusiin teknologioihin liittyvillä aloilla. Muut taata liittyvät yritysten ohjaukseen, jotta ne muun muassa voisivat ja olisivat tietoisia ympäristön asettamista edellytyksistä. Mukana on myös laadunvalvonnan hankkeita, jotka liittyvät maaseutualueiden paikalliseen kehittämiseen ja sosiaalitalouden alalla toimivien yritysten kehittämiseen. PESCA-ohjelman täytäntöönpano alkoi varsinaisesti vasta vuoden 1995 lopulla, eikä vuonna 1996 suoritettu lainkaan uusia maksuja; joitakin toimenpidekokonaisuuksia korvattiin toisilla ja asiaan liittyvien varojen kohdentaminen suoritettiin rahastojen välillä. teknologioiden käyttöä. ADAPT-aloitteeseen valittiin 184 hanketta toimet Taulukko V-22: Espanja - Yhteisöaloitteet vuosi 1996 ohjelmakaukaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Aloite (YAOricn määrä) Kokonais- kustann. RU:n tuki Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1994-1996 (2) % w/(D Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) % (3)/(0 33. 7 56,0 9. 5 0,0 35. 3 32,7 47,4 7,6 o. o 33,2 255,4 35,3 32,7 7. 6 75,6 81,8 114,7 121,6 6,9 35,3 32,7 75,4 7,6 38,5 56,0 570,6 35,3 32,7 7,6 75,6 32% 30% 34% 17% 14% 95% 35 % 10% 43% 34% 31 % 14 % 95% 10% 21 % 18,7 35,3 9,8 0,0 17,6 16,3 59,9 3,8 0,0 22,7 184,2 17,6 16,3 3,8 37,8 42,7 64,6 44,7 3,5 17,6 16,3 59,9 3. 8 34,2 34,1 321,4 17,6 16,3 3,8 37,8 17% 17% 13% 8% 7% 48% 28% 5% 38% 21 % 17% 7% 48% 5% 1 1% ADAPT (1) EMPLOYMENT (1) LEADER (17) I'ESCA (1) SME(I) RECHAR (1) REGIS (1) RESIDER (1) RETEX (1) URBAN (1) Yhteensä (26) INTERREG/REGEN (4)** joista 1996 hyväksyttyjä YAO:io: SME RECHAR RESIDER Yhteensä (3) INTERREG (2)*"* 4Ô. U 571,4 1. 162,1 93,0 1. 383,1 60,0 385,5 464,3 361,1 248,7 5. 132,5 1. 383,1 60,0 464,3 1. 907,4 (1) 256,4 386,6 354,8 41,5 251,1 34. 2 216,9 73,6 90,4 162,6 1. 868,2 251,1 34,2 73. 6 358,9 Varauksen ulkopuolella * Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2. 2. ** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I. B. I, Yhteisöaloitteet Katso myös luku I. B. l. Yhteisöaloitteet. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 231 6. RANSKA 6. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996* Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Ranskan eri alueilla: ohjelma- Tavoite 1: Teknologinen asiakirjoissa. TTK-toiminnan ja innovaation aloilla teknologisten voimavarojen kehittäminen on eniten esillä Korsikaa ja Nord-Pas-de-Calais 'ta koskevissa yhtenäisissä kaikissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa: otetaan huomioon kehittäminen toimintalinja tulo yrityksiin, TTK-toimintaan keskittyvä 86,8 miljoonaa ecua) käsittää ecua; • Nord-Pas-de-Calais: TTK- kokonaiskustannukset toiminnan lisääminen teknologiselta ja strategiselta kannalta, teknologinen koulutus ja tutkimuksen edistäminen korkeakouluopetuksen yhteydessä. Näiden toimenpidekokonaisuuksien lisäksi kehitetään (9,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 31,8 miljoonaa ecua) ympäristöteknologioita ja kannustetaan ympäristötutkimusta 3 miljoonaa ecua); (38,4 miljoonaa seuraavat näkökohdat: (1,5 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset osaamiskeskusten verkostojen tarjonnan ja keskitytään teknologian ja mereen • Korsika: ohjelmassa merikalastuksessa kokonaiskustannukset 3,7 miljoonaa ecua) sekä yrityksissä, ecua; kokonaiskustannukset 3,5 miljoonaa ecua) sekä kehittämiseen edellä mainituilla aloilla (0,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset miljoonaa ecua). sekä ecua; tutkimukseen (1,4 miljoonaa voimavarojen inhimillisten 2 siirtoon maataloustuotannossa (1,6 miljoonaa vesiviljelyssä liittyvässä Tavoite 2 (1994-1996): TTK-toiminnan ja innovaation osuus yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa on tuesta). Useissa niistä käytetään yhteensä erittäin merkittävä (20,9 prosenttia rakennerahastojen joilla 236,15 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 531,8 miljoonaa ecua) toimintalinjoihin, ecua; (174,2 miljoonaa liittyvää koulutusta pyritään kehittämään yrityksiin tutkimusta ja kokonaiskustannukset toiminnan ja 371,4 miljoonaa ecua) 2, kasvattamaan alueellisia voimavaroja TTK- innovaation aloilla (42,9 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 114,3 miljoonaa ecuap sekä parantamaan yritysten teknologista ympäristöä (Pays-de-la-Loire: 19 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 46,2 miljoonaa ecua). Nämä toimintalinjat ja muiden yhtenäisten ohjelma- ja asiakirjojen kuvastavat yleistä pyrkimystä edistää TTK-toimintaa ja innovaatiota. Se merkitsee tukea innovatiivisille hankkeille (Alsace, Lorraine, Basse-Normandie toimenpidekokonaisuudet Champagne-Ardenne), tukea tutkimukselle^ (12,9 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 40,3 Jäljempänä esiteltyjen kauden 1994-1999 tukitoimien lisäksi vuoteen 1996 liittyi joidenkin toimenpiteiden, joista komissio oli päättänyt ennen vuotta 1989, päättäm is vaiheen aloittaminen. Maksettu jäännös oli noin 36 miljoonaa ecua. Päätökseen saatettiin kolme suurhanketta, joita koskevat päätökset oli tehty vuonna 1989 (Guadeloupe, Champagne-Ardenne) ja vuonna 1992 (Midi-Pyrénées); kolme yhdennettyä kehittämisohjelmaa (Tarn-Aveyron, Nord-Pas-de-Calais, Bretagne), joista päätettiin vuosina 1986-88; yhdennetyt Välimeren ohjelmat Languedoc-Roussillon ja Aquitaine, joista päätettiin vuonna 1987; yhteisön edun mukaiset kansalliset ohjelmat Lorraine, Pôle Européen de Développement ja Charente-Maritime, joita koskevat päätökset tehtiin vuosina 1986-87; yhteisöaloiteohjelmat RECHAR Bourgogne ja ENVIREG Provence- Alpes-Côte d'Azur, joita koskevat päätökset ovat vuodelta 1990; viisi kauden 1989-1991 tavoitteen 2 ohjelmaa (Lorraine, Aquitaine, Midi-Pyrénées, Provence-Alpes-Côte d'Azur); Limousinea koskeva tavoitteen 5b ohjelma, joka hyväksyttiin vuonna 1990. 2 Auvergne, Bretagne, Nord-Pas-de-Calais, Picardie, Centre. 3 Champagne-Ardenne, Haute-Normandie, Midi-Pyrénées. 4 Aquitaine, Nord-Pas-de-Calais, Basse-Normandie. 232 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ecua) sekä konkreettisemmin miljoonaa viestintäteknologioiden kokonaiskustannukset 16,6 miljoonaa ecua). Edellä esitettyjen toimenpidekokonaisuuksien tukemaan eriytetymmin yritysten kehittämistä ympäristöteknologioiden^ (Nord-Pas-de-Calais: sekä uusien 8,3 miljoonaa tieto- ja ecua; lisäksi yhtenäisillä ohjelma-asiakirjoilla teknologista kehittämistä (yhteensä 61,5 miljoonaa pyritään ecua; kokonaiskustannukset 172,4 miljoonaa ecua) edistämällä TTK-toimintaan liitty\>ää kysyntää^ tai tehostamalla tarjontaa', alueiden välisellä olemassa olevia osaamiskeskuksia ja verkostoja ja kannustamalla yrityksiä panostamaan (Basse-Normandie), parantamalla tutkimus- ja kansainvälisellä (Haute-Normandie), tutkimusyhteistyöllä liittyviä ohjelmia teknologiseen kehittämiseen ja kehitystoimintaan® sekä tukemalla lukien pk- yrityksiin suuntautuvan teknologian siirron tukeminen (12,7 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset (Alsace) mukaan teknologioiden levittämistä ecuay. 46,3 miljoonaa Lisäksi osa yhteisiin ohjelma-asiakirjoihin siirtoa kehitystoimintaa teknologian ja tehtävästä panostuksesta koskeviin rakenteisiin kohdistuu tutkimus- (23,7 miljoonaa ja ecua; kokonaiskustannukset 51 miljoonaa ecua)'" tutkimuslaitoksiin (Centre: 1,2 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 3,9 miljoonaa ecua) sekä huippuosaamista teollisuus Basse edustavien keskusten kehittämiseen Normandiessa ja ecua)- teknologiakeskukset Aquitainessa) (9,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 41 miljoonaa ecua). suunnattuun Useimmissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa (esimerkiksi biotieteiden alaan kokonaiskustannukset tähän TTK-toimintaan ja innovaatioon liittyvä 8,7 miljoonaa sekä yliopistollisiin (2,9 miljoonaa laitoksiin ja ecua; 5 Nord-Pas-de-Calais, Pays de la Loire, Basse-Normandie, Picardie. 6 Aquitaine: 5,1 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 39,8 miljoonaa ecua). 7 Champagne-Ardenne: 9,1 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 23 miljoonaa ecua). 8 Nord-Pas-de-Calais, Rhône-Alpes. 9 Centre, Pays-de-la-Loire, Picardie, Bretagne, Rhône-Alpes, Provence-Alpes-Côte d'Azur, Champagne- Ardenne. 10 Aquitaine, Bretagne, Midi-Pyrénées. 1 ' Auvergne, Basse-Normandie, Champagne-Ardenne, Pays-de-la-Loire, Picardie, Poitou-Charentes, Provence- Alpes-Côte d'Azur; Nord-Pas-de-Calais, Poitou-Charentes. 12 Midi-Pyrénées: 0,5 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 1,5 miljoonaa ecua). 13 Bretagne: 9,2 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 18,4 miljoonaa ecua); Picardie: 1,3 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 2,6 miljoonaa ecua). 14 Bretagne: 0,8 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 1,8 miljoonaa ecua). 15 Bretagne: 4,6 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 9 miljoonaa ecua). 16 Centre: 0,2 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 0,4 miljoonaa ecua). 17 Nord-Pas-de-Calais: 20,7 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 41,4 miljoonaa ecua). 18 Nord-Pas-de-Calais: 12,4 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 21,7 miljoonaa ecua). 19 Nord-Pas-de-Calais, Auvergne, Alsace, Pays-de-la-Loire, Picardie, Haute-Normandie, Franche-Comté. Rakennerahastot J 996 - Kahdeksas vuosikertomus 233 liittyvien tehostamaan tutkimukseen joko yleisiksi, jolloin niillä pyritään tutkimusapurahojen rahoittamiseen^, inhimillisiin voimavaroihin liittyviä toimenpidekokonaisuuksia. Ne on tukeen yhdistetään liittyviä suunniteltu koulutusjärjestelmiä, (yhteensä 18,1 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 54,1 miljoonaa ecua)11, taikka eriytetynimiksi (yhteensä 49,7 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 96,3 miljoonaa ecua), jolloin ne liittyvät korkean tason tieteellisen koulutuksen kehittämiseen^, asianomaisen alueen^ osaamiskeskuksiin liittyvän keskiasteen teknisen koulutuksen ja teknisen korkeakouluopetuksen kehittämiseen, teknologian siirtoon erikoistuneissa keskuksissa tehtävään työhön ammatillisten koulutuskeskusten tutkimuslaitosten hallintohenkilöstön ja teknisen henkilöstön^ ja tutkimus- ja kehittämiseen^, kehitystyössä työskentelevien tutkijoiden, teknisten asiantuntijoiden ja konsulttien^ koulutukseen taikka koulutus-ja opintoalojen tekniseen varustamiseen*®. Edellä esitetyistä toimista riippumatta koulutuksen voimavarojen kasvattaminen yhdistetään joissakin ohjelmissa tutkimustoiminnan, osaamiskeskusten, korkeakoulujen ja teknisten oppilaitosten sekä yritysten välisten yhteyksien tehostamiseen (yhteensä 79,9 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 173,2 miljoonaa ecua)1^; sama lähestymistapa liittyy myös joihinkin muihin toimenpidekokonaisuuksiin, kuten esimerkiksi työnhakijoiden pätevyyden mukauttamiseen työmarkkinoiden tarpeiden mukaan (Bretagne: 2,3 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 5,2 miljoonaa ecua)), työn ja koulutuksen välisen yhteyden tukemiseen (Bretagne: 2,1 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 4 miljoonaa ecua); Picardie: 15,5 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 31,5 miljoonaa ecua)). Tavoite 5b: Kaikki 20 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa tukevat maaseutualueiden teknologista kehittämistä maaseudun yritys- ja teollisuusverkoston vahvistamisen yhteydessä. Toimenpiteissä on kyse uusien teknologioiden tukemisesta (Haute-Normandie, Auvergne ja Languedoc-Roussillonin vuoristoalueet), tutkimuksen kehittämisestä (Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Rhône- Alpes), uusien tuotantomenetelmien ottamisesta käyttöön (Haute Normandie), teknologian siirrosta (Languedoc-Roussillon, Limousin, Champagne-Ardenne, Pays-de-la-Loire), innovaatioon (Midi- Pyrénées) ja tutkimukseen (Auvergne, Languedoc-Roussillon, Lorraine) liittyvästä koulutuksesta, kilpailukykyisen osaamisen edistämisestä (esim. : Auvergne, Massif Central). TTK-toiminnalla on merkittävä tehtävä myös maa- ja metsätalouden sopeuttamisessa ja monipuolistamisessa (Auvergne, Bretagne, Midi-Pyrénées). Kaiken kaikkiaan teknologiseen kehittämiseen suunnatun rahoituksen osuus on Ranskassa 7w prosenttia rakennerahastojen määrärahoista (tavoitteet 1, 2, 5b). Taulukko V-23: Ranska - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitusohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) YHTEENSÄ RR Jäsenvaltio 1 avoitc 1 Tavoite 2 220,9 812,7 % 19% 6 9% 104,5 315,4 % 47% 3 9% Julkinen" Yksityinen Yhteensä* 82\2 355,8 34,2 141,5 116. 4 497,3 Tavoite 5b 31,3 45U YHTEENS HUOM: Suunnitlclumcnellclyn luonteen ja jäsenvaltioiden hyviktymicn eri lähestymistapojen vuoksi lukuja on tulkittava 12% IMU 2 2% 38% ' " "" 225,5 1. 174,7 407,y 109,8 723,5 49,8 141,1 60,0 Rakennerahastojen rahoitus 4% % 53% 6 1% 7 8% 62% varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalla, jotka liittyvät usein muihin aloihin kuten teollisuuteen ja TTK:ccn O TTK • Telematiikka 234 TAVOITE 1 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Kuvi» V'2S-• Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua): Avcsncs-Douai-Valcncicnncs Pääasialliset tavoitteet: ~~ Taloudellisen toiminnan elvyttäminen (a) Tutkimus ja kehittäminen (b) Inhimilliset voimavarat (c) Alueen elvyttäminen (d) Tekninen apu (c) Kuhastokolttainen jaottelu: —EATK: ESR EMOTR Yhteensä ~3ïïo\T 82,4 49,5 440,0 ~lWVo 19% 11 % 100% TTUT Kuvio V-26: Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua): Korsika Pääasialliset tavoitteet: Eristyneisyyden vähentäminen (a) Maataloustuot. ja merestä saatava tuotanto (b) Yliopistot, tutkimus (c) Matkailu-ja kulttuuriperintö (d) Ympäristö (e) Taloudellinen kehitys (0 Inhimilliset voimavarat (g) Tekninen apu (h) Rahastokohtainen jaottelu: EKKK ESR EMOTR KOR Yhteensä 149,4 31 64,3 7,5 252,9* 5 9% 1 2% 2 5% 3% 100% TYDT *Mukaan lukien 0,7 miljoonaa ecua, joiden käyttöä ei ole vielä suunniteltu Kuvio V-27: Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua): Merentakaiset depart. Pääasialliset tavoitteet: Syrjäisyyden vähentäm. , alueell. tasap. (a) Ympäristö ja infrastruktuurit (b) Tuotanto, kilpailukyky, teollisuus ja Inhimilliset voimavarat, sosiaal. tasap. (d) Maatalous, maaseudun kehittäminen (c) Kalastus ja vesiviljely (0 Matkailu (g) Tekninen apu (h) Kahastokolitaincn jaottelu: OTR" ESR EMOTR KOR Yhteensä 743,3 412,1 320,3 30,7 1. 506,4 W Keski; 57YPA7 Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 2 7% 2 1% 2% 100% "T76T6" (e) 0,5% (a) 32% (d) 38% (c) 21% (b) 9% (g, 12% (h) 1% (f) 7% (a) 27% (e) 12% (d) 6% (c)5% (b) 30% (g) 1% % (e) 16 ( f ) 2 %Vh ) 1% -a>14% (b) 20% (d) 27% (c) 19% Vuodelle 1996 oli ominaista kesäkuussa 1994 hyväksytyn kuuden yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpanon aloittaminen uudelleen. Niistä neljään eli Korsikaa, Guyanaa, Guadeloupea ja Martiniquea koskeviin yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin tehtiin muutoksia, joista suurimmat tulivat Guadeloupen osalle. Ohjelmia oli muutettava useiden kesällä 3995 riehuneiden pyörremyrskyjen seurauksista selviämiseksi. Ohjelmien eteenpäinvieminen Antilleilla näet vaikeutui pyörremyrskyjen kuljettua alueen läpi. Guyanassa nykyisen ohjelman täytäntöönpanoa viivästyttää se, että tarpeelliset voimavarat oli käytettävä ensimmäisen kauden ohjelman päätökseen saattamiseen. Réunionia Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 235 koskevan ohjelman täytäntöönpanossa ei sitä vastoin ole ongelmia, ja kolmen ensimmäisen erän ja niitä vastaavien ensimmäisten ennakoiden oli tarkoitus olla kohdennettu ja maksettu vuoden 1997 liittyvät ohjelmat eivät kuitenkaan ole päässeet kunnolla käyntiin alussa. Kalastukseen merentakaisissa departementeissa. Vuoden 1996 lopussa oli hyväksytty alle kymmenen ohjelmaa. Tämä lähes lukkiutunut tilanne on seurausta laivanrakennukseen suunnatun tuen keskeytymisestä sekä vaikeuksista saada yksityistä sektoria kiinnostumaan vesiviljelyyn ja tuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen liittyvistä hankkeista. Käynnissä on muutamia kalastussatamien varustamiseen liittyviä hankkeita. Korsikalla ohjelma etenee tyydyttävämmällä tavalla (26 prosenttia ennakoiduista investoinneista on kohdennettu). Arviointia varten ohjelmien seurantakomiteat valitsivat vuoden 1996 lopulla kaikki riippumattomista arvioijista koostuvat ryhmät. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 Hitaan käynnistymisen jälkeen useimpien yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toteutus yleisesti ottaen myös eteni hitaasti, erityisesti Korsikalla, Guadeloupella, Guyanassa ja Martiniquella. Kyseistä neljää yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa koskevat yhteisön maksusitoumukset olivat noin 31 prosenttia ja maksut noin 22 prosenttia kaikista kautta 1994-1999 varten käytettävissä olevista määrärahoista. TAVOITE 220 Kuvio V-28: Toimintasuunn. 1994-1996 (nul. ecua - hinnat ja tilanne 1996)): Alakohtainen jaottelu: Tuotantoympäristö (a) Inhimilliset voimavarat (b) Perusparannus ja saneeraus (c) Ympäristönsuojelu (d) Tekninen apu (c) Ruhastokohtainen jaottelu: (d) 6% (e) 1% (c) 18% (a) 40% 19 YUA —EKKK ESR Yhteensä Tjm 242,1 1. 581,6 Keskiarvo/YOÄJ ~wv0 15% 100% ~UJ (b) 35% Vuosi 1996 kaudella 1994-1996 saatettiin päätökseen Kauteen 1994-1996 liittyvän 19 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan kansalliset ja yhteisön taholta tehdyt maksusitoumukset alueellisten viranomaisten kanssa. Kautta 1994-1996 varten oli alunperin käytettävissä 1,763 miljardin ecun määräraha vuoden 1994 hintojen mukaan. Päätösvaiheessa yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen määrärahoja oli käytetty 1,582 miljardia ecua eli 88 prosenttia alkuperäisestä määrästä. Neljää ohjelmaa (Alsace, Franche-Comté, Haute-Normandie, Poitou-Charentes) lukuun ottamatta ei ohjelmien täytäntöönpano siis ollut täysin toteutunut. Määrärahoista toteuttamatta jäänyt osa, 208,6 m iljoonaa ecua, siirretään kauden 1997-1999 uusiin määrärahoihin samoja alueita varten. tiiviissä yhteistyössä kansallisten ja Rakennerahastojen osarahoittamista ja vuonna 1996 valmiiksi saatetuista toimista mainittakoon: • Provencen, Alppien ja Côte d'Azurin alueella kaksi uutta mikroprosessoreihin. liittyvää teollisuushanketta: ATMEL (uusi tehdas, 700 uutta työpaikkaa) ja CGS THOMSON (tehtaan laajennus, 250 uutta työpaikkaa); 20 Tukikelpoiset alueet: Alsace, Aquitaine, Auvergne, Basse-Normandie, Bretagne, Bourgogne, Centre, Champagne-Ardenne, Franche-Comté, Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Lorraine, Midi-Pyrénées, Nord-Pas-de-Calais, Pays-de-Loire, Picardie, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte d'Azur ja Rhône-Alpes. 236 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus rakennerahastoista erikoiskoulutuksen liittyvän tutkimuksen perustaminen teollisuuden osaamiskeskuksen Basse-Normandiessa biotieteisiin teknologinen väline, ja Cherbourgiin. Kyseessä on innovaatiokeskus innovaatiotuotteiden kehittämistä varten ja meriteknologian keskus. Hankkeen ansiosta on voitu luoda suoraan 175 työpaikkaa; Nord-Pas-de-Calais'ssa Boulogne-sur-Merin Capécuren kaupunginosan kunnostamisohjeima. Kyseisellä ohjelmalla kunnostetaan ja saatetaan normien mukaiseksi kalastukseen ja merestä saataviin tuotteisiin liittyvä teollisuusalue. Investointien kokonaismäärä on 185 miljoonaa ecua kuuden vuoden aikana, ja ne käsittävät yritysten nykyaikaistamisen (eurooppalaisten normien mukaisiksi), hoitamattomien teollisuuslaitosten sekä satamien perusrakenteiden ja varustelun tuettiin 21,5 miljoonalla eculla kunnostamisen. Kaudella 1994-1996 hoitamattomien teollisuuslaitosten ja satamavarusteiden kunnostamiseen liittyvää ohjelmaa, jonka kustannukset ovat 118,5 miljoonaa ecua. Kysymys on 140 yrityksestä sekä välittömästi 4 000 työpaikasta ja välillisesti yhtä monesta työpaikasta. Haute-Normandiessa yhteisön tukitoimet satama-alueella Dieppessä, jonka työttömyysaste on korkea (16 prosenttia); ne mahdollistivat toimenpidekokonaisuuden, jolla pyritään kunnostamaan ja nykyaikaistamaan satama (kauppa- ja kanaalinylityssatama), sen yhteydet kansalliseen ja eurooppalaiseen tieverkostoon sekä perustamaan toimintakeskus, Eurochannel (teollisuusalue, yritysryhmittymia, yrityshotelli). Toimintaan myönnettiin 13 miljoonaa ecua EAKR:n varoja. Teolliseen toimintaan keskittyvään Eurochanneliin on hakeutunut lähes 50 yritystä, sekä kansainvälisiä yrityksiä (Toshiba) että pk-yrityksiä (pehmennys, meren antimet). Tällä tavoin luotiin lähes 1 000 työpaikkaa Dieppen satama-alueen 7 000 työpaikan lisäksi. Aquitainessa hanke, joka liittyy Pessacissa toimivaan SERMA Technologies de création -yhtiöön, ensimmäiseen elektronisten komponenttien testaukseen ja materiaalipiirien fysikaaliseen ja sähköiseen mikroanalyysiin keskittyvään eurooppalaiseen keskukseen; hankkeen investoinnit olivat 3,34 miljoonaa ecua. Työpaikan sai 42 henkilöä, ja yhtiö oli aiemmin palkannut 23 työntekijää. Vuodesta 1994 lähtien kehitetty tiivis yhteistyö Bordeaux I -yliopiston ja CNRS:iin liittyvän mikroelektroniikan ja asiantuntemuskeskukselle tieteellistä pätevyyttä. Hankkeen toteuttamisen mahdollisti EAKR:sta toteuttaa omat myönnetty 0,57 miljoonan ecun tuki, jonka vauhdittamana yritys saattoi investointinsa nopeammin ja palkata henkilökuntaa paljon alunperin suunniteltua enemmän, toinen Aquitaineen liittyvä hanke, jonka toteuttaa S. A. SERTA -yhtiö (Société d'études et de réalisations techniques d'Aquitaine); yhtiöllä on Saint Jean dTllacissa korkean tason teknologiset voimavarat koelaboratorioiden, mekaanisen tuotannon, kuparitöiden, maalauksen, optisen hionnan ja tuotantolaitteisiin kohdennettujen investointien arvo oli 0,86 miljoonaa ecua suurnopeustyöstön, automatisoidun suunnittelun ja hallinnon aloilla. EAKR:n tuen osuus investoinneista oli 25 prosenttia, ja sen ansiosta luotiin noin 20 uutta työpaikkaa. laatukysymysten alalla (ISO9002-sertifikaatti). Vuoden 1996 lopussa laboratorion testaus- kanssa (IXL) tälle tuo Kauden 1997-1999 valmistelu Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle vuoden 1996 loppuun mennessä 20 esitystä yhtenäisiksi ohjelma-asiakirjoiksi (19 alueellista asiakirjaa ja yksi kansallinen teknistä apua koskeva asiakirja). Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAVOITTEET 3 JA 4 237 —— Kuvio V-29: Tavoite 3- Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua -1996 hinnat): Pääasialliset tavoitteet: Pitkäaikaistyöttömiksi joutumassa olevien ammatillinen sijoittuminen (a) Työtä hakevien nuorten työelämään sijoittuminen (b) Syrjäytymässä olevien henkilöiden sijoittuminen (c) Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) Tekninen apuja pilottihankkeet (c) 690,7 £^yj j 976,6 710,3 18,0 166,8 2. 562,4 TTUT Yhteensä (d)1%(o)7% (aj 27% (c) 28% {b)37% Vuonna 1995 tavoitteen 3 täytäntöönpanoaste oli 71 prosenttia21. Vuonna 1995 määrärahoja käytettiin enemmän, ja niistä suurin osa kohdistui erittäin selvästi työttömyyden takia kaikkein epävakaimmissa oloissa elävään väestöön. Toteutetut toimet kohdistuivat valtaosin alle 25-vuotiaisiin nuoriin (60 prosenttia). joilla on ensisijassa Vuonna 1996 vuotuisesta erästä kohdennettiin 421,6 miljoonaa ecua ennakoidusta 478,9 miljoonasta ecusta sekä maksettiin ensimmäinen ja toinen ennakko. Vuonna 1996 täytäntöönpanoaste oli 79 prosenttia. Seurantakomitean kokoontuessa marraskuussa 1996 toimintasuunnitelmaan esitettiin muutoksia, järjestelmistä (työnhakukurssi, työhön palaamista koskeva sopimus, ACCRE, koulutusvapaata koskevat säännöt) sekä toimintalinjan 2 järjestelmistä (yhteisrahasto) uusilla järjestelmillä. Rahoituksen osalta se merkitsee noin 200 miljoonan ecun siirtoa toimintalinjalta 1 toimintalinjalle 3 (työelämästä syrjäytymisen uhan alla elävien henkilöiden sopeuttaminen). Vuonna 1996 pyrittiin lisäksi korjaamaan joitakin useiden järjestelmien hallintoon liittyviä seikkoja. tarkoitus korvata eräät toimintalinjan 1 Kuvio V-30: Tavoite 4 - Toimintasuunn. 1994-1996 (milj. ecua - 1996 hinnat): Pääasialliset tavoitteet: Pätevyyden ja tutkintojen ennakointi (a) Koulutustoimien kehittäminen (b) Koulutusjärjestelmien parantaminen (c) Tekninen apu (d) I "ESH 67,8 501,2 31,1 53,3 653,4 1 YUA Yhteensä ' (d) 8% { a ) 1 1% (c) 5% Vuoden 1995 lopulla aloitettu tavoitteen 4 hankkeiden toteuttaminen saavutti täyden laajuutensa vuoden 1996 aikana. Niinpä hankkeiden määrä kasvoi 533 hankkeesta vuoden 1995 lopussa (joista 484 alueellista ja 49 kansallista hanketta) 2 076 hankkeeseen vuonna 1996 (joista 2 049 alueellista ja 27 kansallista hanketta). Rahoitussuunnitelman vuoden 1995 määrärahaerästä toteutettiin ainoastaan 25 prosenttia, kun taas vuoden 1996 erästä toteutettiin 58 prosenttia. (b) 76% Kun täytäntöönpano vuonna 1995 koski melkein yksinomaan koulutukseen liittyvän toimintalinjan hankkeita toimintalinjojen 1 ja 3 jäädessä vähemmälle, todettiin vuoden 1996 ensimmäisellä puoliskolla kahden viimeksi mainitun toimintalinjan hankkeiden lukumäärässä huomattava lisäys. Lisäksi mukaan on alkanut tulla monialaisia, useampiin toimintalinjoihin liittyviä hankkeita. Tämä monipuolistuminen ei kuitenkaan tule samalla tavoin esiin kustannuksissa, sillä 91 prosenttia alueellisista talousarvioista ja 93 prosenttia kansallisesta talousarviosta on edelleen kohdennettu koulutuksen toimintalinjaan. Toisaalta hankkeet jakautuvat melko hyvin aloittain ja työvoiman määrän mukaan. Hankkeisiin osallistuvien yhteisöjen työvoimasta 73 prosenttia työskentelee yrityksissä, joissa on alle 250 työntekijää. Kun rahoitus vuonna 1995 keskittyi suuriin auto- sekä 21 Toimintalinjojen mukaan: työttömien sijoittautuminen työelämään 87%; nuorten sijoittautuminen työelämään 74%; työelämästä syrjäytymisen uhan alla elävien henkilöiden sopeuttaminen 60%; yhtäläiset mahdollisuudet 7 0 %; tekninen apu 16%; pilottihankkeet 19,5%. 238 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus sähkö-ja elektroniikka-alojen yrityksiin, vuonna 1996 todettiin, että erityisesti alueellisella tasolla liittyvien suurten tuen saajina oli useammanlaisia yrityksiä. Tämä johtuu autoteollisuuteen hankkeiden siirtämisestä rahoituksen yhteydessä sivummalle (yli 1 000 työntekijän yrityksiin kohdistuva alueellisten talousarvioiden osuus väheni 35 prosentista 20 prosenttiin, autoteollisuuden tuen osuus 33 prosentista 22 prosenttiin). Tämä suhteellinen hajonta ei näytä johtaneen tuntuviin ryhmiin; muutoksiin ensimmäisten käytettävissä olevien alueellisten tietojen mukaan naisten osuus olisi hieman kasvanut (20 prosentista 24 prosenttiin) sekä toimihenkilöiden osuus kasvanut (16 prosentista 26 prosenttiin) muiden henkilöstöryhmien kustannuksella. Näistä suuntauksista huolimatta hankkeet säilyivät pääpiirteissään entisenlaisina. sukupuolijakaumassa eikä koulutetun henkilöstön jakautumisessa eri TAVOITE 5a maatalous TauL 24: Toimintasuunn. 1994-1999 Yhteensä Toimenpiteet 1. 745,5 Tuotanto Kaupanpitäm. (milj. ecua - 1994 hinnat): I 1. 486,0 258,9 %~ 5T%~ 15% tehostamiseen liittyvät kolme keskeistä Tuotantorakenteiden toimenpidekokonaisuutta ovat maatilojen uudenaikaistaminen, nuorten viljelijöiden tuki sekä tasaushyvitysmaksut. Vuonna'1995 tilojen uudenaikaistamiseen liittyvät investointituet kohdistuivat 9 213 tilaan (sopimusten lukumäärä), mikä oli 24 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna, ja vuonna 1994 puolestaan kasvua oli 27 prosenttia. Tämä toinen kasvun vuosi vahvistaa vuodesta 1993 lähtien todetun maksusitoumusten jatkuvasti kasvavan määrän. Nuoria viljelijöitä varten vuonna 1995 hyväksyttiin 8 435 tilanperustamissopimusta eli 6,2 prosenttia enemmän kuin vuonna 1994. Tilojen perustaminen väheni voimakkaasti vuonna 1992, minkä jälkeen tilanne vakiintui tasaiseksi, ja edellä esitetty luku antaa aiheen olettaa tilanperustamistukien määrän kasvavan Ranskassa, missä niitä ilmeisesti käytetään ensisijaisena menettelynä. Tasaushyvitysmaksujen yhteydessä, joita myönnetään joka vuosi noin 140 000 tarkistettiin markkinointivuonna 1995-1996 ottaen huomioon kasvattajien heikko tulorakenne. Huolimatta siitä, että maataloustuotannon kuvattuihin enemmän osallistuvat toimenpidekokonaisuuksiin vuoden 1995 kulut olivat ennakoitua pienemmät. lampaiden kasvattajille myönnettäviä palkkioita imettäjälehmien harjoittajat entistä tilalle, edellä ja 1994 yhtenäinen ohjelma-asiakirja Maa- ja metsätaloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen liittyviä tukia varten laadittiin vuonna hajautettu täytäntöönpanojärjestelmä. Vuonna 1996, jolloin laatuun liittyvien investointitukien soveltamista viinialalla koskeva sopimus hyväksyttiin, yhteisön tukitoimia sovellettiin vihdoin täysimittaisesti. Kyseisiin toimenpidekokonaisuuksiin tarkoitettu yhteisön tuki kaudella 1994-1999 on 259 miljoonaa ecua. Tästä määrästä Ranskan viranomaiset olivat vuoden 1996 lopussa kohdentaneet 163 miljoonaa ecua, mikä vastaa hyväksyttyjen hankkeiden yhteydessä tehtyjä 862 miljoonan ecun investointeja. Yli 50 prosenttia yhteisön tuesta myönnettiin liha- sekä hedelmä-ja vihannesalan investointeihin. perustettiin vuonna 1995 ja Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 239 TAVOITE 5a kalastus Kuvio V-31: Tav. 5a kalastus - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua): | 1KQP Pyyntiponnistusten sopeuttaminen ja uudell. suuntaam. (a) Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (b) Laivaston uudistaminen (c) Vesiviljely (d) Suojellut merialueet (e) Salamalaitteet (0 Tuotteiden jalostus ja kaupanpitämincn (g) Tuotteiden menekin edistäminen (h) Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet (i) Muut toimenpiteet (j) Yhteensä| 16,2 27,0 20,3 33,7 0,0 8,1 54,8 5,0 pm 24,8 189,9 (I) 0% U) 13% (a) 9% (g) 28% ^ ^ ^ ^ L ^ K S S S a M a ^ aV (C) 1 1% ( I M *-- <d>18% Vaikka Ranskan laivaston uudistamiseen tarkoitetut julkiset tuet on keskeytetty kalastuslaivastoa koskevan monivuotisen ohjelman määräysten johdosta, ovat yhtenäisen ohjelma-asiakirjan mukaiset maksusitoumukset tyydyttävää tasoa; ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano alkoi vasta vuonna 1995. Tilannetta on kuitenkin parannettava lopullisille tuen saajille suoritettavien maksujen osalta (29,2 miljoonaa ecua eli 15 prosenttia yhteisön kokonaismäärärahasta). Yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa muutettiin, jotta takuurahastoa koskevasta toimenpidekokonaisuudesta käyttämättä jääneitä seitsemän miljoonan ecun määrärahoja voitiin käyttää kalataloustuotteiden myynninedistämiskampanjoihin sekä tuotteiden laadun parantamiseen tähtääviin toimiin. TAVOITE 5b22 A'im'w V-32: Tavoite 5b - Toimintasuunnitelma 1994-1999: Väestö (I 000 as. ) Pinta-ala (km2) 9. 759 291. 558 miljoonaa ecua lialiastokolitainen jaottelu: (c) 33% HMÖTR EAKR ESR Yhteensä TM87T 943,2 294,2 2245,8 20 YOA Keski; 57Y7J7q" ~4T%" 42% 13% 100% TTZI (d) 2% (a) 14% O Maatalouden monipuolistaminen (a) •Taloudellinen kehitys (b) • Maaseutualueiden vetovoima (c) • Tekninen apu (d) ( b ) 5 1% Sen jälkeen, kun yhtenäinen ohjelma-asiakirja oli saatu varsinaisesti valmiiksi vuonna 1995, sen täytäntöönpano eteni tyydyttäviin mittoihin vuonna 1996 useimmilla Ranskan alueilla. Komissio sitoi 32 prosenttia koko kaudelle ennakoiduista yhteisön määrärahoista, mikä ei kuitenkaan vielä riitä kuromaan kiinni vuosina 1994 ja 1995 tapahtuneita viivästyksiä. Määrärahoista maksettiin 72 prosenttia, mikä osoittaa, että kentällä on hyvät täytäntöönpanovalmiudet. Lisäksi seurantakomiteat kokoontuivat kullakin 18 asianomaisella alueella; kokouksia oli yhteensä 35, kun otetaan huomioon vuoristoalueita (Massif central ja Massif de Pyrénées) koskevaa kahta yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa varten perustetut alueidenväliset seurantakomiteat. Kokouksissa vahvistettiin yhdenmukaistetut seuranta-ja ohjausjärjestelmät. Erityistä huomiota kiinnitettiin väliarviointiin liittyvään työhön, jotta vuoden 1997 kuluessa saataisiin käyttöön tiedot yhteisiin ohjelma-asiakirjoihin tehtäviä muutoksia varten. Komissio pyrki suuntaamaan komiteoiden työtä kullekin alueelle vahvistettujen kehityksen toimintalinjojen ja kansallisten seurantaan. Tätä varten pyrittiin yhteistyössä alueellisten viranomaisten kanssa saattamaan seurantakomiteoille jätetyt rahoitustiedot vakiomuotoisiksi ja lisäksi esitettiin myös yhdenmukaisiksi. Ohjelmien etenemistä yleisesti kuvaavan selvityksen erityisselvityksiä työllisyyteen, maataloustuotteiden laatuun sekä työpaikkoja luoviin pk-yrityksiin ja pk-teollisuuteen liittyvät toimet. teemoista. Mainittakoon ensisijaisista esimerkiksi niistä 22 Tukikelpoiset alueet: Alsace, Aquitaine, Auvergne, Basse-Normandie, Bourgogne, Bretagne, Centre, Champagne-Ardenne, Franche-Comté, Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Limousin, Lorraine, Midi- Pyrénées, Pays-de-Loire, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte d'Azur ja Rhône-Alpes. 240 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko V-25: Ranska - Tukitoimet tavoitteittain - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996/99 (miljoonaa ecua) Ohjelmat (hyväksymisvuosi) Kokonais- kustann. Rk:n tuki Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1994-1996 (2) % (2)/(D Maksut 1996 Maksut 1994-1996 V. (3) (3)/(l) iavoue i YUA Avesncs-Uouai-Valenciennes (1994) YOA Korsika (1994) YOA Guadeloupe (1994) YOA Guyane (1994) YOA Martinique (1994) YOA Réunion (1994) Tekninen apu Yhleensii tavoite. *" YOA Alsace (1994) YOA Aquitaine (1994) YOA Auvergne (1994) YOA Basse-Normandie (1994) YOA Bourgogne (1994) YOA Bretagne (1994) YOA Centre (1994) YOA Champagne-Ardenne ( 1994) YOA Franche-Comté (1994) YOA Hautc-Nonnandie (1994) YOA Languedoc-Roussillon (1994) YOA Lorraine (1994) YOA Midi-Pyrénées (1994) YOA Nord-Pas-de-Calais (1994) YOA Pays-dc-la-Loire (1994) YOA Picardie (1994) YOA Poitou-Charcntcs (1994) YOA Provence-Alpes-Côte d'Azur (1994) YOA Rhône-Alpes ( 1994) 1. 339,6 684,6 832,3 309,5 660,4 1. 267,2 0. 3 5. Ö93J 47,3 372,4 109,5 155,9 122,4 228,9 128,4 245,1 117,4 428,8 232,8 212,6 151,1 925,0 362,3 479,0 130,5 264,7 220,7 Yhteensä 4. 934,6 (1) 440,0 252,9 351,9 164,9 329. 8 659,7 0,1 2. 199,4 \T,9 100,2 52,9 49,3 36,5 82,9 16,3 55,7 48. 5 149,0 56. 1 98,1 41,4 303,0 130,2 122,4 54,1 99,4 65,8 1. 581,6 113,5 29,5 12,5 24,2 40,8 76,4 0,1 297,0 0,3 62,3 13,0 10,4 8,0 54,4 -6,3 25,7 31,2 45,2 13,8 20,9 14,2 188,9 43,2 45,9 20,0 29,0 35,7 655,8 183,4 78,0 113,1 51,0 98,4 270,6 0,1 794,6 19,9 100,2 51,6 45,9 37,6 82. 9 17,9 50,4 48,5 136,8 56,1 101,3 41,4 302,9 128,4 122,4 54,1 94,6 67,4 1. 560,2 42% 31 % 3 2% 31 % 3 0% 4 1% 105 % 36% 1Ö0 % 100% 9 8% 9 3% 103 % 100% 1 1 0% 9 0% 100 % 9 2% 100% 103 % 100% 100 % 9 9% 100 % 100% 9 5% 102 % 99% 65,2 33,0 22. 3 20,5 22,1 88,0 0,1 251,2 6. 1 63,7 3,7 6,6 16,0 32,2 1,1 24,2 24,9 64,3 17,1 27,3 11. 3 39,9 36,0 12,6 15,2 9,8 0. 0 412,2 105,2 60,4 78,3 37. 5 60,6 195,8 0,1 S37,9 15,9 83. 3 29,0 28,0 23,9 46,5 13,2 36,6 33. 6 106,0 34,0 63,0 20,2 102,6 63,0 62,5 30,4 27,8 15,8 m,s %&",'6] 24% 2 4% 2 2% 2 3% 1 8% 3 0% 1 0 2% 8 0% 8 3% 5 5% 5 7% 6 5% 56 % 81 % 6 6% 6 9% 71 % 61 % 64 % 4 9% 3 4% ' 48 % 51 % 56 % 2 8% 2 4% 53% 3'5'%" 1 avoitc 3 YÖÄ Ranska (1994) 1 avoitc 4 VOA Ranska (1994) Tavoite 5a maatalous VOA Ranska Asct. 866 ja 867/90 (1995) Arviot Ranska Aset. 2328/91 (1994) | | Yhteensä Tavoite 5a kalastus YÖA Ranska! 1994) | Määrästä vähennetty siirrot vuosille 1997-1999 5. 443,4| 2. 562,4|' '42l. 6| l. 200,ö| 47 402,9] 1. 820. 1) 653,4| 91,7) 187,1) 2 9 %) 49. 6| 97,3| 1 5% 1. 404,5 4. 595,4 5. 999,9 258,9 1. 486. 6 /. 745,5 45,9 174,8 12/1,7 81,0 657,6 738,6 31 % 4 4% 42% 28,6 178,3 206,9 46,1 402,9 449,0 18 % 2 7% '26% 843. 0) 189,9) 0,0) 63,3) 33%) 0,0| 41,I| 2 2% Rakennerahastot 1996 • Kahdeksas vuosikertomus Ohjelmat (hyväksymisvuosi) Kokonais- kustann. KK:n tuki Maksusitoum 1996 i avoitc 3D Y UA Alsace (1994) YOA Aquitaine (1994) YOA Auvergne (1994) YOA Basse-Normandie (1994) YOA Bourgogne (1994) YOA Bretagne (1994) YOA Centre (1994) YOA Champagne-Ardenne (1994) YOA Franche-Comtc (1994) YOA Hautc-Normandie (1994) YOA Languedoc-Roussillon (1994) YOA Limousin (1994) YOA Lorraine (1994) YOA Midi-Pyrénées (1994) YOA Pays-de-la-Loire (1994) YOA Poitou-Charcntes (1994) YOA Provence-Alpes-Côte d'Azur (1994) YOA Rhône-Alpes (1994) YOA Massif Central (1995) YOA Massif des Pyrenees (1995) Yhteensä YHTEENSÄ " (1) 48,8 229. 9 164,7 133,3 112,7 186,3 84,1 29,3 78,1 11. 2 119,9 128. 0 96,8 283,1 122,0 130,1 95,0 171,2 12,7 8,6 2. 245,8 11. 177,9 169,1 782,6 724,7 433,4 407,6 510,6 259,7 100,1 439,8 32,9 344,3 560,8 304,6 849,9 334,2 450,8 288,0 849,9 27,4 17,8 7. m,2 3T. Ö23,u Maksusitoum 1994-1996 (2) V. ' ' (2V(1) Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) 241 V. (3y(J) - - 11. 5 49,7 17,7 11. 9 19,7 33,0 17,0 2,5 17. 3 1. 2 15,6 21,9 20,9 38,8 2,4 21,7 11. 1 20,9 1. 3 0,0 " 335,9 2. Ö22. 6 18,3 84,1 62. 5 43,4 49. 4 59,2 22,1 6,6 31. 2 2,3 27,3 53,9 31. 1 72. 7 30,2 42,5 23. 1 45. 8 2,4 1. 1 709,1 '5. 252;8 37% 37% 38% 33% 44% 32% 26% 22% 40% 20% 23% 42% 32% 26% 25% 33% 24% 27% 19% 13% 32% " 47 V. 7,3 32,3 19,9 14,9 16,8 31,8 9. 2 3,7 8,1 0,3 16,1 24,7 15,5 39,6 12,2 19. 5 10,4 17,0 0,8 0,0 3I)Q,2 1. 623. Ö 10,6 51,5 48,5 32,0 30,9 48,0 11,7 5,8 16,4 0. 8 22,0 46,1 21. 2 57,8 24,0 30,6 18,2 30,2 1. 3 0. 5 51)8,1 3. 375,6 22% 22% 29% 24% 27% 26% 14% 20% 21 % 7% 18% 36% 22% 20% 20% 24% 19% 18% 10% 6% 23% Jö% 6. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 Muistin virkistykseksi: Ranska osallistuu kaikkiin yhteisöaloitteisiin, ja ne toteutetaan 85 yhteisöaloiteohjelmalla (mukaan lukien 15 INTERREG-yhteisöaloiteohjelmaa), jotka on hajautettu viittä ohjelmaa lukuun ottamatta (EMPLOYMENT, ADAPT, RETEX, SME-ohjelman tavoitteet 2 ja 5b sekä PESCA). Komissio hyväksyi vuosina 1994 ja 1995 52 ohjelmaa (47 kansallista ohjelmaa): yksi EMPLOYMENT-, viisi ja viisi RESIDER-ohjelmaa, muutettu RETEX- INTERREG-, kuusi RECHAR yhteisöaloiteohjelma, kolme SME-ohjelmaa, yksi REGIS-ohjelma, kaikki KONVER-ohjelmat, yksi PESCA-ohjelma, yksi ADAPT-ohjelma ja yksitoista LEADER-yhteisöaloiteohjelmaa. Loput 33 yhteisöaloiteohjelmaa hyväksyttiin vuonna 1996: kolme REGIS-, kaksi RESIDER-, kahdeksan URBAN-, yhdeksän LEADER-, kymmenen INTERREG-ohjelmaa ja yksi RECHAR-ohjelma. II- tietojärjestelmien tehostaminen ja Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Ranskassa: SME-aloitteen mukaan uusilla teknologioilla ja innovaatiolla on erittäin suuri merkitys parannettaessa yritysten kilpailukykyä tavoitteiden 1, 2 ja 5b kohdealueilla. Korsikaa koskevalla SME-ohjelmalla tuetaan tuotantojärjestelmän kehittämistä ja innovoivien yritysten perustamista sekä uusien yhteistyömuotojen kehittämistä yritysten välille helpottamaan niiden pääsyä uusille markkinoille sekä yritysten, tutkimuskeskusten ja teknologian siirtoa harjoittavien keskusten välille. teleavusteisen etätyön Siihen sisältyy myös viestintä- ja kehittäminen. Nord-Pas-de-Calais'ssa etusijalla on pk-yritysten teknologisen ympäristön parantaminen, ja kohteena ovat erityisesti sellaiset pk-yritykset, jotka ovat tuotanto- tai jakeluketjussa ecua; kokonaiskustannukset 6 miljoonaa ecua). Tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueilla ohjelmalla pyritään ottamaan käyttöön uusia menettelytapoja ja levittämään osaamista. Tätä varten edistetään vastatakuurahaston perustamista yhteistyöhankkeita vetäviä tai innovoivia pk-yrityksiä varten, (70-100 osanottajan) eurooppalaisten yhteistyösuhteiden solmimista sekä kollektiivisia nykyaikaistamis- ja innovaatiohankkeita jatketun STRIDE-yhteisöaloiteohjelman sisällä. Myös INTERREG-ohjelmissa TTK-toiminta (20,6 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 42,4 miljoonaa ecua), televiestintä (4,4 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 9,4 miljoonaa ecua) sekä telematiikan sovellutukset (4,4 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 9,1 miljoonaa ecua) ovat tärkeällä sijalla: teollisuusyrityksiä (1,5 miljoonaa tai niiden jälkeen ennen • Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä: East-Sussex-Haute-Normandie-Picardie -yhteisöaloiteohjelmalla tuetaan tutkimuskeskusten ja teknologian siirtoa harjoittavien keskusten välistä yhteistyötä pk-yritysten hyväksi, ja tehostetaan sen tuella viestintää ja tietokantojen avulla, parannetaan kaksikielisiä tietojen levittämistä yhteisten 242 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus aineistolähteitä ja lisätään uusien viestintäteknologioiden käyttöä (3,2 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset yhteisöaloiteohjelmalla teknologista kehittämistä ecua); (8,5 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset ja tukemaan 18,2 miljoonaa tehostamaan viestintäyhteyksiä Nord-Pas-de-Calais-Kent pyritään myös miljoonaa ecua); 6,5 • Ranskan ja Italian välillä: Corse-Toscane teknologian siirron edistäminen yritysten ja yhteistyön yhteistyöhön tutkimuksen alalla. yhteydessä vireyttämiseksi; suunnattu on tutkimus- ja Alpes-yhteisöaloiteohjelmassa -yhteisöaloiteohjelmassa innovaatiokeskusten yrityksiä on etusijalla välisen kannustetaan olla ecua joilla saattaa edistetään teknologiaa teollisuuden 7,1 miljoonaa (kokonaiskustannukset (kokonaiskustannukset ratkaiseva merkitys RESIDER-aloitteeseen liittyvissä ohjelmissa REGIS-aloitteen 14,4 miljoonaa ecua) edistyneeseen televiestintään ja 13,9 miljoonaa ecua 38,6 miljoonaa ecua) TTK-toimintaan. Teollisuuden rakenneuudistukseen KONVER-yhteisöaloiteohjelmalla liittyvien aloitteiden osalta edistetään teknologisten mahdollisuuksien kehittämistä (esim. Ile-de-France: 0,5 miljoonaa ecua; pk-yrityksiin kokonaiskustannukset 4,9 miljoonaa ecua) tutkimuksella ja siirtämällä sekä talouden aloja, (esim. Limousin: 1,8 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 4,6 miljoonaa monipuolistamisessa ecua), Midi-Pyrénées: 1 miljoona ecua (kokonaiskustannukset 2,5 miljoonaa ecua), Aquitaine, Auvergne, Bretagne, Poitou-Charentes) sekä innovatiivisten toimien kehittämistä yrityksissä (esim. painotetaan Bretagne, Languedoc-Roussillon). 1,5 verkostoyhteistyötä. Picardiessa on suunnattu 0,5 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset miljoonaa ecua) teknologiaverkkojen kehittämiseen kunnostetuilla alueilla, kun taas Nord-Pas-de- Calais'ssa kannustetaan osaamiskeskuksia ja yrityksiä tekemään yhteistyötä tiedonsiirtoverkkojen välityksellä sekä pieniä yrityksiä viestintäteknologioiden käyttöön, ja kuten Basse-Normandiessa, elektroninen ja Caenin yliopiston välille on elektroniikka-alan yritysten painotetaan myös yhteistyön merkitystä, iiedonhallintaverkko. RECHAR-yhteisöaloiteohjelmissa kuten esim. Nord-Pas-de-Calais ja uutta teknologiaa käyttäviä yrityksiä yhteistyöhön. Inhimillisiin voimavaroihin keskitetään koulutusjärjestelmän 24 miljoonaa ecua) ja samanaikaisesti teknologioiden käyttöönottoa sekä sellaisten selvitysten toteuttamista, joissa teknologioiden vaikutuksia inhimillisiin voimavaroihin. EMPLOYMENT-ohjelmassa kehittää, Horizon-osaohjelman teleavusteista etätyötä sekä muodostaa perusrakenteet (14,1 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 36,1 miljoonaa ecua). Useimmissa LEADER-ohjelmissa ja pyritään teknologioiden osuutta paikallisten tuotteiden kehittämisessä ja valmistuksessa sekä uusien viestintäteknologioiden ammattikoulutus, sisältyessä osa panostuksesta joustavan kokonaiskustannukset ja uusien tarkastellaan uusien on tarkoitus ja tarvittavat liittyvien aloitteiden osalta ADAPT-ohjelmassa ja suunnitteluun ja perustamiseen teknologiaan teleavusteisessa etätyössä ja etäopetuksessa telekeskukset jne. ) laitehankintoihin ja verkkojen kehittämiseen suunnatun 'ta koskevassa ohjelmassa, jolla kannustetaan osaamiskeskuksia uusien tieto-ja - ja tuen toimintojen kehittämistä käyttöä maaseudulla (12 miljoonaa ecua; tarkoitus perustaa etätyö, etäopetus teleavusteinen etäopetukseen voimavaroja tutkimuksen, innovaation teknologian toimintaan. yhteydessä, perustuvan lisäämään käyttöön liittyviä tuetaan uuteen uusien uuden (esim. ovat mainitut Viimeksi kymmenen Vuonna 1996 hyväksyttiin useita ohjelmia eli 23 alueellista yhteisöaloiteohjelmaa ja kymmenen INTERREG-ohjelmaa. INTERREG- yhteisöaloiteohjelmaa, joista kolme on yhteistä Belgian kanssa (Wallonie-Champagne-Ardenne, Flandre-Nord-Pas-de-Calais, Wallonie-Nord-Pas-de-Calais), ja Luxemburgin kanssa (Wallonie-Lorraine-Luxembourg), yksi yhteinen Espanjan kanssa, kolme yhteistä Italian kanssa (Corse-Toscane, Corse-Sardaigne, Alpes) ja kaksi yhteistä Yhdistyneen kuningaskunnan (East Sussex-Haute-Normandie-Picardie, Kent-Nord-Pas-de-Calais). Mainittakoon, että Ranskan ja Espanjan välisen ohjelman yhteydessä perustettiin maantieteellisen rajan yhteyteen työryhmiä, joiden osanottajat ovat rajan kummaltakin puolelta ja joiden tehtävänä on ohjelmassa tarkoitettujen yhteisten toimien kohdentaminen. Vuonna 1996 hyväksytyistä alueellisista yhteinen Belgian viimeistä kanssa yksi on Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 243 ohjelmista teollisuuden rakenneuudistusta koskeviin aloitteisiin liittyy yksi RECHAR-ohjelma (Nord- Pas-de-Calais) ja kaksi RESIDER-ohjelmaa (Nord-Pas-de-Calais, Basse-Normandie). Niihin kuuluu tarjoavat arvokasta myös kahdeksan URBAN-ohjelmaa. Viimeksimainitut URBAN-ohjelmat kokemusperäistä tietoa tulevia ohjelmia varten, sillä niiden avulla pyritään sijoittamaan työelämään kahdeksan suuren ranskalaisen kaupungin ongelmallisten kaupunginosien työttömiä. Neljästä REGIS- ohjelmasta kolme hyväksyttiin myös vuonna 1996. Nämä yhteisöaloiteohjelmat koskevat hyvin syrjäisiä alueita ja niillä tuetaan kaikkia muita yhteisöaloitteita, kuten LEADER-aloitetta. Ne ovat käynnistyneet työläästi, mikä johtuu toisaalta osittain siitä, että kauden 1989-1993 ohjelmat oli saatettava päätökseen, ja toisaalta Antilleilla vallinneista epäedullisista sääoloista. Vuonna 1996 hyväksyttiin yhdeksän viimeistä LEADER-ohjelmaa. Koko aloitetta varten valittiin paikallisen toiminnan toteutuksesta vastasi alueen prefektuuri. Neljällätoista alueella tehtiin alustava valinta ja valittiin yhteensä 87 paikallisen toiminnan ryhmää, minkä ansiosta ensimmäisten ohjelmien varsinainen täytäntöönpano saattoi alkaa vuoden 1996 jälkipuolella. tarjouspyyntömenettelyllä, ryhmät jonka EMPLOYMENT-aloitteen hankkeita koskevan ensimmäisen tarjouspyynnön yhteydessä valittiin noin 500 hanketta (157 NOW-hanketta, 261 Horizon-hanketta ja 83 Youthstart-hanketta). Hankkeissa, joissa uuden toiminnan kehittämistä ja yhtenäistettyä sijoittautumisväylää edustava lähestymistapa oli vallitseva, tuotiin esiin joukko uudistuksellisia menettelytapoja: Koulutustoimien yhteydessä niihin kuuluu laitostenvälisen ja monialaisen toiminnan sisällä sijoittautumisväyliä parantavia keinoja ja tukimuotoja (terapeuttinen kuuntelu, luovan toiminnan ryhmät, teatteri, video, kirjoitusryhmät, kulttuurikäynnit), toimijoiden asiantuntemuksen lisääminen, opetusmenetelmien ja -käytäntöjen uudistaminen, yhteyksien syventäminen yrityksiin, niveltäminen paikalliseen kehittämiseen. Uuden toiminnan kehittämisen osalta maininnan arvoisia kiinnostavia käytäntöjä ovat uuden toiminnan kehittämistä helpottavat välineet, rahoitusvälineet, julkisiin hankintoihin liitettävät sosiaaliset ehdot, sekä uudet asukkaiden työskentelytavat, erityisesti teleavusteinen etätyö. Koulutusjärjestelmien parantamisen yhteydessä voidaan mainita uusien ammattiprofiilien määrittely, havainnoitsijoiden toiminnallinen tehtävä, joka on innovaatiovirikkeen tuominen olemassa oleviin paikallisiin järjestelmiin, sekä kouluttajien ja kasvattajien sekä erilaista sosiaalista hoitotyötä tekevien kouluttaminen. ja paikallisten yhteisöjen osallistuminen lupaaville markkinoille ADAPT-aloitteeseen valittiin 270 hanketta pk-yritysten ollessa hyvin laajasti mukana (hanketta kohden keskimäärin lähes 100 pk-yritystä, joita aihepiiri koskettaa), mikä myös kuvastuu hankkeiden ongelmakentässä (pk-yritysten työntekijöiden pätevyyden kehittäminen yhteydessä teknologian ja markkinoiden muutoksiin, pk-yrityksille soveltuvat inhimillisiin voimavaroihin tukeminen, pk-yritysten välinen yhteistyöverkosto). Hankkeiden toinen merkittävä ulottuvuus liittyy kehityksen, muutoksen ja uusien valmiuksien muodostamaan yleiseen ongelmakenttään, jossa etusijalla on teknologinen kehittäminen etenkin tietoyhteiskuntaa varten. laatumenettelyt, pk-yritysten liittyvän hallintokulttuurin Vuonna 1996 kokoontuivat ensimmäisen kerran myös komission vuoden 1995 jälkipuoliskolla hyväksymän 33 yhteisöaloiteohjelman seurantakomiteat (kuusi seitsemästä RECHAR-ohjelmasta; viisi seitsemästä RESIDER-ohjelmasta; kaikki kolme SME-ohjelmaa; Réunionia koskeva REGIS- ohjelma; kaikki kolmetoista KONVER-ohjelmaa ja viisi viidestätoista INTERREG-ohjelmasta). PESCA-aloitteen hankkeiden valinta alkoi vasta vuoden 1995 lopulla, tai jopa vuoden 1996 alussa, eikä tietoja ohjelman etenemisestä ole vielä saatavilla. Yhteisöaloitteiden varauksen jakamista koskevan päätöksen ansiosta Ranskalle myönnettiin 187,7 miljoonan ecun lisämääräraha. Määrä jaettiin kaikkien aloitteiden kesken SME- ja REGIS-aloitteita lukuun ottamatta, mutta eniten tukea kohdennettiin EMPLOYMENT-, LEADER-, URBAN- ja ADAPT-aloitteisiin23. 23 Katso myös I. B. l. Yhteisöaloitteet. 244 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko V-26: Ranska - Yhteisöaloitteet - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Aloite (YAO:icn määrä) Kokonais- kustann. KR:n tuki Maksusitoum. 1996 Maksusitoum. 1994-1996 % Maksut 1996 Maksut 1994-1996 % (15) * * ADAPT (I) EMPLOYMENT (1) LEADER (20) PESCA (1) SME (3) RECHAR (7) REGIS (4) KONVER (17) RESIDER (7) RETEX (1) URBAN (8) Yhteensä (70) INTERREC/REöEN joista I9'J(> hyväksyttyjä Y AU: ia: LEADER Douai, Valenciennes LEADER Centre LEADER Haute-Nonnandie LEADER Lorraine LEADER Midi-Pyrenees LEADER Pays de la Loire LEADER Rhône-Alpes LEADER Champagne-Ardenne LEADER Alsace RECHAR Nord-Pas-de-Calais REGIS Guyane REGIS Guadeloupe REGIS Martinique RESIDER Basse-Normandie RESIDER Nord-Pas-de-Calais URBAN Alsace (Mulhouse) URBAN Ile-de-France (Les Mureaux) URBAN Ile-de-France (Aulnay-sous-Bois) URBAN Rhône-Alpes (Lyon-Est) URBAN Nord-Pas de Calais (Valenciennes) URBAN PACA (Marseille) URBAN Nord-Pas-de-Calais (Roubaix- Tourcoing) URBAN Picardie (Amiens) Yhteensä (23) INTERREG (II))*** 622. 5 385,1 477. 1 81,3 139,2 78,7 504. 1 244,1 173,2 79,3 152,7 2. 937,4 4,5 15,1 1,8 16,0 58,5 18,8 28,1 6,9 8,4 39,3 47,3 123,9 123,8 21,7 45,7 20,9 17,0 22,8 26,6 9,7 17,6 17,6 20,5 712,6 (D 249,7 146,5 190,0 28,3 58,5 33,5 266,1 71,0 62,1 28,9 55,7 1. 190,4 2,0 6,4 0,8 7,4 22,0 9,3 13,2 2,2 3. 7 16,9 28,4 61,3 60,8 5,1 14,4 7,0 7,0 8,9 7,0 4,9 7,0 7,0 0,0 27,3 92,7 9,5 0,4 17,9 52,2 6,3 23,5 0,0 53,8 283,5 0,8 6,4 0,8 7,4 22,0 9,3 13,2 2,2 3,2 16,9 28,4 8,0 8,3 5,1 14,4 7,0 7,0 8,9 7. 0 4,5 7,0 5,4 (2) 46,9 49,6 188,3 28,3 15,8 33,3 60,9 70,7 62,1 7,0 53,8 616,8 0,8 6,4 0,8 7. 4 22,0 9,3 13,2 2,2 3,2 16,9 28,4 8,0 8,3 5,1 14,4 7,0 7,0 8,9 7,0 4,5 7,0 5,4 7. 0 309,7 7,0 200,2 7,0 200,2 (2)/(l) 1 9% 3 4% 9 9% 100 % 2 7% 9 9% 2 3% 100% 100 % 24 % 9 6% 5 2% 3 9% 100% 100 % 100% 100 % 100% 100% 100% 8 8% 100% 100 % 1 3% 1 4% 1 0 0% 100 % 100% 100 % 100 % 100% 9 2% 1 0 0% 7 7% 100% 6 5% 0,0 15,6 45,6 8. 5 0,2 14,9 20,4 3,1 11. 7 0. 0 17,1 137,2 0,2 1,9 0,2 3,2 6,6 4,6 3,9 0. 7 1,6 8,4 8,5 4,0 4,1 2. 6 7,2 2. 1 2,1 2. 7 2. 2 2. 2 2,1 1,6 (3) 23,5 26,7 61,1 8,5 4,8 16,7 24,8 35,1 29,3 3,4 17,1 251,1 (3)/(D 9% 1 8% 3 2% 3 0% 8% 5 0% 9% 4 9% 4 7% 1 2% 3 1% 21 % • 0,2 1. 9 0. 2 3. 2 6. 6 4,6 3,9 0,7 1,6 8. 4 8. 5 4,0 4,1 2,6 7,2 2,1 2,1 2,7 2. 2 2,2 2,1 1,6 1 2% 3 0% 3 0% 4 3% 3 0% 5 0% 30 % 30 % 4 4% 5 0% 3 0% 7% 7% 5 0% 5 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 2% 4 6% 3 0% 2 3% 2,1 75,1 2,1 75,1 3 0% 2 4% Varauksen ulkopuolella Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2. 2. • Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I. B. l, Yhteisöaloitteet Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 245. 7. IRLANTI 7. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 koskevassa toimenpideohjelmassa lisäksi TTK-toimintaa tuetaan 3,1 miljoonalla Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Irlannin eri alueilla: Yhteisön tukikehyksessä nojaudutaan teknologiseen kehittämiseen käsiteltäessä työttömyyteen, Irlannin teollisuuden puutteisiin ja maan syrjäiseen sijaintiin liittyviä ongelmia toimintalinjojen liittyessä tuotannolliseen alaan, taloudellisiin perusrakenteisiin ja inhimillisiin voimavaroihin. Tuotannollisen alan tukemiseen keskittyvällä toimintalinjalla on TTK-toiminta tärkeällä sijalla pyrittäessä saattamaan teollisuus kilpailukykyiseksi kansainvälisessä vertailussa. Tavoitteena on TTK-toiminnan menojen lisääminen 2,12 prosenttiin bruttokansantuotteesta vuonna 1999. Teollisuuden kehittämistä koskevassa toimenpideohjelmassa, joka jatkaa kauden 1989-1993 vastaavaa toimenpideohjelmaa, TTK-toiminnan edistämiseksi toteutettavia toimia tuetaan 269 miljoonalla eculla (kokonaiskustannukset 499 miljoonaa ecua), ja niillä rohkaistaan teknologian käyttöön yrityksissä tukemalla perusrakenteita, investointeja ja koulutusta. Yritysten investointeja edistävillä loimilla tuetaan teknologian siirtoa. Toimenpiteillä pyritään kasvattamaan yritysten TTK-menojen bruttokansantuoteosuutta 0,65 prosentista 0,82 prosenttiin vuonna 1999. tuetaan maatalouden nykyaikaistamisen, merien Teollisuuden luonnonvarojen tutkimuksen ja käytön ja ympäristönsuojelun yhteydessä. Ympäristöalalla ympäristöpalveluja eculla (kokonaiskustannukset 6,3 miljoonaa ecua) kestävään kehitykseen, puhtaisiin teknologioihin ja teollisuusjätteiden vähentämiseen liittyvän ympäristötutkimuksen valvontaa. Inhimillisten voimavarojen kehittämiseen liittyvä toimintalinja vahvistaa TTK-strategiaa. Toimintalinjalla pyritään parantamaan koulutus- ja ammattikoulutusmahdollisuuksia ja koulutuksen laatua tieteen ja teknologian aloilla sekä kehittämään inhimillisiä voimavaroja kyseisillä aloilla tekniikan alan oppilaitoksissa, yliopistoissa ja korkeakouluissa järjestettävin erikoiskurssein. Tässä yhteydessä ESR. sta myönnetään tukea teollisuuteen suunnatuissa TTK- hankkeissa toimiville korkean tason tutkijoille, tutkimuskeskusten ja teollisuuden kokeneelle henkilöstölle teknologian hallintaa koskeville ohjelmille sekä edistyneisiin liittyvää koulutusta ja ammattikoulutusta ja uusien teknologioiden tutkimustekniikoihin soveltamista koskeville ohjelmille. Televiestintään taloudellisten perusrakenteiden nykyaikaistamisstrategian osatekijänä suunnattu tuki on myös huomattava. Yhteisön tukikehyksessä investoinnit tälle alalle ovat 65 prosenttia suuremmat kuin ohjelmakauden ensimmäisellä jaksolla. Tätä kasvua ei selitä verkon nykyaikaistamisen tai-ve, sillä kyseessä on yksi kehittyneimmistä ja luotettavimmista verkoista Euroopan unionin maissa tarkasteltaessa digitalisointiastetta (70 %), häiriöitä, korjausaikoja ja uusiin yhteyksiin liittyviä odotusaikoja, vaan se toteutetaan siksi, että maan syrjäisen sijainnin kielteisiä vaikutuksia teollisuuden kehittämisessä halutaan vähentää. Yhteisön tukikehyksen tavoitteena on verkon täydellinen digitalisoiminen, C7-merkkijärjestelmän täydellinen asentaminen ja SDH-järjestelmään (synkroninen digitaalinen hierarkia) pohjautuvan toiminnallisen verkon asentaminen. Toteutus tapahtuu taloudellisiin perusrakenteisiin liittyvällä toimenpideohjelmalla, tarkemmin sanoen viestintäyhteyksien kehittämiseen liittyvällä osaohjelmalla (32 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 68 miljoonaa ecua), jossa panostetaan huomattavasti yhteyksien kytkentään, siirtoon (valokaapelit) ja matkaviestinpalveluihin (GSM-järjestelmän käyttöönotto). Kaiken kaikkiaan teknologiseen kehittämiseen suunnattu rahoitus on 6,4 prosenttia Irlantia koskevaan yhteisön tukikehykseen myönnetyistä rakennerahastojen määrärahoista. tarkoitetuille 246 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko V-27: Irlanti - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) YHTEENSÄ W Jäsenvaltio Rakennerahastojen rahoitus 1 avuilc 1 361,7 HUOM: Suunnitlclumcncttclyn luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi lukuja on tulkittava "TOT? 13177' 35o~4" TÖCTS y: TT% Julkinen Yksityinen UlJ varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin kuten teollisuuteen ja TfKiccn. ~wz 9% OTTK TAVOITE 1 Kuvio V-33: Toimintasuunn. fiiäasialltset tavoitteet: 1994-1999 (milj. ecua - 1994 hinnat): ~ Tuotantosektori (a) Talouden infrastruktuuri (b) Inhimilliset voimavarat (c) Paikallinen kehitys (d) Tekninen apu (e) Rahastokohtatnen jaottelu: —EÄKR" ESR EMOTR KOR Yhteensä 2. 562,0 1. 953,0 1. 058,0 47,0 5. 620,0 1 \"1'K/10TÖ/1SR kcskiarvo/TOI Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 2. 1W,Ö 1. 113,0 2. 113,0 200,0 10,0 "~47l£ 35% 19% 1 % 100% 3627) (d) 4% (e) 0% (c) 38% (a) 38% (b) 20% ja koskeva maaseudun kahta kehittämistä pientä Irlannin talouden tilaa kuvaava kasvuluku oli edelleen korkeampi kuin yhteisön alueella keskimäärin, mikä oli osittain rakennerahastoista saadun tuen ansiota. Eri ohjelmien täytäntöönpano sujui tavanmukaisesta Komission hyväksyi heinäkuussa 1996 teknistä apua koskevan toimenpideohjelman, ja näin ollen kaikki toimenpideohjelmat on hyväksytty. Lisäksi useimpia ohjelmia mukautettiin vuosien 1995 ja 1996 deflaatiokertoimen ottamiseksi huomioon ja menojen kohdentamiseksi uudelleen. Tarkasteltaessa esimerkiksi EMOTR:sta rahoitettuja ohjelmia on vuonna 1994 hyväksytty parhaillaan maataloutta täytäntöönpanovaiheessa alan toimea toimenpideohjelmaan sisältyvää elintarviketeollisuuden osaohjelmaa on mukautettu ohjelman ensimmäisiin vuosiin liittyvän hitaan liikkeellelähdön ottamiseksi huomioon ja kylien uudistamiseen liittyviä toimenpidekokonaisuuksia sisältävä paikallista kehittämistä koskeva toimenpideohjelma noudattaa menoarviota. On myös paikallaan mainita kalastusta koskevan toimenpideohjelman toteuttamisessa saavutetut hyvät tulokset (niiden johdosta toimintasuunnitelmaa oli muutettava, jotta vuoden 1997 maksusitoumukset voitiin maksaa etukäteen). Vaikka vuonna 1995 käyttöön otetun laivastoa koskevan laivanriisuntajärjestelmän yhteydessä tapahtui vuonna 1996 vain vähän edistystä ja vaikka vesiviljelyyn liittyvän lainsäädännön täytäntöönpanon viivästyminen onkin syytä panna merkille, luotiin vesiviljelyn alalla 350 työpaikkaa ja laivaston nykyaikaistamiseen ja tuotteiden jalostukseen liittyviä hyviä hankkeita oli yli tarpeen. Vielä voidaan mainita EAKR:n tuella rakennettu tutkimusalus, meriturvallisuutta koskevien suositusten julkaiseminen ja kalataloustuotteiden laaja myynninedistämiskampanja. toimenpideohjelma teollisuuden ottamatta, lukuun Vuonna 1996 perustettiin yhteisön tukikehystä varten erityinen tiedotusyksikkö, joka yhteensovittaa tarjoaa mahdollisuudet sen Irlantia koskevaan yhteisön parantamiseen. Lisäksi liikennettä koskevan toimenpideohjelman yhteydessä päästiin Dublinissa sopimukseen kevytraidejärjestelmästä (Light Rail System - LUAS). tukikehykseen liittyvät tiedot ja Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 247 Yhteisön tukikehyksen ja toimenpideohjelmien väliarvioinnin valmistelut aloitettiin ja viiteajat hyväksyttiin ja arvioijat nimettiin. Tilattiin myös tukitoimien alueellisia vaikutuksia selvittävä koskevan konsulttien kertomus, toimenpideohjelman arviointiin perustuva kertomusluonnos. riippumattomien suorittamaan kalastusta esiteltiin ja Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 Yhteisön tukikehyksen täytäntöönpano eteni huomattavasti, ja rahoituksen toteutuminen vastasi siis kolmen ensimmäisen vuoden ennusteita, Näitä kolmea vuotta koskevat EAKR:n maksut olivat kumuloituna 904,5 miljoonaa ecua eli 67 prosenttia maksusitoumuksista. ESR:n maksusitoumukset vuodelle 1996 olivat 321,2 miljoonaa ecua, kun vuodelle ennakoitu määrä oli 322,9 miljoonaa ecua. Kolmea ensimmäistä vuotta koskevat maksut olivat kumuloituna 846 miljoonaa ecua, josta 715 miljoonaa ecua liittyi inhimillisiä voimavaroja koskevaan toimenpideohjelmaan. KOR:n yhteydessä hyväksyttyjä hankkeita vastaava tuen määrä oli 53 prosenttia kaudelle 1994-1999 ennakoidusta yhteisön tuesta, ja lopulliset tuen saajat käyttivät 31 prosenttia yhteisön tuesta, josta niille on jo maksettu 22 prosenttia. Taulukko V-28: Irlanti - Tukitoimet tavoitteittain - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Ohjelmat (hyväksymisvuosi) Kokonais- kustann. RK:n tuki Maksusitoum. 1996 Maksusitoum. ' 1994-1996 I »voilc I TO Tekninen apu (1996) SR Tallaghtin sairaala TO Maatalous, maaseudun kehitt. (1994) TO Paikallinen kehillaminen (1994) TO Teollisuus (1994) TO Talouden infrastruktuurit (1994) TO Kalastus (1994) TO Inhimilliset voimavarat (1994) TO Ympäristöpalvelut (1994) TO Matkailu (1994) TO Liikenne (1994) Tekninen apu Y l l l t t l N SA (1) (2) (2V(D 12,6 131. 3 1. 816,6 434,5 1. 872,6 319,6 179,6 4. 033. 1 125. 6 816,9 1 426,6 0. 3 \i. U9\ï " 9. 5 39,4 933,1 262. 6 1. 043,3 108,0 79,1 1. 755,4 78. 0 462,6 900,8 0,3 5. 07175 9. 5 0,0 207,4 71,2 307,3 15,4 9. 2 313,1 10,0 74,9 163. 2 0,3 1. 181,3 9,5 39,4 506,7 126,0 568,4 27. 3 29. 7 855,0 34. 0 168,9 496,3 0,3 2. 861,5 100% 100% 5 4% 4 8% 5 4% 2 5% 3 8% 4 9% 4 4% 3 7% 5 5% 100% 50 V. Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) % imi) 2. 8 0,0 228,9 41,4 167,2 12. 7 9,2 278. 7 11. 5 72. 7 75,5 0. 0 500,8 2. 8 31. 5 491. 9 74,1 363. 3 22,2 23,9 760,3 30. 7 149,9 319,8 0. 0 2. 175,4 3Û% 8 0% 5 3% 2 8% 3 5% 2 1% 3 0% 4 3% 39 % 3 2% 3 5% 7% "" 40 V. 7. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 Muistin virkistykseksi: Kaikki Irlantia koskevat yhteisöaloiteohjelmat, URBAN-ohjelmaa lukuun ottamatta, hyväksyttiin vuosina 1994 ja 1995. Irlanti ei osallistu RECHAR-, RESIDER-, KONVER-ja REGIS-aloitteisiin. URBAN-yhteisöaloiteohjelma hyväksyttiin vuonna 1996. sisältävät teknologista kehittämistä yhteisöaloiteohjelmat Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Irlannissa: tukevia Useimmat toimenpidekokonaisuuksia, mutta merkittävin rahallinen tuki on peräisin SME- ja INTERREG- yhteisöaloiteohjelmista. SME-ohjelmien yhteydessä tuetaan yritysten markkinoillepääsyä perustamalla uusiin elektronisiin palveluihin liittyviä tietokantoja ja hankkeita (4,7 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 9,7 miljoonaa ecua). Yksi INTERREG-yhteisöaloiteohjelmista keskittyy telematiikan sovellutusten kehittämiseen Irlannin ja Walesin välille tietojärjestelmien parantamiseksi liikenteen ja meri-ja rannikkoympärislöturvallisuuden aloilla. Ohjelmalla tuetaan myös teknologista innovaatiota talous-, matkailu- ja kulttuuriyhteistyön piirissä. Irlannin ja Pohjois-Irlannin välisessä ohjelmassa taas etusijalla on digitaalisen tietoliikenneverkon laajennus sekä teknologiseen innovaatioon, ohjelman hallinnoinnissa ja sen tavoitteiden saavuttamisessa välttämättömänä välineenä, suunnattu tuki. Siihen sisältyy myös joitakin TTK-alaan liittyviä toimia, jotka on suunnattu tutkimukseen liittyvien valmiuksien ja perusrakenteiden parantamiseen rajan molemmin puolin sijaitsevissa keskuksissa. LEADER-ohjelman mukaan otetaan käyttöön toimenpiteitä, joilla vahvistetaan mahdollisuuksia 2ÎÊ. _ _ _ _ _ _ __ Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus teknologisten innovaatioiden käyttöön "telekeskusten " avulla; lisätään TTK-toiminnan edellytyksiä ja siihen liittyviä palveluja yrityksissä sekä paikallisia palveluja (0,2 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 0,6 miljoonaa ecua); sekä otetaan käyttöön telematiikan sovellutuksia (0,9 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 2,2 miljoonaa ecua) järjestämällä uusiin tietoteknologioihin liittyvää koulutusta, kehittämällä koneellisia varausjärjestelmiä ja telemarkkinointijärjestelmiä matkailua varten sekä teknologian siirtoon ja teleavusteiseen etätyöhön suunnattua tukea pienten yritysten ja paikallisten palvelujen perustamista varten ja kehittämällä teknologiseen innovaatioon rajan molemmin puolin ulottuvia toimia ("telekonferenssit ", tietojen vaihto jne. ). ADAPT-aloitteessa käytetään seitsemän prosenttia määrärahoista pk-yritysten lähentämiseksi tutkimuskeskuksiin, jotta viimeksi mainittujen toiminnassa yritysten tarpeet otettaisiin paremmin huomioon (1,4 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 2,1 miljoonaa ecua), ja EMPLOYMENT- aloitteessa suunnitellaan muutamista aiemmista hankkeista saatujen kokemusten pohjalta vammaisille suunnattua, telematiikan sovellutusten avulla toteutettavaa etäopetusta (1,3 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 5 miljoonaa ecua). Viimeinen vielä hyväksymättä ollut yhteisöaloiteohjelma, URBAN, hyväksyttiin heinäkuussa 1996. Kyseinen ohjelma, jonka määrärahat ovat 15,8 miljoonaa ecua, liittyy kolmeen kaupunkialueeseen, joista kaksi on Dublinissa (Northern Dublin -Ballymun sekä Western Tallaght / Cloudalkin) ja yksi Corkissa (Northern Cork). Ohjelma on jaettu alueiden mukaan osaohjelmiin, joiden määrärahaosuudet ovat yhtä suuret. Toimenpidekokonaisuudet on suunnattu työllisyyden ja yritysten kehittämiseen, koulutukseen ja ammattikoulutukseen, paikalliseen infrastruktuuriin, nuoriin, ympäristöön sekä paikalliseen kehittämiseen. Yhteisöaloitteiden varauksen jako lisää Irlannissa IC-ohjelmien määrärahoja 41,7 miljoonalla eculla. Suurin osa tästä lisämäärärahasta kanavoituu LEADER- ja EMPLOYMENT-ohjelmiin, mutta osa myös ADAPT-, URBAN-, INTERREG-ja PESCA-ohjelmiin1. Lisäksi useimpia yhteisöaloiteohjelmia mukautettiin vuosia 1995 ja 1996 koskevan indeksiin sitomisen ottamiseksi huomioon ja kulujen kohdentamiseksi uudelleen. PEACE-ohjelman eteneminen käytännössä nopeutui selvästi. LEADER-ohjelman yhteydessä vuonna 1995 valitut paikallisen toiminnan ryhmät ovat nyt toiminnassa. PESCA-ohjelmaan liittyvän rahoituksen ansiosta on voitu lisätä hummeri-ja simpukkakantoja. Ensimmäisen EMPLOYMENT-aloitteen hankkeita koskevan tarjouspyynnön yhteydessä valittiin 132 hanketta (39 NOW-hanketta, 73 Horizon-hanketta, 20 Youthstart-hanketta). NOW-hankkeilla pyritään etenkin lisäämään naisten osuutta aloilla, joilla naiset ovat aliedustettuna, sijoittamaan sosiaalisesti syrjäytyneet naiset takaisin työelämään sekä yhteensovittamaan perhe-elämä ja työelämä keskenään. Vammaisille suunnatuissa Horizon-hankkeissa pyritään kehittämään vammaisten edellytyksiä omaksua yrittäjyyshenkeä ja kehittää sitä edelleen. Vähäosaisille suunnatuissa Horizon- hankkeissa etsitään uusia menetelmiä jatkuvan korkean työttömyyden ja pitkäaikaistyöttömyyden torjumiseksi ja kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ryhmien tarpeiden ottamiseksi huomioon. Hankkeet lähestymistapaa ja paikallisten yhteisöjen tuella, ja ne kohdistuvat hyvin monenlaisiin edunsaajiin (vangit, nuoret rikoksentekijät ja entiset vangit, huumausaineiden käyttäjät, eristetyt vanhemmat, kodittomat, vailla koulutusta olevat nuoret). Youthstart-hankkeissa puolestaan yhdistetään erilaiset hallinto- ja yhdistyspalvelut paikallisten yhtenäistettyjen toimien kehittämiseksi alle 20-vuotiaita nuoria varten, jotka ovat vailla ammatillista pätevyyttä ja joita uhkaa syrjäytyminen. ADAPT-aloitetta varten valittiin 44 hanketta. teollisen Ne valmistuksen alan yrityksissä, tietojärjestelmien, tuotteiden ja laatujärjestelmien kehittämiseen pk- yrityksissä, koulutusjärjestelmien kehittämiseen (kouluttajien tekninen ja pedagoginen koulutus) ja liittyvät ammattipätevyyksien kehittämiseen useita vuosia paikalla toteutetaan käyttämällä alhaalta ylöspäin etenevää toimineissa 1 Katso myös I. B. l. Yhteisöaloitteet. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 249 jatkuvan ammatillisen koulutuksen laajentamiseen, työpaikkojen luomiseen pienissä ja mikrotason yrityksissä sekä tehokkaiden menetelmien ja käytännöllisten mallien kehittämiseen tutkimuslaitosten ja pk-yritysten välistä teknologian siirtoa varten. Lisäksi aloitettiin INTERREG-, PEACE-, RETEX-, LEADER- ja PESCA-ohjelmien väliarvioinnin valmistelu; muiden aloitteiden osalta valmistelu on tarkoitus aloittaa vuonna 1997. Taulukko V-29: Irlanti - Yhteisöaloitteet - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) (YAO:icn määrä) kuslann. 1996 1994-1996 1996 1994-1996 28,3 100,5 165,6 14,4 66,1 22,8 21,1 418,7 ADAPT (1) EMPLOYMENT (1) LEADER (1) PESCA (1) S M E ( l) RETEX (1) URBAN (1) Yhteensä (7) INIERREG/REGEN PEACE (1) joista 1996 hyväksyttyjä YAO:ia: URBAN * Varauksen ulkopuolella *• Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2. '. (2)** 21,1 (1) (2) (2)/(l) (3) (3)/(l) 21. 2 76,1 67,9 7. 8 28,8 11,4 15,8 229,1 3,5 21,7 0,0 6,1 2. 3 1. 1 1,8 36,5 7,4 29,3 7. 5 7. 2 28,8 8. 1 1. 8 90,1 35% 3 9% 11 % 9 1% 100 % 7 1% 1 1% 3 9% 4. Ö 13. 3 0,0 0. 7 0,7 0,0 0,9 19,7 6,0 17,0 3,8 1,3 8. 6 4,1 0,9 41,6. 28% 22 % 6 % 1 7% 3 0% 3 5% 6% 1 8% 15,8 1. 8 1,8 1 1% 0. 9 0,9 6% 250 -——— 8. ITALIA _ _ _ _ _ _ __ Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 8. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 pyritään Viestinnän kehittämään toimintalinjalla Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Italian eri alueilla: Tavoite 1: Teknologinen kehittäminen on tärkeällä sijalla useimmilla yhteisön tukikehyksen toimintalinjoilla. televiestintää (peruspuhelinpalvelut, satelliitti-ja kaukoviestintä, telematiikka julkisella alalla - 418 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 1,194 miljardia ecua), ja se toteutetaan pääasiassa televiestintään keskittyvällä toimenpideohjelmalla (376,7 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 1,076 miljardia ecua). Ohjelmalla tuetaan kaupunkien verkkojen nykyaikaistamista, joka toteutetaan käyttämällä valokaapeleita ja tiedon nopeutettua digitalisointia, valmistelemalla pääsyä ISDN-verkkoon ja kehittämällä satelliittiviestintäpalveluja; lisäksi keskeisiä toimintoja ovat puhelinpiirien perustaminen tietojen välitystä varten sekä palvelujen laadun ja luotettavuuden parantaminen mukaan lukien liittymien ja verkkojen yhteenkytkeminen. Telematiikkasovellutukset kuuluvat kyseiseen ohjelmaan, mutta ne kuuluvat myös eriytetymmin alueellisiin toimenpideohjelmiin (Mölise: käsittäviin toimenpideohjelmiin (maantieliikenteen perusrakenteita koskeva toimenpideohjelma: maanteiden automaattisen valvonta-ja seurantajärjestelmän kehittäminen). TTK taas on aiheena yhdessä taloudellisen toiminnan tukirakenteita koskevan toimintalinjan osatavoitteessa (975,1 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 1,680 miljardia ecua). Se toteutetaan useita alueita käsittävällä toimenpideohjelmalla (784 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 1,341 miljardia ecua), jonka toimet liittyvät korkean tason koulutukseen, tutkimuksen perusrakenteisiin ja innovaatioiden levittämiseen. Toimilla pyritään toisaalta kehittämään luonnontieteellisten tiedekuntien perusrakenteita ja lisäämään tiedekuntien opiskelijamääriä sekä toisaalta tukemaan valtion valvomia tutkimuskeskuksia (ENEA, CNR, INFN, INFMja Anton Dohrn) ja edistämään teollisuuden tutkimustoimintaa ja kehittämään teknologian siirtoa sekä tiede-ja teknologiapuistoja (erityisesti uutta luovien pk-yritysten aloitteiden tukemiseksi) ja rahoittamaan mittava ohjelma, joka koskee tiede- ja teknologiapuistojen perustamista Mezzogiornoon. Tätä TTK-alaan liittyvää osatavoitetta toteutetaan myös muutamilla alueellisilla toimenpideohjelmilla: tietokoneistaminen) useita alueita julkishallinnon tai muihin • Apulia: tutkimuksen ja innovaation tukeminen taloudellisen toiminnan tukirakenteisiin liittyvällä toimintalinjalla; • Campania: TK-toiminnanja korkeakoulujen tieteellisen opetuksen kehittäminen; • Abrizzi: tukirakenteiden lujittaminen teknologista innovaatiota varten teollisten, käsiteollisten ja kaupallisten palvelujen kehittämiseksi; • Sisilia: tieteellisen tutkimus- ja kehitystoiminnan, teknologisen innovaation sekä tutkimuksen yliopistollisten perusrakenteiden kehittäminen. Teollisuuteen, käsi-ja pienteollisuuteen ja yrityksille suunnattuihin palveluihin liittyvällä yhteisön tukikehyksen toimintalinjalla pyritään kehittämään todellisia rahoituspalveluja yrityksille, jotka hyödyntävät innovaatioita. Lisäksi maaseudun kehittämiseen liittyvän toimintalinjan yhteydessä tuetaan tutkimusta ja koetoimintaa maatalouden kehittämispalvelujen ja tekniikoista tiedottamisen edistämiseksi. Toimintalinja toteutetaan useita alueita käsittävän maatalousneuvonnan toimenpideohjelman lisäksi muutamalla alueellisella toimenpideohjelmalla, kuten esimerkiksi Sisiliaan liittyvällä ohjelmalla, jolla tuetaan maataloustutkimukseen, maatalous meteorologiaan jne. liittyviä palveluja. Tavoite 2 (1994-1996):, Valle d'Aostan ohjelma-asiakirjaa lukuun ottamatta kaikkiin yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin. taikka telematiikkasovellutuksiin liittyviä toimenpidekokonaisuuksia. Joillakin alueilla ne muodostavat ensisijaisen toimintalinjan, jolla pyritään tehostamaan innovaatioon liittyvää taloudellista toimintaa: innovaatioiden levittämiseen teknologian sisältyy tai • Emilia-Romagna: edistyneiden ja puhtaiden teknologioiden käyttö sekä tuotantonormien parantaminen tukemalla yhteistyötä yritysten ja tutkimuskeskusten välillä ja antamalla 300 henkilölle innovaatioon liittyvää koulutusta (3 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 9,7 miljoonaa ecua); Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 251 Friouli-Venezia-Giulia: välittömästi 30 ja välillisesti 150 työpaikan luominen innovaatioita levittämällä ja kouluttamalla loppututkinnon suorittaneita henkilöitä siirtämään osaamista yritysten ja tutkimuskeskusten välillä Triestessä (2,6 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 10,7miljoonaa ecua); Toscana: innovaatioiden edistäminen ja niiden levittäminen tutkimuskeskusten ja pk- tukeminen sekä kaikkein teollisuuden välillä, (8 miljoonaa ecua; heikoimmassa asemassa olevien ryhmien kouluttaminen kokonaiskustannukset 17,3 miljoonaa ecua); Pie monte: 1 000 yrityksen kehittäminen ja 650 työpaikan luominen kehittämällä tiede-ja tutkimuspuistoja, tukemallapk-teollisuuden investointeja innovaatioon sekä teknologiaan, organisaatioon ja kokonaiskustannukset 91,6 miljoonaa ecua); laadunvalvontaan liittyvällä koulutuksella (42,7 miljoonaa ecua; teknologisten palvelujen oston • Liguria: teknologisten palvelujen osto (toteutettavuustutkimukset, uusien hankkeiden sisäänajo jne. ), tutkijoiden koulutus tutkimuslaitoksissa, lyhyessä ajassa saavutettavien sisältyvien yliopistollisten erikoiskurssien järjestäminen (10 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 21 miljoonaa ecua). tutkintojen ottaminen käyttöön jatko-opintoihin ja Toisilla alueilla innovaatiota tuetaan teollisuuden rakenneuudistuksen välineenä ilman, että siihen liittyisi omaa toimintalinjaa: • Latium: innovaatioiden levittämiseen ja erityisasiantuntijoiden kouluttamiseen liittyvät teknologisen tiedon tavoitteena on tieteellisen ja toimenpidekokonaisuudet, joiden siirtäminen pk-yrityksille; • Lombardia: edistyneiden teknologioiden kehittäminen teollisissa ja käsiteollisissa pk- yrityksissä sekä palvelutarjonnan kehittäminen tutkimukseen ja teknologian siirtoon liittyvien perusrakenteiden käyttöä varten (2,5 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 6 miljoonaa ecua); • Ombria: perustuotannon monipuolistaminen innovaatioita edistämällä ja levittämällä ja multimediaan liittyvää toimintaa kehittämällä (3 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 6,8 miljoonaa ecua); • Venezia: tiede- ja teknologiapuiston sekä intermodaalisen päätteen perustaminen (6 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 19 miljoonaa ecua) • Marche: televiestinnän kehittämisen yhteydessä. tukeminen paikallisen intermodaalisen perusrakenteen Kaiken kaikkiaan teknologiseen kehittämiseen alueellisten tavoitteiden (1, 2, 5b) yhteydessä kohdennetut menot ovat Italiassa 11,7 prosenttia rakennerahastojen tuesta. Taulukko V-30: Italia - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) YHTEENSÄ Kk Jäsenvaltio Rakennerahastojen rahoitus 1. 7ö2,'J Tavoite 1 93,4 Tavoite 2 15,5 Tavoite 5b 1. 811,8 YHTEENSÄ HUOM: Suunnittelumenettelyn luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi lukuja on 3. 371,8 239,7 50,7 3. 662,2 8l9,5 108,6 20,7 948,8 1. 668,9 146,3 35,2 1. 850,4 Yksityinen 849,4 37,7 14,5 •JO 1,6 % 51 Vo 39 % 31 % 4*> Vo % 92 Vo 7% 1 % 100% Julkinen Yhteensä tulkittava varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin kuten teollisuuteen ja TTK:een. % 4') % 61 % 69% 51 %' 70% QTTK »Televiest. «Telematiikka 252 TAVOITE 1 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Kuvio V-34: Toimintasuunnitelmal994-1999 (miljoonaa ecua): Pääasialliset tavoitteet: Viestintä (a) Teollisuus, pienteollisuus (b) Matkailu (c) Maaseudun kehittäminen (d) Kalastus (e) Talouden infrastruktuurit (f) Inhimilliset voimavarat (g) Tekninen apu (h) Raliastokohtainen jaottelu: —EÄK¥ ESR EMOTR KOR Yhteensä 8. 951,0 2739 2. 145,2 233,0 14. 068,2 1 YTK/29 TO Keskiarvo/rO 19% 15% 2% 100% "~571 (g) 15% (h) 1% (f) 21% (b) 24% (e) 2% (d)16% <c>6% toimenpideohjelmaa varten perustettiin pieni Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 Rakennerahastojen täytäntöönpanon yleisten edellytysten parantamiseksi Italiassa käytettiin edelleen ja tehostettiin vuonna 1996 samaa toimintamallia, jota koskeva komission ja Italian viranomaisten välinen sopimus tehtiin heinäkuussa 1995'. Tässä tarkoituksessa parannettiin seurannan välineitä ja päätettiin hyväksyä toimintasuunnitelman muuttamisessa käytettävät menetelmät. Tämä toteutetaan kahdessa vaiheessa. Ensimmäiseen vaiheeseen kuuluu hyväksyttyjen tukitoimien erittäin tiivis seuranta, ja se päättyy seuraavan vuoden ensimmäisen vuosineljänneksen päättymisen aikoihin. Tässä työryhmä, joka kokoontuu yhteydessä kutakin säännöllisesti. Toisessa vaiheessa toteutumisen tarkastellaan menojen etenemistä käytännössä, ja sen aikana voidaan mahdollisesti jakaa uudelleen sellaisille aloitteille jo myönnetyt varat, joita koskevat päätökset on tehty kaudella 1994-1997. Lisäksi täytäntöönpanossa lisäämällä yhteisön ilmenneistä viivästyksistä tukikehyksen seurantakomitean kokousten lukumäärää; komitea kokoontui vuoden aikana kolme kertaa. Toimintasuunnitelman muuttamiseen liittyvien menetelmien lisäksi tärkeimpiä laaja-alaisia aiheita, joita vuoden 1996 aikana käsiteltiin jatkuvuuden periaatteella, olivat soveltuvan järjestelmän jako, perustaminen aineellista valvontaa varten, ympäristöasioiden rakennerahastojen täydentävyyden seuranta. indeksiin sitomisesta kertyneiden, varojen lisäämisen saama erityinen huomio sekä tehostaa seurantaa, myös ja maksusitoumusten johtuen päätettiin tiedostamisen ja yksi EMOTR:sta rahoitettu). On paikallaan mainita Crotonen kattavan Lisäksi komissio hyväksyi vuonna 1996 viisi uutta tukitoimea, kaksi alueellista kattavaa tukea (Crotone ja Manfredonia) ja kolme useita alueita käsittävää toimenpideohjelmaa (kaksi EAKR:nsta rahoitettu tuen erityisluonne; kyseessä on alueellinen sopimus, joka perustuu paikallisten toimijoiden tehokkaaseen osallistumiseen niin toimien suunnitteluun kuin hallinnointiinkin. Vuonna 1996 hyväksyttiin myös maantieliikenteen perusrakenteita koskeva. toimenpideohjelma, jonka rahoitustuki on 249 miljoonaa ecua kokonaiskustannusten ollessa 498 miljoonaa ecua. Energiaan liittyvään toimenpideohjelmaan (170 miljoonaa ecua EAKR:sta) kuuluu sarja toimenpiteitä, jotka liittyvät toisaalta kaasuverkkoon ja toisaalta sähköverkon tehostamiseen. Lokakuussa 1996 hyväksyttiin vielä etelän maataloustuotteiden jossa esitetään kaupalliseen hyödyntämiseen liittyviä palveluja koskeva toimenpideohjelma, 1 Katso vuoden 1995 vuosikertomus. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 253 käynnistettäväksi maataloustuotteiden tarjonnan järjestelyyn ja keskittämiseen liittyviä toimenpiteitä samalla kun otetaan huomioon markkinoiden asettamat vaatimukset. toimenpidekokonaisuuksia olivat Mitä tulee jo täytäntöönpanovaiheessa oleviin, erityisesti EMOTR:sta rahoitettaviin ohjelmiin, käynnistettiin alueellisten toimenpideohjelmien hankkeista tiedottamiseen, niiden järjestelyyn ja valintaan liittyviä toimenpiteitä sen jälkeen, kun kansallista osarahoitusta koskeva laki oli hyväksytty vuoden 1996 alkupuolella. Esimerkiksi Campaniassa esiteltiin ohjelman julkistamisen seurauksena 23 000 hanketta. Alueellinen viranomainen on jo kohdentanut 70 prosenttia määrärahoista. Maksujen suorittamisessa keskityttiin pääasiassa ohjelmien sellaisiin osiin, joissa oli mahdollista kuroa kiinni asetuksen (ETY) N:o 2328/91 ja muiden vanhojen asetusten soveltamisessa ilmenneitä viivästyksiä. tasaushyvitysten maksu epäsuotuisten alueiden Tärkeimpiä viljelijöille sekä Sisiliaan ja Calabriaan liittyvä sitrushedelmiä koskeva suunnitelma. Vastedes voidaan tasaushyvitysmaksujen yhteydessä noudattaa paremmin yhden vuoden periaatetta. Useita alueita varten suunniteltuja ohjelmia on kaksi. Niistä toisella on tarkoitus saattaa valmiiksi kunkin alueen käyttöön asetettu maatalousneuvontaa hoitava yksikkö ja kattaa sen palkkakulut kuudelta ensimmäiseltä vuodelta toiminnan aloittamisen jälkeen. Toinen, vuonna 1996 hyväksytty ohjelma, koskee etelän tuotteiden hyödyntämiseen liittyviä palveluja, ja siinä tuetaan tuottajien, kuljettajien ja ("kaupalliset makrojärjestöt") jakelijoiden korkealaatuisten tuotteiden kaupan pitämisen ja hyväksikäytön edellytysten parantamiseksi hedelmä- ja vihannesalalla, oliiviöljyalalla ja kukkaviljelyalalla. Kalatalousalaan liittyvien toimien osalta toimenpideohjelmassa kyettiin kohdentamaan eniten määrärahoja pyyntitoiminnan sopeuttamiseen liittyvässä toimenpidekokonaisuudessa (josta on etua erityisesti yhteisyrityksille), sekä laivaston uudenaikaistamiseen liittyvässä toimenpidekokonaisuudessa. välisten uudenlaisten yhteisöjen perustamista Kaikkiaan komissio hyväksyi 18 muutospäätöstä, joista viisi koskee Abrizzin aluetta. Kyseistä aluetta varten, joka oli tavoitteen 1 ainoa tukikelpoinen alue kaudella 1994-1996, haettiin kansallisten maksusitoumusten ja maksujen lykkäystä kahdeksi vuodeksi. Päätösmenettely käynnistettiin vuonna 1996. Vuodesta 1997 lähtien alue ei saa enää rakennerahastojen tukea, ja tämän erityistilanteen huomioon ottamiseksi yhteisön tukikehyksen seurantakomitea päätti myöntää Abrizzin alueelle osan indeksiin sitomisen seurauksena kertyneistä yhteisön tukikehyksen varoista (25 miljoonaa ecua). Määrään sisältyvän EMOTR:n 10 miljoonan ecun lisämäärärahan ansiosta voitiin toteuttaa sellaisia toimenpiteitä, joita varten oli jätetty runsaasti hakemuksia. Rahoitussuunnitelmien muotoa muutettiin ottaen huomioon toteutukseen liittyvät mahdolliset aikarajat. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 tukimuodot kattavasta EAKR:n Vuoden 1996 lopulla yhteisön tukikehyksen rahoitustilanne oli huolestuttava, sillä tehtyjen maksusitoumusten arvo oli 41 prosenttia kaikista maksusitoumusmäärärahoista samalla kun suoritettujen maksujen arvo oli 17 prosenttia. Eri tuen kokonaismäärästä oli maksusitoumuksia tehty 41 prosentin arvosta ja maksuja oli suoritettu vastaavasti 31 prosentin arvosta. Merkille pantavaa on, että kohdentamattomia EAKR:n varoja oli vuoden lopussa käytettävissä 1,537 miljardia ecua. Vastaavasti vuoden 1996 lopussa kohdennetut EMOTR:n määrärahat olivat 25 prosenttia kaudelle 1994-1999 ennakoiduista määrärahoista ja maksuja oli suoritettu 13 prosenttia vastaava määrä. ESR:oon liittyvät maksusitoumukset olivat 41 prosenttia ja maksut 16 prosenttia kokonaismäärästä. Maksusitoumusten ja maksujen vähäisyys johtuu osittain siitä, että ohjelmien hyväksyminen vei ennakoitua pidemmän ajan. Koska suurin osa tukitoimista on nyt hyväksytty, odotetaan täytäntöönpanon nopeutuvan kauden toisella jaksolla. KOR:n yhteydessä olivat lopullisten tuen saajien tukeen oikeuttavat menot 15,8 miljoonaa ecua eli seitsemän prosenttia kaudelle 1994-1999 suunnitellusta tukeen oikeuttavasta määrästä. Yleisesti ottaen vuonna 1997 on tarkoitus jatkaa vuodesta 1995 alkaen sovellettua toimintatapaa sekä tehostaa seurannan välineitä. 254 TAVOITE 22 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Kuvio V-35: Toimintas. 1994-1996 (milj. ecua - hinnat ja tilanne 1996): Alakohtainen jaottelu: Tuotantoympäristö (a) Inhimilliset voimavarat (b) Perusparannus ja saneeraus (c) Ympäristönsuojelu (d) Tekninen apu (e) Rahastokohtamen jaottelu (d)7% (e) 2% (c) 13% (a) 48% IIVOA —EKKK ESR Yhteensä ""~r 123,9 524,0 Keskiarvo/VOAf "~—o" 2 4% 100% T 7J (b) 30% Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996$ Kaikkia tavoitteen 2 yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja varten hyväksytyn toimintatavan mukaisesti vuoden 1996 lopussa kohdentamatta olleet määrärahat siirrettiin vuosien 1997-1999 ohjelmiin. Määrä oli 169,7 miljoonaa ecua (indeksiin sitomisen jälkeen) eli 25 prosenttia käytettävissä olevasta 693,7 miljoonan ecun määrärahasta. Alueiden kyky kohdentaa määrärahoja vaihteli. Ainoastaan yhdellä alueella, Emilia-Romagnassa, onnistuttiin kohdentamaan kauden 1994-1996 määrärahat lähes kokonaan, kun taas muilla alueilla alkuperäisestä tuesta siirretty määrä vaihteli yhdeksästä prosentista (Latium) 51 prosenttiin (Ombria). Siirtämään jouduttiin tavallisesti infrastruktuuriin tarkoitetut varat, kun taas avustusjärjestelmiin, pk-yrityksille tarkoitettuihin palveluihin, taloudelliseen kehittämiseen ja teknologian siirtoon suunnatut varat kohdennettiin suurelta osin kokonaan. Eri vastuullisten viranomaisten suorittamien maksujen osalta tilanne parani selvästi vuoteen 1995 verrattuna (esimerkiksi Val d'Aoste 53 %, Piemonte 33 %, Toscana 30 %). seuranta, täytäntöönpanon Seurantakomiteat kokoontuivat vuoden 1996 aikana säännöllisesti. Tärkeimpiä käsiteltyjä aiheita olivat ja jälkiarvioinnista vastaavien riippumattomien arvioijien valinta. Yhteistyön kannalta komission, keskushallinnon ja alueellisten viranomaisten välinen vuoropuhelu sujui tyydyttävästi. Talouselämän ja työmarkkinaosapuolten edustajat osallistuivat edelleen aktiivisesti kokouksiin seurantakomiteoiden täysjäseninä. toimintasuunnitelman muuttaminen sekä väliarvioinnista 2 Tukikelpoiset alueet: Emilia-Romagna, Friouli-Venezia-Giulia, Latium, Liguria, Lombardia, Marche, Ombria, Piemonte, Toscana, Val d'Aoste, Venezia. 3 Edeltävän kauden 1992-1993 ohjelmat (183 miljoonaa ecua, josta 127 miljoonaa ecua EAKR:sta ja 56 miljoonaa ecua ESR:sta) saatettiin päätökseen vuonna 1996, sillä maksujen määräaikoja oli pidennetty alueellisella tasolla komission ja Italian välisellä sopimuksella rakennerahastojen hallinnon parantamiseksi. Useimpien ohjelmien lopullisia maksuja koskevat todistukset ovat vielä toimittamatta, mutta maksujen odotetaan olevan 75 prosenttia kaikista käytettävissä olevista varoista. Alhainen täytäntöönpanoaste selittyy ensi sijassa toteutusvaiheessa ilmenneillä vaikeuksilla. Erityisesti tämä koskee infrastruktuuriin liittyviä hankkeita, joiden yhteydessä vaikea poliittinen tilanne hankaloitti hallinnointimenettelyjä entisestään. Muita ongelmia aiheuttavia seikkoja olivat joidenkin sellaisten hankkeiden epäonnistuminen, joita varten määrärahat oli jo kohdennettu, sekä liiran devalvointi. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 255 Kauden 1997-1999 valmistelu Italiassa tukikelpoiset alueet pysyivät samoina siirryttäessä kaudelle 1997-1999; ainoa merkittävä muutos oli kolmen kunnan mukaan ottaminen Ferraren alueella (Emiiia-Romagna). Käytettävissä olevat varat olivat 967,5 miljoonaa ecua sisältäen kaudelta 1994-1996 siirretyt määrärahat 4. Italian viranomaiset esittelivät yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hankkeet elokuussa 1996. Suunnitelmissa kuvastuivat komission määrittelemät päälinjat samalla, kun niissä varmistettiin tiivis jatkuvuus kaudelta 1994-1996. Varat kohdennettiin pääasiassa pk-yritysten kehittämiseen ja tehostamiseen, innovaatioiden ja teknologian siirron tukemiseen, matkailuun, paikallisiin työllisyysaloitteisiin ja ympäristönsuojeluun. Näitä erityiset toimenpidekokonaisuudet. Komission, keskushallinnon ja alueiden välisiä valmistelukokouksia pidettiin marraskuusta alkaen strategioiden, tapauksissa ehdotettujen ohjelmien rakenteen määrittelemiseksi paremmin. tavoitteiden Ja toimintalinjoja koulutukseen täydentävät joissakin liittyvät TAVOITTEET 3 JA 4 Kuvio V-36: Tav. 3 - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua - 1994 hinnat): fääasialtiset tavoitteet l^ikäaikaisiyötlömienTiirtyrmnelTuljdeir työelämään (a) Peruskoulutus ja nuorten ammattiin pääsy (b) Syrjäytymässä olevien uudelleensijoittuminen (c) Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) Koulutusjärjestelmien ja työllisyyspalvelujen lujittaminen (e) 421,2 566,0 131,6 105,3 TSJC Tri K/16 TO Yhteensä" 92,1 TslGTF (e) 7% (ri) 8% (a) 32% (o) 10% (b) 43% " ' ~~ ~~~H5sl55rwn'rj{ ' EP" * mukaan lukien vuodesta 1997 ÂTnjziïïTelirTcoùctut iô. TnïïfTeHa Tavoitteen 3 ohjelmakausi käsittää vuonna 1994 hyväksytyn yhtenäisen ohjelma-asiakirjan ja joulukuussa hyväksytyt 16 alueellista ja useita alueita kattavaa toimenpideohjelmaa. Rahoitus ei ole toteutunut erityisen tyydyttävällä tavalla, mikä tarkoittaa sitä, että täytäntöönpano ei vielä etene täysimittaisesti. Varojen käyttämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla ja uusien ohjelmamuotojen hyödyntämiseksi Italian hallitus päätti vuonna 1996 muuttaa toimintasuunnitelmaa tuntuvasti kauden puolivälissä. Siksi uusi useita alueita käsittävä toimenpideohjelma, joka on tarkoitus hyväksyä vuoden luottamussopimuksen 1997 aikana kolmivuotiskaudeksi ja joka sijoittuu rahoitukseen kehykseen, tulee saamaan ESR:n tukea 27,1 miljoonaa ecua. Toimenpideohjelman liittyy uusi käytäntö: alueita kattaviin rahoitetaan nykyisiin toimenpideohjelmiin suunnatuilla varoilla, joita ei ole kohdennettu vuosiksi 1997, 1998 ja 1999. Työministeriö vastaa yhteensovittamisesta, seurannasta ja arvioinnista. Toimenpidekokonaisuuksien toteutus puolestaan uskotaan alueiden tehtäväksi. Työministeriön esittämässä sisäiseen arviointiin perustuvassa kertomuksessa tulee lisäksi esiin kannustavia näkökohtia, kuten koulutusjärjestelmää ja nuorten pätevyystasoa koskeva myönteinen arvio (nuoriin liittyvissä toimissa painotetaan yhä selvemmin koulutusta, joka käsittää entistä enemmän keskiasteen koulutukseen liittyviä toimia) sekä onnistunut varojen käyttö yhtäläisten mahdollisuuksien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden henkilöiden aseman parantamiseen liittyvien koulutustoimien yhteydessä. Sitä vastoin pitkäaikaistyöttömiä varten suunnattujen määrärahojen käytössä on huomattavia puutteita. työllisyyttä koskevan alueellisiin ja useita sitä 4 Emiiia-Romagna 14,1 miljoonaa ecua; Friouli-Venezia-Giulia 39,2 miljoonaa ecua; Latium 76,9 miljoonaa ecua; Liguria 129,5 miljoonaa ecua; Lombardia 34 miljoonaa ecua; Marche 31 miljoonaa ecua; Piemonte 309,5 miljoonaa ecua; Toscana 158,9 miljoonaa ecua; Ombria 53,1 miljoonaa ecua; Val d'Aoste 13,5 miljoonaa ecua; Venezia 107,8 miljoonaa ecua. 256 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus I £37? Kuvio V-37: Tav. 4 - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua -1994 hinnat): Pääasialliset tavoitteet Ammatillista jatkokoulutusjärjestelmää koskeva ennakointi, sen suunnittelu ja hallinnon tukeminen (a) Koulutus, inhimillisten voimavarojen sopeuttaminen talous- ja tuotantojärjestelmän rakenteellisiin muutoksiin (b) Tekninen apu (c) 59,8 T7UÄ Vh teensä 319,1 19,9 39S? (c) 4% (a) 15% (b)81% Tavoitteen 4 toimintasuunnitelma käsittää joulukuussa 1994 vuosiksi 1994-1999 hyväksytyn yhtenäisen ohjelma-asiakirjan. Vähäistä varojen käyttöä vuoden 1996 rahoituksen toteutumisessa selittävät osaksi kansallisen osarahoituksen (sekä julkisen että yksityisen sektorin) varojen käyttöön saattamisessa ilmenneet viivästykset. Lisäksi Italiassa ei ole työntekijöille tarkoitettua jatkuvan koulutuksen järjestelmää, minkä johdosta siellä on hyvin vähän rakenteita, jotka mahdollisesti voisivat toimittaa yrityksille tukea. Siksi yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteutus etenee ennakoinnin osalta heikosti. Sen sijaan koulutukseen, ohjaukseen ja neuvontaan liittyviä tukitoimia on enemmän ja varojen käyttö sujuu paremmin. Vuonna 1995 ja vuoden 1996 ensimmäisellä vuosineljänneksellä kyseisiin aloihin liittyviä hankkeita oli 4 071, kun taas vain 125 ennakointiin liittyvää hanketta toteutettiin. Suurin osa koulutusta järjestävistä yhteisöistä on julkisia laitoksia, ja hankkeita ehdottavat yritykset puolestaan ovat enimmäkseen pk-yrityksiä. Nämä hankkeet on tarkoitettu yrityksissä haavoittuvimmassa asemassa oleville työntekijöille, ja koulutuksessa keskitytään erityisesti uusiin työn organisointitapoihin. Komissio on tilannut yritysten toteuttamia hankkeita koskevan erityisanalyysin. Esimerkki tavoitteen 4 hankkeesta Italiassa: Multimedia ja etäopetus Emilia-Romagnassa: SINFORM-hankkeessa perustetaan telemaattinen verkko, joka välittää multimediatuotteita ja etäopetuksen menetelmiin liittyviä koulutuspalveluja. Samaan keskittyvät myös eräät muut nykyiset etäopetukseen liittyvät verkot muissa yhteisön maissa. Hankkeessa on tarkoitus perustaa alueellinen verkko, joka kattaa yhdeksän Emilia-Romagnan alueen kuntaa, ja siihen kuuluu yhdeksän toimistoa käytettäviä multimediaohjelmia varten sekä testejä eurooppalaisia hankkeita edustavalle 200 kouluttajalle ja järjestäjälle. Hanke osarahoitetaan ESR:sta 550 000 eculla kokonaiskustannusten ollessa 1,44 miljoonaa ecua, ja sen yhteydessä on tarkoitus kouluttaa kauden aikana 1 500 henkilöä. tietokonetta, opetuksessa kirjasto 66 ja TAVOITE 5a maatalous TauL V-31: Toimintas. 1994-1999 (milj. ccua - hinnat ja tilanne 1996): Yhteensä TÏQ, Toimenpiteet Tuotanto Kaupanpitäm. 131,7 TTVo 21 % Tuotantorakenteiden parantamisen yhteydessä suurin osa (41 prosenttia) yhteisön tuesta liittyi epäsuotuisten alueiden tukeen, seuraavaksi eniten käytettiin investointitukiin (33 prosenttia) ja nuorten viljelijöiden tukeen (16 prosenttia). Vuonna 1996 hyväksyttiin maataloustuotteiden toimenpidekokonaisuuksien yhteydessä 25 jalostukseen toimenpideohjelmaa 11 Italian aluetta varten kahden toimenpideohjelman ollessa vielä hyväksymättä vuoden 1996 lopussa. Näihin toimenpideohjelmiin tarkoitettu yhteisön tuki on 131,7 miljoonaa ecua. ja kaupan pitämiseen liittyvien Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAVOITE 5a kalastus 257 Kuvio V-38: Tav. 5a kalastus - Toimintasuunn. 1994-1999 (nulj. ecua): T~ KOR 2 ! Pyyntiponnistusten sopeuttaminen ja uudell. suuntaam. (a) Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (b) Laivaston uudistaminen (c) Vesiviljely (d) Suojellut merialueet (e) Satamalaitteet (f) Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen (g) Tuotteiden menekin edistäminen (h) Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet (i) Muut toimenpiteet (j) 35,4 0,0 33,6 20,5 1,2 5,6 28,1 3,6 pm 6,4 134|4 Vhtccnsä (gj2i% (a) 26% (d) 15% (c) 25% jälkeen laivaston seisokkiin nykyaikaistamiseen täytäntöönpanossa keskeisellä sijalla vuonna 1996 olivat alusten Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan lopulliseen kaksi sen ja toimenpidekokonaisuutta. Lopullisten tuen saajien tukikelpoisia menoja oli kertynyt syyskuuhun 1996 mennessä 5,8 miljoonaa ecua, mikä oli 1,3 prosenttia kauden 1994-1999 tukikelpoisten menojen kokonaismäärästä. Vuoden 1994 määrärahaerää ei ole vielä saatettu päätökseen, koska täytäntöönpanon etenemistä kuvaavia vuotuisia kertomuksia ei ole toimitettu; vuoden 1995 erien ensimmäiset maksut suoritettiin vuoden 1996 lopussa eikä vuoden 1996 kahden erän kohdentaminen ollut mahdollista. Italian viranomaisten tekemien maksusitoumusten arvo oli kuitenkin paljon korkeampi kuin suoritettujen maksujen arvo. Koska hankkeet on toteutettava kolmen vuoden kuluessa, odotetaan tuen saajien lisäävän määrärahojen käyttöä vuoden 1997 aikana. liittyvät TAVOITE5b5 Kuvio V-39: Tavoite 5h- Toimintasuunnitelma 1994-1999: Väestö (IÖÖU as. ) Pinta-ala (km2) OT 80. 486 miljoonaa ecua Kahastokohtainen jaottelu: —EÄKR] ESR EMOTR Yhteensä • , ?nm 122,6 411,1 904,3 TT% 14% 45% 100% Keskiarvo/YOAj ~Wj5 13 YOA (d) 12% <e>1% (a) 32% (c) 12% |b) 43% , Q Maatalouden uudistaminen ja monipuolistaminen (a) • Muun kuin maatalouden lujittaminen (b) • Ympäristö (c) D Inhimilliset voimavarat (d) • Tekninen apu (e) Vuoden 1996 lopussa tavoitteen 5b yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen täytäntöönpanon eteneminen oli edelleen tavoitteesta jäljessä, mikä koski erityisesti maksuja. Tilanne oli sama kuin vastaavassa vaiheessa edellisellä kaudella ja johtui täytäntöönpanomenettelyjen monimutkaisuudesta. Italian hallintojärjestelmän erityispiirteistä johtuen kestää usein 12-24 kuukautta, ennen kuin ohjelmat voidaan varsinaisesti käynnistää. Vuoden 1996 puolivälissä Italiaa koskevat ohjelmat oli saatu hallintomenettelyjen osalta käyntiin, ja sen jälkeen niiden täytäntöönpano on käytännössä edennyt täysimittaisesti. Maksusitoumusten määrä kasvoi voimakkaasti vuoden 1996 jälkipuolella. Kauden 1994-1996 määrärahoista oli kohdennettu kesäkuun lopussa 14 prosenttia ja vuoden lopussa luku oli kasvanut 56 prosenttiin. Maksuja suoritettiin sitä vastoin vain vähän. Alueet ja provinssit korvasivat kuitenkin maksumenettelyjen hitautta myöntämällä lopullisille tuen saajille ennakkoja pankkitakausta vastaan. Ohjelmien seurannassa seurantakomiteat keskittyivät vuoden alkupuolella pääasiassa kolmentyyppiseen toimintaan eli ne sopeuttivat joitakin toimintasuunnitelman osia uusiin alueellisiin vaatimuksiin (kymmenen kolmestatoista yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta), suuntasivat teknisen avun 5 Tukikelpoiset alueet: Emiiia-Romagna, Friouli-Venezia-Giulia, Latium, Liguria, Lombardia, Marche, Ombria, Piemonte, Toscana, Trento, Bolzano, Val d'Aoste, Venezia. 258 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus toimia ohjelmien täytäntöönpanoon ja perustivat valvonta- ja arviointijärjestelmiä (väliarviointiin liittyvien kertomusten on tarkoitus olla valmiina kesäkuun 1997 puoliväliin mennessä). Vuoden jälkipuolelta lähtien komiteoiden työ on suuntautunut voimakkaasti toimien vaikutusten, erityisesti työllisyysvaikutusten, arviointiin. Taulukko V-32: Italia - Tukitoimet tavoitteittain- vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996/99 (miljoonaa ecua) Ohjelmat (hyväksymisvuosi) Kokonais- kusUnn. RR:n tuki Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1994-1996 Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (1) (2) (2)/(l) (3) (3)/(l) Tavoite 1 Alueelliset PU YTCrotone(3)(1996) YTManfrcdonia(3)(1996) TOAbruzzi(1995) TOAbruzzi(l)(1995) TO Calabria (1) (1995) TO Campania (1995) SR Gioia Tauron satama (3) (1995) TO Apulia (1995) TO Sisilia (1995) TOBasiIicata(1994) TO Calabria (1994) TO Mölise (1994) TO Sardinia (1994) Useita alueita koskevat PO T O " M E G A I I " ( l) (1996) TO Energia (3) (1996) TO Ticinfrastruktuurit (3) (1996) TO Teollisuus ja palvelut (1995) TO Vesivarat (1995) TO Matkailu (1995) TO Maatalousneuvonta (1) (1995) TO "Kiireellinen" työllisyys (1994) TO Tekninen apu (2) (1994) TO Kouluttajien koulutus (1994) TO Siirtotyöläisten koulutus (1994) TO Opetusministeriö (1994) TO Kalastus (1994) TO Tutkimus - kehittäminen (1994) TO Televiestintä (1994) TO Rautatieliikenne (1994) Tekninen apu Tavoite 2* YOA Emiiia-Romagna (1994) YOA Friottli Vcnezia Giulia(1994) YOA Lazio (1994) YOA Liguria (1994) YOA Lombardia (1994) YOA Marches (1994) YOA Ombria (1994) YOA Piemonte (1994) YOA Toscana (1994) YOA Valle d'Aosta ( 1994) YOA Vcnezia (1994) yhteensä Yhteensä Alueelliset 1U TO Bolzano (1994) TO Emiiia-Romagna (1994) TO Friouli Vcnezia Giulia (1994) TO Lazio (1994) TOLiguria(1994) TO Lombardia (1994) TO Marches (1994. ) TO Ombria (1994) TO Piemonte (1994) TO Toscana (1994) TOTrento(1994) TO Valle d'Aosta (1994) TO Vcnezia (1994) ( 1 ) TO ainoastaan EMO 1 K (2) TO ainoastaan ESR (3) Tuki ainoastaan EAKR * Luvuista on vähennetty siirrot vuosille 1997-1999 90,9 60,6 365,7 187,6 502,0 2. 890,8 120,0 2. 406,4 2. 603,6 1. 138,9 1. 313,9 521,0 2. 103,0 120,0 485,0 498,0 5. 362,4 2. 008,3 302,8 231,4 524,0 112,1 271,4 29. 5 384,3 560,0 1. 341,3 1. 076,1 1. 756,6 0,6 29. 36H,3 59,0 158,4 219. 2 73,2 32,0 37,3 449,1 403,1 1. 6 152. 7 1. 625,0 54,4 409,8 118,6 271,7 94,0 389,1 81,7 67. 7 271,6 145,8 62,7 27,6 240,7 35,0 25,0 165,5 93,9 241,0 1. 327,9 40,0 1. 148,4 1. 337,2 583,2 580,3 292,0 967. 1 72,0 170,0 249,0 2. 592,7 871,0 130,0 162,0 355,7 76,0 184,0 20. 0 254,0 233,0 784,0 376,7 701,0 0,6 14MU H,l 59,0 81,6 21,1 12,3 17,4 143,4 113,6 0,6 48,9 TTTJi 24,5 184,4 53,4 122,3 42,3 175,1 36,8 30,5 122,2 65,6 28,2 12,4 108,3 35,0 25,0 74,0 34,5 0,0 0,0 0,0 0. 0 130,9 65,4 51,1 22,0 98,6 3,7 45,3 28,8 1. 253,6 114,6 0,0 31,6 0,0 0,0 0,0 4,3 19,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,5 2. 03S,7 —OTT -2,7; 32,2 34,7 0,1 -4,4 -6,5 63,7 73,3 -2,8 26,4 1TTJ 2,7 46,9 5. 9 0,0 13,5 0,0 0,2 5,3 36,6 10. 2 8,8 2,9 16,8 35,0 25,0 165,5 93,9 76,2 177,2 40,0 203,7 320,3 163,4 124,0 59,7 269,1 3,7 45,3 28,8 2. 003,9 255,3 22,2 66,0 32,7 7,0 16,9 6,2 88,4 66,5 65,9 215,9 385,2 0. 6 5. 1)63,5 "~TZ0" 21,3 52,5 65,3 23,1 16,6 28,5 128,8 113. 6 3,2 48,9 6,4 74,6 13,9 18,3 19. 8 26,2 5,7 9,9 55. 0 20,0 13,0 4,8 33,0 100% 100 % 100% 100 % 3 2% 13% 100 % 1 8% 2 4% 28 % 2 1% 2 0% 2 8% 5% 2 7% 1 2% 7 7% 2 9% 1 7% 4 1% 9% 9% 9% 3 1% 3 5% 2 9% 8% 5 7% 5 5% 102 % 36% 1 5 1% 8 9% 8 0% 110% 135 % 164% 9 0% 100% 584 % 100 % 2 6% 4 0% 2 6% 1 5% 4 7% 1 5% 1 6% 3 2% 4 5% 3 1% 4 6% 3 8% 3 0% 0,0 12,5 28,3 16,6 0,0 0,0 20,0 0,0 132,7 42,0 43,8 19,8 49,9 1,8 22,7 14,4 1. 324,4 57,3 0,0 26,1 0,0 0. 0 0,0 3,2 9,5 19,2 0,0 81,8 0. 0 0. 1 1JIU 0,0 16,1 34,2 0,1 0,0 0,0 14,0 17,5 0,0 13,2 TvT 3,1 45,6 2,9 0,0 2,5 0,0 0,1 2,7 24,3 5. 1 7,4 0,3 8,4 0,0 12,5 74,0 47,3 41,8 89,8 20. 0 92,9 206,8 94,4 80,3 39,1 136,8 1,8 22. 7 14,4 1. 699,6 127,7 11. 1 43,3 16. 3 3,5 8,5 4,1 43,7 35,2 32,9 172,7 308,2 0,1 3. 481,6 M 12,0 26,3 49,5 11,6 10,5 17,5 46,6 37,7 3,0 24,5 ~2UJ 4,9 59,5 6,9 9,2 5,7 13,1 2,8 5,0 33,4 10,0 9,6 1,2 16,5 0% 5 0% 4 5% 50 % 1 7% 7% 5 0% 8% 1 5% 1 6% 1 4% 1 3% 1 4% 3% 13% 6% 6 6% 1 5% 9% 2 7% 5% 5% 5% 2 1% 1 7% 1 5% 4% 4 6% 4 4% 1 9% TTK -30~%" ' 85 % 4 5% 6 1% 5 5% 8 5% 101 % 3 2% 3 3% 542 % 5 0% 7T% 2 0%. 32 % 1 3% 7% 1 3% 7% 8% 1 6% 2 7% 1 5% 3 4% 1 0% 1 5% Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Ohjelmat (hyväksymisvuosi) Kokonais- kustann. hU. n tukT | Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1994-1996 118,9 77,8 456,8 "1M9J Yhteensä (1) 53,5 35,0 205,6 1JMJ 2. 145,9 (2) QW) 9,0 5,9 34,8 1JÏÏJ 1 7% 1 7% 17% 17~%> 259 Maksut 1996 Maloiut 1994-1996 (3) % (3)/(l) 4,5 3. 0 17,4 2. Ö9S,4 1U7J 8% 8% 8% ~W% bscita alueita koskevat J U TO Uutta luovat toimet ( 1994) TO Tekninen apu (1994) TO Koulutus (19<>4) avoitc 4 Y (M TyomimsteriöTl9947" Tavoite Sa maatalouT Alueelliset Tl: ~ —" TO Bolzano Aset. N:o 866/90 (1995) TO Bolzano Aset. N:o 867/90 ( 1996) TO Etnilia-Roinagna Aset. N. o 866/90 (1996) TO Friouli Vcnezia Giulia Aset. N:o 866/90 (1996) TO Friouli Venezia Giulia Asct. N:o 867/90 (1996) TO Lazio Aset. N:o 866/90 (1996) TO Lazio Asct. N:o 867/90 (1996) TO Liguria Asct. N:o 866/90 (1996) TO Liguria Aset. N:o 867/00 (1996) TO Lombardia Aset. N:o 866/90 (1996) TO Lombardia Asct. N:o 867/90 (1996) TO Marches Aset. N:o 866/90 (1996) TO Marches Aset/Nro 867/90 (1996) TO Marches Vcipuisto Aset. 866AK) (1996) TO Ombria Asct. N:o 866/90 (1996) TO Ombria Asct. N:o 867/90 (1996) TO Piemonte Aset. N. o 866/90 (1996) TO Piemonte Aset. N:o 867/90 (1996) TO Toscana Aset. N:o 866/90 (1996) TO Toscana Asct. N:o 867/90 (1996) TO Trcnto Asct. N:o 866/90 (1996) TO Trento Aset. N:o 867/90 (1996) TO Valle d'Aosta Asct. N:o 867/90 (1996) TO Vcnezia Asct. N:o 866/90 (1996) TO Vcnezia Aset. N:o 867/90 (1996) Useita alueita koskevat TO Arviot Italia Aset. 2328/91 (1994) Yhteensä Tavoite 5a kalastus VOA Haha (1994) lavoiic 51, VOA l-riouii VcnczWGiuliat. 1995) YOA Liguria (1995) YOA Marches (1995) YOA Piemonte ( 1995) YOA Bolzano (1994) YOA Emiiia-Romagna (1994) YOA Lazio (1994) YOA Lombardia ( 1994) YOA Ombria (1994) YOA Toscana (1994) YOA Trento (1994) YOA Valle d'Aosta (1994) YOA Venezia (1994) VIHTANSA Yhteensä 886. 11 1WJ\ 1U] -5S7ÏÏ "75T51 1WJ] ~WJ\ ~TT%\ 34,9 1,6 44,2 13,3 1,7 32,1 2,7 7,5 1,1 132. 6 4,6 62,7 1,2 3,2 20. 4 1,6 82,7 4,8 53,0 4,1 30,8 3,8 0,7 72. 6 3,1 7,1 0,4 8,8 3,4 0,5 8. 0 0,7 2,3 0,3 26,5 1. 2 16,3 0,3 0. 8 4,1 0,4 15,2 1. 2 10,0 1. 0 6,5 1. 0 0,2 14,5 0,8 7. 1 0,4 8. 8 3,4 0,5 8,0 0. 7 2,3 0,3 26. 5 1,2 16,3 0,3 0,8 4,1 0,4 15,2 1,2 10,0 1,0 6. 5 1,0 0,2 14,5 0,8 7,1 0,4 8,8 3,4 0,5 8,0 0,7 2,3 0,3 26,5 1,2 16,3 0,3 0,8 4,1 0,4 15,2 1,2 10,0 1,0 6,5 1,0 0,2 14,5 0,8 100% 100% 100 % 100% 100% 100% 100 % 100 % 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100 % 100 % 100% 100 % 100 % 100% 3,5 0,1 2,7 1. 0 0,2 2,4 0,2 0,7 0,1 8,0 0,4 4,9 0,1 0,4 1,2 0,1 4,6 0,4 3,0 0,3 2,0 0,3 0,1 4,4 0,2 3. 5 0. 1 2,7 1,0 0,2 2,4 0,2 0,7 0,1 8,0 0,4 4,9 0. 1 0,4 1. 2 0,1 4,6 0,4 3,0 0,3 2,0 0,3 0,1 4,4 0,2 5 0% 3 0' 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 5 0% 3 0% 3 0% 3 0% 30 % 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 1. 464,9 2M6,h 494,4 T2TT 0,0 71777" 117,5 ITJKI 2 4% ~w. 0,0 W 58,7 197! 1 2% 771?" "4357T TTTJf "4T5T 3TV. 1 ÏTW TTT! TPÇa 27. 1,4 189,6 425,1 438,2 159,2 311. 6 514,9 213,8 341,9 742,2 66,0 13. 9 1. 033,2 ~ 4. 723,0 ITOlXJr "4TÏÏ 35. 8 76. 2 83. 5 43,6 57,1 145,7 40,3 75. 5 133,0 19,9 4. 2 145,6 9ÏÏ4J 17J mUM,l 6,3 9,2 9,8 11,9 6,8 16,7 4,8 10,7 22,2 2,6 0,6 27,1 Tnrj "07JT7J TTV« 1 8% 1 2% 12% 2 7% 1 2% 1 1% 12% 1 4% 1 7% 1 3% 1 4% 1 9% 16% -JT%- 0. 5 0,2 0,0 3,7 0,0 0,0 0,6 0,0 9,9 1,5 0,0 11,4 UT? U12,9 "~67i 2. 6 4. 6 4,9 6,3 3,4 8,3 3,0 5,4 17,8 2. 1 0. 3 20,1 4. 1 «M lT% 7% 6% 6% 1 4% 6% 6% 8% 7' 1 3% 1 0% 7% 1 4% TK li V. 8. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 Muistin virkistykseksi: Italia osallistuu kaikkiin yhteisöaloitteisiin REGIS-aioitetta lukuun ottamatta. Kaikki aloitteet, LEADER-aloitetta lukuun ottamatta, toteutetaan ei-hajautetuilla ohjelmilla. Vuosina 1994 ja 1995 hyväksyttiin 21 1993 hyväksytyn toimenpideohjelman muutos), ADAPT- LEADER- ja PESCA-aloitteita ja INTERREG-aloitteen REGEN-vaihetta varten. Vuonna 1996 hyväksyttiin vielä hyväksymättä olevat kymmenen LEADER-ohjelmaa ja URBAN-, RESIDER-, SME-ja KONVER-ohjeimat sekä viisi INTERREG- yhteisöaloiteohjelmaa (kolme ohjelmaa yhdessä Ranskan, yksi ohjelma Albanian ja yksi Sveitsin kanssa). toimenpideohjelmaa RECHAR-, RETEX- (vuonna Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Italiassa: SME-ohjelmassa kohdennetaan 31 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 87,9 miljoonaa ecua) pk-yritysten tukemiseen, jotta ne voisivat määritellä toimintalinjansa teknologisen innovaation tutkimuskeskusten välisen yhteistyön tukemiseen, osaamisen vaihtoon alalla, pk-yritysten ja JÉ2. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ja tuotannon TTK-alalla verkostojen kehittämisen edistämiseen edistämiseen edistyneiden ja markkinamahdollisuuksien liittyvien televiestintäjärjestelmien käytön monipuolistamiseksi. Useimpiin INTERREG-aloitteeseen kuuluviin ohjelmiin sisältyy toimenpidekokonaisuuksia, jotka liittyvät innovaatioiden ja teknologian siirtoon paikallisille pk-yrityksille (4,6 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 13,8 miljoonaa ecua) tai telemaattisten verkkojen kehittämiseen (2,4 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 5,1 miljoonaa ecua). Lisäksi Kreikan kanssa yhteisessä ohjelmassa kehitetään Italiaan edistyneen televiestinnän perusrakenteet, joita tavitaan Italian ja Kreikan verkkojen yhdistämisessä (8,5 miljoonaa ecua). Inhimillisten voimavarojen alalla ADAPT-ohjelmassa keskitytään uusien teknologioiden käyttöön, samalla kun otetaan huomioon teollisuuden muutokset ja uudet työllisyysmahdollisuudet (audiovisuaalinen ala, tieto-, ja viestintäteknologia jne. ), sekä edistetään uusia koulutusmuotoja kuten etäopiskelua. EMPLOYMENT-yhteisöaloiteohjelmassa painotetaan uusia erikoistumisaloja erityisesti TTK-toiminnan ja innovaation sekä yritysten ja osuuskuntien hallinnon aloilla sekä kouluttajien koulutusta. Ohjelmalla kannustetaan kehittämään synergiavaikutusta ja tieto- teleavusteiseen viestintäteknologian alalla, kuten esimerkiksi joustavaan etäopiskeluun tai vammaisille suunnattuihin telematiikan sovellutuksiin (esim. TIDE-ohjelma). LEADER-ohjelmilla tuetaan myös teleavusteista etäopiskelua ja etätyötä, maaseutumatkailun edistämistä sekä multimediaan tai telematiikan sovellutuksiin perustuvia varausjärjestelmiä (6 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 13 miljoonaa ecua) sekä innovaatioiden ja teknologian siirtoa paikallisiin yrityksiin. RECHAR- ja RESIDER-yhteisöaloiteohjelmiin sisältyy toimenpiteitä teknologisen innovaation tukemiseksi ja URBAN-ohjelmalla tuetaan useissa Italian kaupungeissa hankkeita, jotka liittyvät koulutuspalvelujen ja telemaattisten tiedotuspalvelujen käyttöön. tutkimuksen puiteohjelmiin liittyvät yhteisön toimiin, jotka koulutukseen, teleavusteista esimerkiksi Komissio hyväksyi 14 uutta Italiaa koskevaa ohjelmaa sekä viisi INTERREG-ohjelmaa. Niihin kuuluu kaikki tukikelpoiset alueet kattava SME-yhteisöaloiteohjelma, joka saa rakennerahastojen tukea yhteensä 191,7 miljoonaa ecua. Ohjelman toimenpiteillä pyritään muun muassa lisäämään yrityksille suunnattuja, laatukysymyksiin ja innovaatioon liittyviä palveluja sekä helpottamaan pk- yritysten rahoituksen saantia ja pääsyä pääomamarkkinoille. RESIDER-ohjelma liittyy yhdeksään alueeseen, ja sen 85,6 miljoonan ecun suuruinen tuki rahoitetaan yksinomaan EAKR:sta. Tärkeimmät toimenpidealat ovat turmeltuneiden alueiden ympäristön parantaminen (47 %), monipuolistumista lisäävien uusien taloudellisten toimintojen edistäminen (33 %) ja matkailualan kehittämisen tukeminen (4 %). KONVER-ohjelmalla (46,1 miljoonaa ecua EAKR:sta) edistetään ensisijassa korvaavia taloudellisia toimintamuotoja ja erityisesti pk-yritysten perustamista ja niiden kehittämistä (68 %) sekä parannetaan ja korjataan ennalleen sotilasalueita sekä sotilaallisen toiminnan johdosta pahasti vaurioituneita alueita (15 %). Esimerkiksi Apuliaan on suunniteltu toimia, joilla tuetaan pk- yrityksille suunnattuja ympäristöön, ympäristöystävällisyyteen työntekijöiden turvallisuuteen liittyviä palveluja. URBAN-yhteisöaloiteohjelma kattaa 13 kaupunkia (tavoitteen 1 ulkopuolella olevat Rooma, Genova, Venetsia sekä tavoitteen 1 kannalta tukikelpoiset Napoli, Salerno, Palermo, Catania, Siracusa, Reggio di Calabria, Cosenza, Bari, Foggia ja Cagliari). Viidessä kaupungissa ja kahdeksassa kaupungissa historialliseen keskukseen. Kukin kaupunki huolehtii omasta osaohjelmastaan, jonka hallinnointi on hajautettu paikallisesti. tukitoimet kohdistuvat kaupungin (ekomerkki) ja reuna-alueisiin Suurin osa vuonna 1996 hyväksytyistä yhteisöaloiteohjelmista liittyy LEADER-aloitteeseen (tuen kokonaismäärä on 105,5 miljoonaa ecua). Niinpä vuonna 1996 hyväksyttiin viimeiset LEADER- ohjelmat, joista seitsemän liittyy tavoitteen 5b tukialueisiin ja kaksi tavoitteen 1 tukialueisiin (Mölise ja Sisilia). Viimeksi mainitut kaksi ohjelmaa liittyvät maaseudun kehittämiseen, ja ne täydentävät tavoitteen 1 toimenpideohjelmien yhteydessä rahoitettuja toimia. Etusijalla ovat vaikeimmassa asemassa olevat alueet sekä kukkula- ja vuoristoseudut. Alueellisten paikallisen toiminnan ryhmien valinta tavoitteen 5b alueita varten osoittautui erityisen hankalaksi (valinta toteutetaan mitattujen laadullisten perusteiden pohjalta ja sillä pyritään erityisesti turvaamaan riittävä alueellinen edustus), Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus J61 ja vuoden lopussa se oli saatu päätökseen kolmen autonomisen alueen tai provinssin osalta (kahdeksan paikallisen toiminnan ryhmää valittiin), kun taas muilla kuudella alueella valinta oli tuolloin loppuvaiheessa. Tavoitteeseen 1 liittyvät paikallisen toiminnan ryhmät valittiin Calabriassa, Abrizzissa ja osittain Campaniassa. Muilla alueilla valinta oli kesken. Vuonna 1996 hyväksyttiin myös LEADER-ryhmien kansallisen verkoston toiminnan aloittamiseen tarkoitettu tekninen apu. ovat liikenneyhteyksien liikenneyhteyksien saarten välisten toimenpiteet. Korsikan Vuonna 1996 hyväksyttiin viisi INTERREG-ohjelmaa. Sardinian ja Korsikan välinen ohjelma koskee Sardiniassa Sassarin provinssia ja Korsikalla Etelä-Korsikan departementtia. Keskeisellä sijalla ohjelmassa ovat edistämiseksi sekä ympäristönsuojelun ja Toscanan välinen ohjelma koskee Ylä-Korsikan toteutettavat departementtia ja Ligurian provinssia. Sen ensisijaiset toimet liittyvät matkailuun, meriliikenteeseen ja viestinnän perusrakenteisiin, teknologian siirtoon sekä taloudelliseen ja kulttuuriseen vaihtoon molempien alueiden välillä. Italian ja Ranskan välinen Alppien yhteisöaloiteohjelma koskee Alppien aluetta (Rhône-Alpes, Provence-Alpes-Côte d'Azur; Val d'Aoste, Piemonte, Liguria). Ensisijaisia toiminta-aloja raja-alueiden kulttuuriomaisuuden säilyttäminen sekä rajaseutujen taloudellisen toiminnan edistäminen. Italian ja Sveitsin välinen yhteisöaloiteohjelma koskee Val d'Aosten, Piemonten, Lombardian ja Bolzanon liittyvät pk-yritysten välisen yhteistyön provinssien tehostamiseen, sekä ja luonnonomaisuuden, historiallisen omaisuuden ja kulttuuriomaisuuden hyödyntämiseen. Italian ja Albanian välinen ohjelma koskee molempien maiden rannikkoalueita (Italiassa Apulia), ja se täydentää PHARE Italia/Albania -ohjelmaa (1995-1999), joka koskee Albanian rannikkovyöhykettä. Ohjelman varat on keskitetty muutamille aloille eli ja viestintäyhteyksiin (satamajärjestelyjen ja televiestinnän tehostaminen), pk-yritysten väliseen yhteistyöhön, matkailuun ja ympäristökysymyksiin. Vuonna 1996 asianomaiset viranomaiset neuvottelivat lisäksi vielä yhdestä INTERREG-ohjelmasta, Kreikan ja Italian välisestä yhteisöaloiteohjelmasta (joka on tarkoitus hyväksyä ja toteuttaa vuonna 1997). toimenpiteet perusrakenteisiin, maa-, metsä- raja-alueita. Ohjelman kalataloustuotteiden parantaminen liikenteeseen raja-alueiden käyttöön välillä, Yksi vuoden 1996 merkittävä tapaus oli varauksen kohdentamista koskeva komission päätös, jonka ansiosta Italian saama tuki kasvoi 199 miljoonalla eculla. Varat myönnettiin pääasiassa EMPLOYMENT-, LEADER-, INTERREG II C-, ADAPT-, URBAN- JA KONVER-aloitteisiin6. Varauksesta tukea saaneiden ohjelmien määrärahat kohdennetaan uudelleen taikka niitä yhdistetään vuoden 1997 aikana. ja eri hankkeiden hyväksymis- perustaminen seurantakomiteoiden Ohjelmien täytäntöönpanossa todettiin yleisesti varsin huomattavia viivästyksiä. Koska eri ohjelmat hyväksyttiin myöhään (vuoden 1995 lopulla ja vuonna 1996), vuoden 1996 pääasiallisia saavutuksia ja olivat täytäntöönpanomenettelyjen hyväksyminen kansallisella tasolla. Niinpä täytäntöönpano ei edennyt rahoituksen kannalta merkittävästi vuonna 1996. Toisaalta vuonna 1996 hyväksyttyjä aloitteita varten perustettiin kaikki seurantakomiteat. Joitakin ohjelmia (RETEX, INTERREG Italia-Ranska (Korsika- jotta Sardinia), INTERREG toimintasuunnitelma vastaisi paremmin käytännön saavutuksia ja ennakoitua varojen käyttöä. Mitä tulee PESCA-ohjelmaan, jota ei hallinnoida keskitetysti, sillä se muodostuu yhdestätoista alueellisesta osaohjelmasta ja kahdesta useita alueita käsittävästä osaohjelmasta, joista osaa hallinnoi kansallinen viranoitiainen ja toisia taas hallinnoivat alueelliset viranomaiset, on hallinnoinnin jakautuminen eri viranomaisten kesken aiheuttanut yhteensovittamisongelmia. Vaikka komissio maksoi vuoden 1995 erän (KOR ja EAKR) ensimmäisen ennakon (50 prosenttia), eivät tuen saajat käyttäneet varoja lainkaan, vaikka joihinkin osaohjelmiin liittyvät hankkeet oli jo valittu (etenkin kansallisen viranomaisen hallinnoimien osaohjelmien yhteydessä). Italia-Albania, URBAN) koskevat muutosehdotukset tutkittiin, 6 Katso myös I. B. l. Yhteisöaloitteet. 262 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus EMPLOYMENT-aloitteen yhteydessä on vuoden 1994 jälkeen rahoitettu yhteensä 234 hanketta (52 Youthstart-hanketta, 67 NOW-hanketta, 115 Horizon-hanketta), joista 197 alueellisia ja 37 useita alueita käsittäviä hankkeita. Youthstart-hankkeissa keskitytään kouluttajien koulutukseen sekä työpaikkojen luomiseen kasvavilla aloilla, jollaisia ovat esimerkiksi ympäristö, kulttuuriomaisuus ja matkailu. NOW-hankkeilla pyritään ensi sijassa tukemaan uusien yritysten perustamista. Vammaisiin liittyvissä Horizon-hankkeissa (71 hanketta) järjestetään vammaisille erityiskoulutusta, kun taas vähäosaisiin liittyvissä Horizon-hankkeissa (44 hanketta) keskeisimpiä toimintamuotoja ovat koulutus ja työelämään sijoittautuminen. ADAPT-ohjelmassa tärkeimpänä tavoitteena on jatkuvan koulutuksen järjestelmän perustamiseen liittyvän kansallisen suunnitelman tukeminen. Vuodesta 1995 sitä varten on valittu 182 hanketta, joista 141 on alueellisia ja 41 useita alueita käsittäviä hankkeita. Useimmat hankkeista liittyvät yritysten henkilöstölle suunnattuihin koulutustoimiin, monessa tapauksessa palvelualalla (matkailu, ympäristö). Taulukko V-33 : Italia - Yhteisöaloitteet - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Aloite (YAO:icn määrä) Rokonais- kustann. AD AIM (!) EMPLOYMENT (1) LEADER (22) PESCA (1) SME(l) RECHAR (2) KONVER (1) RESIDER (1) RETEX (2) URBAN (I) Yhteensä (33) 1MERREG/REGEN f) * * joista 1996 hyväksyttyjä Y AO: ia: LEADER Tekninen apu (kansallisen verkon käynnistäminen) LEADER Ix>mbardia LEADER Liguria LEADER Mölise LEADER Marches LEADER Trcnlo LEADER Piemonte LEADER Venezia LEADER Sisilia LEADER Lazio SME KONVER RESIDER URBAN Yhteensä (14) INTERREG (5)*** 360,5 569,6 757,1 82,4 645,5 34,1 250,4 505,6 257,2 280,7 3. 743,0 3,1 14,6 15,6 18,1 35,9 8,6 39,9 57,9 65,2 60,6 645,5 250,4 505,6 280,7 2. 001,7 RR:n tuki * (1) TyTT, 348, 288. 34, 191. 1, 46, 85. 79, 117, 1. 383, Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1994-1996 (2) 82,7 49. 3 0,0 44,7 0,0 21,6 42,8 0,0 26,4 313,0 ~~8T7 134,2 77,9 4,4 44,7 1,7 21,6 42,8 12,1 26,4 447,4 Maksut 1996 "UJ 41,9 22,3 0,0 22,4 0,5 10,8 21,4 0,0 13,2 155,4 (2)/(l) ' 4T%" 38% 27% 13% 23% 100% 47% 50% 15% 22% 32% Maksut 1994-1996 (3) "TTT 67,6 36,3 2,2 22,4 0,8 10,8 21,4 6,0 13,2 221,9 (3)/(l) 21 19 13 6 12 50 23 25 8 lt 16 2,0 2,0 2,0 100% 4, 3, 9, 8, 2, 9, 16, 32, 16, 191, 46, 85, 117. 546 4,5 3,9 0,3 U 1,4 1,2 6,0 7. 2 3,6 44,7 21,6 42,8 26,4 166,7 4,5 3,9 0,3 1,1 1,4 1,2 6,0 7,2 3,6 44,7 21,6 42,8 26,4 166,7 100% 100% 3% 13% 62% 13% 37% 22% 22% 2 3% 47% 50% 22% 3 0% 0,8 1,9 1,6 0,1 0,6 0,4 0,6 3,0 3,6 0,9 22,4 10 21,4 13,2 81,3 0,8 40 % 1,9 1. 6 0,1 0,6 0,4 0,6 3,0 3,6 0,9 22,4 10,8 21,4 13,2 81,3 42% 41 % 1% 7% 19% 7% 18% 11 % 6% 12% 2 3% 25% II % 15 % Varauksen ulkopuolella * Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2. 2. ** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I. B. l, Yhteisöaloitteet Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 263 9. LUXEMBURG 9. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 teknologista joka koskee sekä TTK-toimien toteutetaan muun muassa kannustamalla tukemisen erityisesti materiaalianalyysin tuki Luxemburgin eri alueilla: strategiassa, Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu perinteisen Tavoite 2 (1994-1996): Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan metalliteollisuuden uudelleensuuntaamista sähköalan suuntaan, teollisuudelle annetaan ensisijainen innovaatiota. Tämä asema; ensisijaisuus lukien sisältää tieteellisen tutkimuslaitosten ja yritysten välisen teknologiansiirron kannustaminen) että teknisen ja avun yrityksille samoin kuin inhimillisten voimavarojen ammatillisen kouluttamisen TTK-toimien alalla. Tavoite 5b: Yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa elvyttää maaseutua väestö saavuttaa parantamalla toimenpiteillä tuetaan TTK-toimia teollisen, kaupallisen ja pienteollisuuden alan pk-yrityksissä niillä hallinnon aloilla, joilla halutaan luoda hajautettuja yksiköitä maaseudulle. Kaiken kaikkiaan määrärahoista. tuetaan uusien teknologioiden kehittämistä keinona työ- ja asuinpaikan välistä etäisyyttä, minkä ansiosta toisaalta luonnonalueita. Eräillä sekä teknologiseen kehittämiseen annettu tuki vastaa 13,2 prosenttia itsenäisyyden elämän ehtoja sekä toisaalta lyhentämällä ja kykenee jäämään lisäksi suojelemalla asuinpaikalleen, jokapäiväisen tavoitteen 2 taloudellisen (mukaan osalta Taulukko V-34: Luxemburg -Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus kaudella 1994-1996 (miljoonaa ecua) YHTEENSÄ -yr TW% T4" -mr TTJ -%- T 9% Julkinen Tl itc2 Tä" asenvamo Yksityin T6 T7 ~7T%~ HUOM: Suunnittclumenetichn luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi lukuja on luikittava varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin Rakennerahastojen rahoitus kuten teollisuuteen ja TTK een. bTTK TAVOITE 2 Kuvio V-40: Toimintasuunn. 1994-1996 (milj. ecua - hinnat ja tilanne 1996): Makohtamen jaottelu: Tuotantoympäristö (a) Inhimilliset voimavarat (b) Perusparannus ja saneeraus (c) Ympäristönsuojelu (d) Rahastokohtainen jaottelu : (d) 29% (a) 14% EKKK ESR Yhteensä TS 0,8 5,3 15% 100% (c) 29% (b) 28% TYUX Tukikelpoiset alueet: Esch-sur-Alzette, Capellen. 264 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996 tuen Kauden 1994-1996 yhtenäinen ohjelma-asiakirja saatettiin päätökseen vuoden 1996 lopussa sen jälkeen, kun seurantakomitea oli hyväksynyt rahoitussuunnitelman siirtämällä varoja toimenpideohjelmien välillä ja vähentämällä yhteisön myöntämän tuen määrää. Tärkeintä on huomata, että inhimillisiin voimavaroihin kohdistuvaa toimenpideohjelmaa vahvistettiin; se sai ESR:Itä lisämäärärahoina 194 000 ecua. Koska maksusitoumuksia ei vuoden 1996 lopussa ollut riittävästi, yhteisön tuki supistettiin 5,3 miljoonaan ecuun, ja 1,8 miljoonaa (25 % alkuperäisestä tuesta, mukaan lukien indeksistä johtuvat muutokset) siirrettiin kaudelle 1997-1999. Tämä johtuu siitä, että tuottaviin sijoituksiin (yritysten tukijärjestelmä) sekä teollisuusjätteiden käsittelyyn suunnatuille kannustustoimenpiteille oli liian vähän kysyntää. Kauden 1997-1999 valmistelu Vuonna 1996 pidettiin kaksi kokousta, joissa käsiteltiin kauden 1997-1999 kattavaa yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa. TAVOITTEET 3 JA 4 Kuvio V-4Î: Tavoite3- Toimintasuunn. 1994-1999(milj. ecua-1994 hinnat): Pääasialliset tavoitteet Pitkäaikaistyöttömien työelämään ESR I I siirtyminen (a) Nuorten työelämään siirtyminen (b) Syrjäytymässä olevien uudellecnsijoittautumincn (c) Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (tl) Yhteensä Kcskiarvo/TO| 5,5 3,1 9,9 1,2 20,7 10,3 (d) 6%. ^ 'e'4% , _, • "^«v! fa\ 970/ ^ ^ H ^ ^ ^ k ^l I^^^B^^^BK^MMWfflTWlirrTl ^ ^ M ^ ^ ^ ^ ^ ^ B M s l H B f f ll ^v (c) 48% ^ ^ ^ l ^ H H H ^ ^ ^ V ^^ (b) 15% Tavoitetta 3 koskevassa toimintaohjelmassa tuen kohderyhmänä olivat vuonna 1996 puutteellisen ammattitaidon omaavat palkansaajat ja työntekijät erityisesti aloilla, joilla koulutusta on saatavissa vain vähän tai ei ollenkaan. ESR:n rahoitusta sai yhteensä 547 henkilöä. Tavoitetta 4 koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa toteutui yhteensä 13 koulutukseen liittyvää toimenpidettä, joista hyötyi 1394 henkilöä. (a)9% ^ â ^ ^. (d) 14% ^ i t f f l HB J S É H H H K H I ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^^ }ÊmB$SÈSIÊÉB^^^E^BA (c) 26% V H S H ^ ^ ^ ^ ^ H ^ ^V ^ ^ ^ H M H M ^ ^ P ^ f b) 51% I TSH Kuvio V-42: Tav. 4 - Toimintasuunn. 1994-1996 (milj. ecua -1994 hinnat): [ Pääasialliset tavoitteet Työmarkkinoiden suuntausten ja ammattipätevyyttä koskevien tarpeiden ennakointi (a) Koulutus ja uudelleenkoulutus, ohjaus ja neuvonta (b) Koulutusjärjestelmien parantaminen ja kehittäminen (c) Laaja-alaiset toimet koko YOA:n osalta (d) 0,2 1,2 TYUA Yhteensä 0,6 0,3 2^3~ TAVOITE 5a maatalous TauL V-35: Tot. suunn. 1994-1999 (milj. ecua- hinnat ja tilanne 1996): Yhteensä Toimenpiteet W Tuotanto Kaupanpitäm. 1677 1,7 % ~W¥o 4% Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 265 Maatalouden rakenteiden parantamiseen sidottuja varoja kaudelle 1994-1999 vähennettiin 36,7 miljoonaan ecuun vuonna 1996 (vuonna 1994 sidottujen 37,3 miljoonan sijaan). Luxemburg päätti siirtää osan näihin toimenpiteisiin alunperin sidotuista määrärahoista tuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen tukemiseen; viimeksi mainittua yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa koskeva päätös on tehtävä vuonna 1997. Suurin osa on epäsuotuisille alueille myönnettävää tukea (19 miljoonaa ecua); seuraavina ovat sijoituksille (9 miljoonaa ecua) ja nuorille maatalouden harjoittajille (9 miljoonaa ecua) suunnattava tuki. Luxemburg on vuodesta 1994 lähtien myöntänyt tuotteiden jalostamiseen ja kaupan pitämiseen kaksi kolmasosaa yhteisön kaudeksi 1994-1999 varaamasta tuesta. Kaikkiaan 1,7 miljoonasta ecusta 1,15 miljoonaa on kohdistunut sijoituksiin laadun parantamiseen viininviljelyssä, tukikelpoiset ainoalla alalla, kokonaiskustannukset nousevat 8 miljoonaan ecuun. jota ohjelma koskee. Yhteisön tukea saaneiden sijoitusten TAVOITE 5a kalastus Kuvio V-43: Tav. 5a kalastus - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ccua): TvUlT Pyyntiponnistusten sopeuttam. ja uudelleensuuntaaminen (a) Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (b) Laivaston uudistaminen (c) Vesiviljely (d) Suojellut merialueet (c) Salamalaitteet (f) Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen (g) Tuotteiden menekin edistäminen (h) Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet (i) Muut toimenpiteet (j) Yhteensä TTJJ 0,0 0,0 0,7 0,0 0,0 0,3 0,1 pm 0,0 TT (h) 9% (g) 27% (d) 64% Tavoitetta 5a eli kalastusta koskevassa ohjelmassa tehtiin vuonna 1996 erittäin vähän sijoituksia. Ohjelman ensimmäisen puoliskon aikana toteutuneet tukikelpoiset kustannukset ovat 8 prosenttia kaudeksi 1994-1999 varatusta määrästä. Sijoitusten odotetaan lisääntyvän vuosina 1997-1998. TAVOITE 5b2 Kuvio V-44: Objectif 5b - Toimintasuunnitelma 1994-1999: Väestö (1000 as. Pinta-ala (km2) Raltiistokohtainen jaottelu: 831 miljoonaa ecua (c)51% EÄKR" ESR EMOTR Yhteensä "3T 0,8 2,2 6,0 TT%" 1 3% 3 6% 0 0% TTÖT D Maa- ja metsätalouden (a) 21% elvyttäminen (a) B Jalostusteollisuuden ja palveluelinkeinojen työpaikat (b) • Matkailu ja elämän laatu (b) 28% (c) Ohjelman toteuttaminen paikan päällä on huolestuttavalla tavalla myöhässä, ja komissio onkin huomauttanut asiasta useaan otteeseen. Esimerkiksi seurantakomitean koollekutsuminen ei ole onnistunut. Muutamat merkittävät päätökset - teknistä apua koskeva suunnitelma, jälkiarvioinnin valmistelu, hankkeiden valintaperusteet - ovat siksi yhä tekemättä. 2 Tukikelpoinen alue: Pohjois-Luxemburg. 266 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko V-36: Luxemburg - Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteittain - Vuosi 1996 kaudella 1994-1996/99 (miljoonaa ecua) Ohjelmat (hyväksymisvuosi) Kokonais- kustann. HR:n tuki Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1994-1996 (2) (2)/(D Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) (3V(1) tavoite 2* YOA Luxemburg (1994) Tavoite 3 TO Yksityiset hankkccnedistäjät (1994) PO Julkiset hankkccnedistäjät (1994) Yhteensä Tavoite 4 YOA Julkiset hankkccnedtstäjiit (1994) Tavoite 5a maatalous Arviot Luxemburg Asct. 2328/91 ( 19941 YOA Luxemburg Asct. 866 ja 867/90 (1994) Yhteensä Tavoite Sa kalastus YÖA Luxemburg (1994; aite 5b (1) TT TïïJ X ÏÏ TU 1. 7 ~317 roT TTJ 24,4 T61T 11. 2 T31J "TTT YOA Luxemburg (1994) YHTEENSÄ * Määrästä vähennetty siirrot vuosille 1997-1999 TÏ5 23915 "517 ^8 Tm "TTTKT TCTT "43|" 48% ~4T% L6 1,8 17" TJ\ 38 %| TUT ~TF ITVo 1675 TTT T0TT%1 Tl "357T WK "^T^ Tl 0,0 TT w o$ "913" Tu" 4,9 UT TZÏ "TulJ 0,5 TUT Tm TT] 25T2T "4T%" 45 % ^ J% TTV, 32°/i "7T!£ 3<r% TTV* 17 TJ Tm "ÖTJ (^ 9. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 Muistin virkistämiseksi: Luxemburg ei osallistu neljään seuraavaan aloitteeseen: RECHAR, RETEX, REGIS ja PESCA. Vuosina 1994 ja 1995 hyväksyttiin viisi yhteisöaloiteohjelmaa (EMPLOI, URBAN, ADAPT, LEADER, INTERREG). Belgian ja Ranskan kanssa toteutettava INTERREG-ohjelma, jota ei vielä ollut hyväksytty, hyväksyttiin vuonna 1996. Kolme SME-aloitetta - joka hyväksyttiin vuonna 1996 - sekä RESIDER- ja KONVER-aloitteita koskevaa kansallista ohjelmaa oli vielä hyväksymättä. koskevalla SME-aloitetta tuki Luxemburgissa: yhteisöaloiteohjelmalla Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu SME- ja INTERREG II -yhteisöaloitteissa on teknologian kehittämiseen myönnetyllä tuella melko kahdenlaisia suuri paino. rahoitetaan kilpailukyvyn toimenpiteitä, joilla kannustetaan TTK-toimia tavoitteena pk-yritysten kansainvälisen parantaminen. Kyseessä on ympäristön kunnioittaminen hoitamalla luonnonvaroja järkevästi ja johtamista muun käyttämällä puhtaita muassa kehittämällä yleisiin markkinoihin ja rakennusalan viestintään tietojärjestelmiä. Luxemburgin ja teknologiansiirtoa luomista. Luxemburgin, Vallonian ja Lorrainen välisellä ohjelmalla pyritään uuden synnyttämiseen ja tukijärjestelmiä sekä toisaalta kehittämään tarpeita vastaavan koulutuksen avulla ja perustamalla Saksan kannustetaan (1,6 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 3,1 miljoonaa) sekä yhteistyöverkon teknologian tieto teollisuuden toimenpiteenä muun muassa luomaan pk-yrityksille suunnattuja teknologioita sekä edistämällä pk-yritysten inhimillisiä voimavaroja paikallisen -ohjelmalla puolestaan strategista liittyviä tietoverkkoja. INTERREG tähtäävänä välisellä II Vuonna 1996 hyväksyttiin kaksi uutta yhteisöaloiteohjelmaa. Ensimmäinen, syyskuussa 1996 hyväksytty ohjelma koskee pk-yrityksiä tavoitteiden 2 ja 5b kannalta tukikelpoisilla alueilla. Yhteisön tuki on 25 prosenttia suunnitellusta kokonaissijoituksesta. Tärkeimmät toimet koskevat ensisijaisesti kahta kohdetta; nämä ovat pienteollisuuden ja teollisuuden pk-yritysten kannustaminen, jotta ne ottaisivat ympäristönäkökohdat huomioon omassa johtamisen edistäminen pk-yrityksissä. toiminnassaan, sekä strategisen Luxemburgin, Belgian ja Ranskan välinen INTERREG-ohjelma hyväksyttiin helmikuussa. Se koskee Arlon'in, Virton'in, Bastognen ja Neufchâteaun piirikuntia Belgiassa, Meusen, Meurthe-et-Mosellen ja Moselien departementteja Ranskassa sekä Luxemburgin suuriruhtinaskuntaa. Ohjelma jäsentyy neljän (riskipääoman asettaminen rajaseutujen pk yritysten käyttöön); yrityskiinteistöt; alueiden omien mahdollisuuksien toimintalinjan ympärille, jotka ovat: rajaseutujen taloudellinen kehitys Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 267 (Euroopan inhimillisten voimavarojen hyväksikäyttö kehittäminen); teknologiayliopisto); rajaseutualueen vetovoimaisuus ja ympäristö (rajaseutujen jätteidenkäsittely-yksikön kehittäminen ja toteuttaminen; paikallisen yhteistyön toteuttaminen maaseutualueilla; veden ja vesistöjen laadun parantaminen); sekä rajaseutukaupunkien kehittäminen (taajamien kehitys ja rajaseutujen taajamien rakentaminen). Seurantakomitean ensimmäinen kokous pidettiin marraskuussa. Kokouksessa työjärjestys, seurantaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt hyväksyttiin ohjelman organisaatiosuunnitelma ohjelman toteuttamiseksi, valintaperusteet) sekä tarkasteltiin erilaisia hankkeita (mm. tutkimus rajaseutujen pohjavesijohteiden hyväksikäytöstä sekä tutkimus tulvien ehkäisemisestä Chiers'ssa). (komitean Komissio ei katsonut voivansa hyväksyä Luxemburgin viranomaisten esittämää yhdistettyä RESIDER/KONVER -ohjelmaa. Ohjelman viimeisestä, 9 päivänä helmikuuta 1996 vastaanotetusta versiosta puuttui muutamia olennaisia kohtia kuten esimerkiksi toimenpiteiden kuvaus. Komission toistuvista pyynnöistä huolimaita Luxemburgin viranomaiset eivät toimittaneet sille uutta versiota vuoden 1996 aikana. ja ADAPT-yhteisöaloiteohjelmat kuuluvassa Youthstart-hankkeessa hanketta. EMPLOYMENT-ohjelmaan Jo käynnistetyistä ohjelmista EMPLOYMENT- etenivät tyydyttävästi vuonna 1996. Ensin mainitulla aloitteella rahoitetaan kolmea ja viimeksi mainitulla kahta pyritään tunnistamaan nuoret, jotka eivät menesty koulujärjestelmässä, sekä tarjoamaan heille tunnustettu ammatillinen pätevyys ohjauksen ja neuvonnan avulla. Horizon-hankkeella pyritään luomaan puutarha-alan työpaikkoja (viheralueiden hoitoyhdistyksen perustaminen) vähäosaisille, ja Now- hankkeeila tarjotaan yhtenäistä ammatillista koulutusta työelämään palaaville naisille. ADAPT- hankkeessa on kyse yrityksille tarjottavasta ammatillisesta koulutuksesta ja neuvonnasta sekä palkansaajille suunnatun, saatavilla olevaa ammatillista koulutusta koskevan tietokannan luomisesta. Luxemburg, jolla ei ole käytettävissään EMPLOYMENT-aloitteeseen kuuluvaa lisärahoitusta, on ehdottanut, että aloitteen uudessa Integra-vaiheessa toteutettaisiin ESR:n asetuksen 6 artiklan mukainen, pilottihankkeena toteutettava hanke. Lopuksi voidaan todeta, että yhteisöaloitteiden varauksen jakoa koskevan päätöksellä Luxemburgille myönnettiin 1,23 miljoonaa ecua. Määrällä vahvistetaan kahden aloitteen, RESIDERin ja LEADERinJ toteuttamista. Taulukko V-37: Luxemburg - Yhteisöaloitteet - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Aloite (YAOtien määrä) Rokonais- kustan. RR. n tuki Maksusitoum 1996 (1) 0,8 0,6 4,8 1,4 1,0 8,7 ADAPT (i) EMPLOYMENT (1) LEADER (1) SME(l) URBAN (1) Yhteensä (5) 1NTERREG/REGEN (2)** loista 1996 hyväksyttyjä Y AO: ia: SME INTERREG (1)*** * Varauksen ulkopuolella ** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2. 2. *** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I. B. l, Yhteisöaloitteet 1,4 0,3 0,3 1,0 0,3 0,5 2,5 0,3 0,2 0,0 0,0 0,3 0,0 0,5 0,3 Maksusitoum 1994-1996 (2) (2)/(D Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) 0,3 0,3 1,0 0. 3 0,5 2,4 100% 100% 100 % 72% 100% 9 6% 0. 1 0,0 0,0 0,1 0,2 0,4 0,1 0,2 0,4 0,1 0,3 1,0 (3)/(l) 30% 50% 40% 22% 50% 4 0% 0,3 72% 0,1 0,1 2 2% 3 Katso myös I luku kohta B. l. Yhteisöaloitteet. 268 10. Alankomaat Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 10. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Alankomaiden eri alueilla: Tavoite 1: Flevolandia koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa käytetään 14,4 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 86,9 miljoonaa ecua) TTK-toimia koskevaan toimintalinjaan neljällä alalla: • "Alueellinen teknologiasuunnitelma", jossa yhdistyvät alueellisiin TTK-toimiin valmiuksien parantaminen ja alueelliset sosiaalis-taloudelliset ecua); liittyvien tavoitteet (0,2 miljoonaa • pk-yrityksille teknologiansiirtoon alueellisten teleliikennekeskusten verkon luominen (1,5 miljoonaa ecua); suunnatun, tarkoitetun keskuksen perustaminen ja • KIM-hanke, jossa autetaan yrityksiä palkkaamaan yliopistojen edustajia ja tavoitteena uusien teknologioiden ja uusien korkeasti työmenetelmien hydrodynamiikka, tulipalojen ehkäisy -0,2 miljoonaa ecua) käyttöönotto ekologia, teollinen vesivarojen hallinnointi, koulutettua henkilökuntaa (mm. hydrauliikka, rannikkoalueiden kehittäminen, yrityksissä; • uusien perusrakenteiden luominen soveltavaa tutkimusta varten sekä TTK-toimiin suunnattu rahoitus teollisuudelle (12,5 miljoonaa ecua). (5,6 miljoonaa ecua; TTK-toimet ovat olennainen osa myös maatalouden nykyaikaistamisstrategiaa kokonaiskustannukset: 23,2 miljoonaa). Yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa kannustetaan korkean tason TTK-toimien keskittämistä ja laajentamista siten, että tutkimuslaitoksia sijoitetaan uudelleen luo 250 työpaikkaa korkeasti sekä perustetaan uusia (esim. Lelystadin IDL-DLO - tutkimuslaitos jonka koulutetuille henkilöille), että niiden tarkoituksena on helpottaa tutkimustulosten siirtoa elintarviketeollisuuden alalle ja maatiloille. Yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa tuetaan myös kalataloutta koskevaa tutkimusta (1,1 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 20,7 miljoonaa). 10 prosenttia Tavoite 2 (1994-1996): Tavoitetta 2 koskevissa yhtenäisissä asiakirjoissa rakennerahastojen antamasta tuesta suunnataan TTK-toimiin. Toimenpiteillä halutaan vahvistaa teollisuuden rakennetta kannustamalla tarkemmin seuraavassa: innovaatiota ja tuotteiden kehittämistä, mistä eriytetään ja että kehitetään keskus, toimintoja • Arnhem-Nijmegen: vastaanottorakenteet yrityksiä varten teknologiakeskus, Arnhemissä sijaitsevat BO-Bedrijfscentrum teollisuuden rakenteiden ja osaamisen Mercator - tiede- ja Bedrijvencentrum Simon Stevin), (yritysryppäät innovaation ja laadun edistäminen - esim. lääketeknologia, uudet kaupallisen muodot, kokonaiskustannukset: 25,6 miljoonaa); - esim. hopeoitujen sijoittaminen inhimilliseen teollisuuden pääomaan tuotteiden (yhteensä 6,9 sijaitseva ja kehittäminen yritysyhteistyöhönkö, toiminnan miljoonaa, (Nijmegenissa • Groningen-Drenthe: teknologisen innovaation kannustaminen, TTK-toimien ympäristöteknologioiden keskuksen perustaminen (0,5 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 1,2 miljoonaa); koskeva ohjaus, teknologisen sovelluksia • Twente-Overijssel: teknologisten perusrakenteiden ja osaamisen kehittäminen miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: (0,5 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset; tiedepuiston teknologiset laitokset; 5,3 miljoonaa) sekä innovaation 1,1 miljoonaa) - esimerkiksi yritys- tukeminen, kehittämisen (1,8 tukeminen ja • Etelä-Limburg: yritysten valmistamien tuotteiden sekä yritysten liittyvien perusrakenteiden teknologinen miljoonaa); ammattikoulutus ja ympäristöteknologioiden (8,2 miljoonaa ecua; kehittäminen, vastaanottorakenteisiin tason korkean 25 kokonaiskustannukset: • Kaakkois-Brabant: tutkimuslaitosten välineistö (9,7 miljoonaa kokonaiskustannukset: 39, 7 miljoonaa), teknologisen ammattikoulutuksen osaamisen siirto uusille yrityksille. ecua; parantaminen, Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 269 lisäksi käytetään ohjelmissa 1,5 prosenttia suunnitellaan yksityiskohtaisemmin telematiikan kehittämistä ja viimeksi mainitussa nimittäin televiestintään, TTK-toimien välineistöön. Vain Twentea koskevassa televiestintäverkkojen yhteyksiin ja perusinfrastruktuurin tiedepuistoon yritys- ja yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa kaapelin avulla rakennettavaa yhteyttä sekä telemaattisen perustamista tietämyksen keskuksen alueen monimuotoliikenteen kehittämiseksi. Telematiikkasovellusten osalta voidaan todeta, että ensin mainitussa Twentea ja Groningen-Drentheä koskevissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa tuetaan kuljetuksiin sovelletun telematiikan kehittämiskeskuksen helpotetaan Tavoite 5b: Frieslandiin perustetaan tutkimus-ja yritysten yritysryppäiden kehittämisessä, johon on saatu tukea 7,3 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 32,9 miljoonaa) ja koskevalle uusille sekä yrityksille ja tiedottamiselle annettavassa tutkimushankkeiden ja maataloutta kehitettäessä. Kaiken kaikkiaan yhteisön prosenttia rakennerahastojen määrärahoista (tavoitteet 1, 2). tuen kohteena ovat telematiikkapalvelujen luonnonvaroja tuotteiden tuessa. Overijsselissä sekä uusien yhteydessä. Groningen-Drenthessä teknologiseen kehittämiseen rahoitus Alankomaiden tuotteille, uusille teknologiansiirtoa painopiste on tietokeskuksiapa teknologioille vastaa 13,2 kehittäminen kehittäminen innovaatiota kehittämisen suunnatulle, luomista. Taulukko V-38: Alankomaat - Teknologiseen kehittämiseen ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) välittömästi liittyvä rahoitus YHTEENSÄ KK Jäsenvaltio Tavoite 1 Tavoite 2 YHTEENSÄ 132,7 97,8 230,5 % 58% 42 % 100% 22,0 27,6 49,6 % 17% 28% 22% Julkinen Yksityinen Yhteensl 89,<> 38,2 128,1 20,8 32,0 52,8 110. 7 70. 2 180,9 % 8 3% 7 2% 78% 1IUOM: Suunnittelumenettelyn luontuen ja jäsenvaltioiden hyväksymien cri lähestymistapojen vuoksi lukuja on tulkittava varovaisesti erityisesti lietovhteiskuntaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin kuten teollisuuteen ja TTK. een Rakennerahastojen rahoitus 3% OTTK a Televiest. TAVOITE 1 Kuvio V-45: Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua): Pääasialliset tavoitteet: collisuuden edistäminen (a) Matkailu (b) Maatalous, maaseudun kehittäminen (c) Kalastus (d) Inhimilliset voimavarat (c) Yritysinfrastruktuuri (f) Liikenneinfrastruktuuri (g) Tutkimus ja kehittäminen (h) Tekninen apu (i) Rahastokohtainen jaottelu —EKKK ESR EMOTR KOR Yhteensä 40,0 21,5 8,5 150,0 TYUX "227J 5,2 21,2 8,2 28,0 17,0 31,4 14,4 2,6 ~5T% 27% 14% 6% 100% 1 Tukikelpoinen alue: Flevoland. (h) 10% O2% (a) 15% (9)21% (f) 11% (e) 19% 270 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 Flevolandia koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan yleisiin tavoitteisiin kuuluvat muun muassa bruttokansantuotteen kasvattaminen 85 prosenttiin yhteisön keskiarvosta asukasta kohti, työllisyyden parantaminen 3 prosentilla kansallisesta keskiarvosta, työttömyysasteen saattaminen kansallista keskiarvoa alhaisemmaksi sekä työttömyysastetta koskevien erojen pienentäminen alueella. Kaikkia tavoitteita ei ole vielä saavutettu. Vaikka bruttokansantuote asukasta kohti on kasvanut jonkin verran ja työllisyyden kasvu on melkein 3 prosenttia kansallista keskiarvoa korkeampi, Flevolandin työttömyysaste on kuitenkin ensi kertaa hiukan Alankomaiden keskiarvoa korkeampi, ja työttömyysasteen erot ovat kasvaneet alueella vuosina 1994-1995. luomiseen, työpaikkojen väliarviointi, maatalouspolitiikka Merkittävää vuoden 1996 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteuttamisen kannalta on ensinnäkin ollut eri aiheita koskevien istuntojen käynnistäminen. Näiden istuntojen tarkoitus on käynnistää eri osapuolten välisiä avoimia keskusteluja tietyistä aiheista; vuonna 1996 aiheita olivat kannustaminen uusien alueellinen teknologiasuunnitelma. Toisaalta Flevoland kuuluu alueellisten työllisyyssopimusten toteuttamiseen osallistuviin alueisiin. Alueella on laadittu "Työllisyystoimiksi" kutsuttu toimintasuunnitelma, jossa seurataan johdonmukaisesti tavoitetta 1 koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa esitettyjä suuntaviivoja, yhteensovittamisen vahvistamista kolmen periaatteen eli dynaamisuuden, luovuuden ja synergian pohjalta. Tarkoituksena on pikemminkin yhtenäistää jo olemassaolevia hankkeita kuin käynnistää uusia. Jo hyväksyttyjen hankkeiden vaikutuksia työllisyyteen on arvioitu seuraavasti: 10 492 pysyvää työpaikkaa (6 749 suoraan luotua työpaikkaa, 3 743 välillisesti luotua työpaikkaa) ja 2 793 määräaikaista työpaikkaa. alueellisen yhteistyön painottaen erityisesti kuitenkin ja Eri toimenpiteiden toteuttaminen on mahdollistanut vuoden 1995 osuuksien maksamisen sekä vuoden 1994 vuotuisen osuuden saattamisen päätökseen. Tyydyttävästi eteneviä toimenpiteitä ovat yrityksille annettu tuki (erityisesti pk-yrityksiin kohdistuvat toimenpiteet) ja liikenteen perusrakenne (jossa tärkein hanke on valtatie N27:n muuttaminen moottoritieksi (A27), mikä parantaa Flevolandin yhteyksiä maan keski- ja eteläosiin; hanke etenee aikataulun mukaisesti). Jotkin tavoitteet edistyvät hitaammin. Näitä ovat kalastus, kaupan perusrakenteet sekä TTK-toimet. Sen sijaan alueellinen teknologiasuunnitelma on lisännyt viimeksi mainittuun tavoitteeseen liittyvien hankkeiden määrää. Kalataloutta koskevat toimenpiteet sujuvat suunnitelmien mukaisesti. Niiden toteuttaminen aloitettiin toimenpiteellä nimeltä "pyyntiponnistusten sopeuttaminen," joka koski alusten lopullista poistamista käytöstä sekä toimenpiteillä, jotka koskivat tuotteiden jalostamista ja kaupan pitämistä. Maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevan tavoitteen osalta voidaan todeta, että EMOTR:in rahoittamat toimenpiteet ovat, lukuun ottamatta tavoitetta 5a koskevia toimenpiteitä, ennen kaikkea toimia, joilla tuetaan maataloutta koskevaa tutkimusta, kestävän maatalouden kannustamista, uusia maatalouteen liittyviä toimintoja sekä parempaa vesistön hallinnointia. Näiden toimenpiteiden rahoituksen toteutuminen on huomattavasti myöhässä oikeudellisten ja budjettiin liittyvien maksusitoumusten sekä maksujen välisen merkittävän viiveen takia. Niinpä vuoden 1996 lopussa kuudesta vuotuisesta tehty maksusitoumus, mikä vastaa 30 prosenttia arvioiduista osuudesta vain kahdesta on määrärahoista. Muita toimia olivat Flevolandin maataloutta käsitelleen teemapäivän järjestäminen sekä ryhtyminen tavoitteiden toteuttamista nopeuttaviin toimenpiteisiin. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 Arvioija on palauttanut puolivälissä laadittavaa arviointikertomusta koskevan hankkeen. Kertomuksen tärkeimmät päätelmät ovat, että ohjelman rakenne, strategia ja yhtenäisyys ovat edelleen päteviä ja että organisaatiota ja hallinnointia voitaisiin yhtenäistää aiempaa enemmän. Kertomuksessa suositellaan myös pyrkimysten keskittämistä voimakkaammin tietyille aloille, erityisesti kun kyse on työttömyyden vastaisesta taistelusta, kalataloudesta riippuvaisten alueiden monipuolistamisesta ja toimintakeskusten luomisesta tietyillä aloilla (esim. elintarviketeollisuus, liikenne ja jakelu, tiedotusvälineet, matkailuja vapaa-aika). Yleisesti voidaan todeta, että yhtenäisellä Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 271 ohjelma-asiakirjalla on edistetty eri osapuolten välistä yhteistyötä alueella, jolla ei ennestään ollut toiminta on parantunut erityisesti eri aiheita koskevien yhteistyöverkkoja. Seurantakomitean teemaistuntojen ansiosta. Keskusteluihin osallistuu suuri joukko ihmisiä, ja ne ovat ominaisia juuri Flevolandille muihin Alankomaiden tukikelpoisiin alueisiin verrattuna. TAVOITE 22 Kuvio V-46: Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecun): Alakohtainen jaottelu: Tuotantoympäristö (a) Inhimilliset voimavarat (b) Perusparannus ja saneeraus (c) Ympäristönsuojelu (d) Tekninen apu (e) Rahastokohtainen jaottelu : (d)2% l « )3% a) 46% (c) 13% —EAKR- ESR Yhteensä TMJJ 80,2 224,1 5 YOA Keskiarvo/ Y Ö~X]~ Vuosi 1996 kaudella 1994-1996 ~3T%- 36% 100% "TO (b) 36% Viisi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa saatettiin päätökseen vuonna 1996 siten, että merkittävä osa alunperin kohdennetuista määrärahoista (yhteensä 80,12 miljoonaa ecua eli 27 prosenttia tuen jäi kohdentamatta ja siirrettiin kaudelle 1997-1999. Siirrot alkuperäisestä kokonaismäärästä) vastaavat alueesta riippuen 17-30 prosenttia alkuperäisestä tuesta-^. Kaikkia muita alueita paitsi Twentea koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osuudet vuosille 1994 ja 1995 on saatettu päätökseen, ja kolmelle (Groningen-Drenthe, Arnhem-Nijmegen ja Kaakkois-Brabant) on tehty maksusitoumus ensimmäisestä erästä. Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen seurantajärjestelmät toimivat täysipainoisesti vasta vuonna 1996, jolloin kaikki rahoitusta koskevat tiedot ja kaikki osoittimet voidaan toimittaa yksityiskohtaisesti. Kukin ohjelma on edennyt omalla tavallaan: • Groningen-Drenthessa kaksi toimenpidettä - alueellinen teknologiasuunnitelma ja ympäristön ja energian aloilla toteutetut toimenpiteet - saatiin päätökseen, ja ne toimivat nyt kehyksenä seuraavalle vaiheelle, ja tuki neuvonnan, kansainvälistämisen, teknologian ja sijoitusten aloilla oli erittäin menestyksekästä, minkä johdosta sitä päätettiin lisätä. Sen sijaan tuotti ongelmia erityisesti moninaisten hallinnollisten menettelyjen takia. tuensaajien kiinnostuksen herättäminen toisaalta yrityksille annettu lopullisten • Twentessa komissio hyväksyi kaksi riskipääomaa ja alueellisen teknologiasuunnitelman, joka toimii kehyksenä teknologiahankkeiden valinnalle. Monet ohjelmaan sisältyvistä toimenpiteistä - EAKR:n rahoittamat monimuotoliikenteeseen ja teollisuuden perusrakenteisiin liittyvät hankkeet, ESR:n rahoittamat liikenne, jakelu ja matkailu - ovat kohdanneet vaikeuksia, kun taas ESR:n rahoittama toimenpide teollisuuden alalla etenee nopeasti. Arvioinnissa päätellään, että vaikka teollisuuden työpaikat vähenevät jatkuvasti, tätä kehitystä voitaisiin ehkä jarruttaa teollisuutta ja toimivien yritysten kehitystä tukevilla toimenpiteillä. 2 Tukikelpoiset alueet: Arnhem-Nijmegen, Groningen-Drenthe, Twente-Overijssel, Etelä-Limburg, Kaakkois- Brabant. 3 Siirrot muodostuvat seuraavista määristä: 22,3 miljoonaa ecua Groningen-Drenthelle (29% alkuperäisestä (17%), tuesta), 11,2 miljoonaa Arnhem-Nijmegenille 14,1 miljoonaa Etelä-Limburgille (32%) ja 22,6 miljoonaa Kaakkois-Brabantille (33%). (20%), 9,9 miljoonaa Twente-Overijsselille 272 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Arnhem-Nijmegenissä toteutettujen hankkeiden vähäinen määrä selittyy sillä, että jotkin toimenpiteet ovat myöhässä (erityisesti matkailuja ESR:n rahoittamat toimenpiteet). Teollisuuden ja matkailun aloille suunnattuja strategioita on parannettu, mutta alakohtaisten ja julkisten järjestöjen kaltaisten järjestöjen aktiivisempi osallistuminen osoittautui tarpeelliseksi. Kaakkois-Brabantissa ESR:n rahoitus hyödynnettiin käytännössä kokonaan vuonna 1996, ja EAKR:n toimenpiteet teollisuusalueiden, yritysten vastaanoton ja yritysympäristön tukemiseksi etenivät hyvin, kun taas matkailua ja teknologia-ja koulutuskeskuksia koskevat toimenpiteet eivät olleet yhtä menestyksekkäitä. Arvioinnissa osoitetaan, että ohjelmien tavoitteet on saavutettu, että ohjelman aikataulua on noudatettu, että seurantajärjestelmässä ja yhteisrahoituksessa ei ole esiintynyt ongelmia, että pk-yrityksille suunnattu tiedotus on ollut tehokasta ja että ensimmäisten ESR:n rahoittamien, loppuunvietyjen hankkeiden avulla 86 prosenttia koulutuksessa olleista työttömistä on saanut työpaikan. Etelä-Limburgissa ohjelmaa on mukautettu siksi, että määrärahat sidottiin indeksiin; tämän toimintalinjaan seurauksena saadut varat osoitettiin matkailua ja teknistä apua koskevaan (seurantajärjestelmän mukauttaminen), ja toisaalta teollisuutta ja yritysten perustamista tukevissa toimenpiteissä käyttämättä jätettyjen määrien siirrosta matkailua koskevaan toimenpiteeseen; siirto on korvattava ohjelmassa kaudella 1997-1999. Kauden 199 7-1999 valmistelu Kauden 1997-1999 valmistelut aloitettiin vuoden 1996 toisella vuosipuoliskolla. Kukin hyväksytyistä hankkeista jatkaa kauden 1994-1996 toimenpiteitä sisältäen kuitenkin myös toimintalinjojen muutoksia. Niinpä Groningen-Drentheä koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa painotetaan entistä enemmän paikallisia työllisyysaloitteita, tiettyjen kaupunkien taloudellista merkitystä sekä teknologiasuunnitelmaa perusrakenteen jäädessä vähemmälle huomiolle. Kaakkois- alueellista Brabantin toimintalinjoihin puolestaan on lisätty elämänlaadun ja paikallistalouden aihepiirit sekä työllisyysaloitteet. Twentessa investoinnit suuntautuvat vastaisuudessa yhä suuremmassa määrin työpaikkoja mahdollisesti synnyttäviin tulevaisuuden aloihin, jotka voivat monipuolistaa alueen taloutta. Tämä kuvastuu siinä, että tuottavia perusrakenteita, teknologioita ja teollisuuden saamaa rahoitusta painotetaan enemmän. Myös Arnhem-Njimegenin ohjelmahankkeessa painopiste siirtyy taloudellisista perusrakenteista yritysinvestointeihin ja tietoteknologiaan. TAVOITTEET 3 JA 4 Kuvio V-47: Tav. 3- Toimintasuunn. 1994-1999(milj. ecua-1995hinnat): Pääasialliset tavoitteet Koulutus (a) Sijoittautuminen (b) Sijoittautumisväylät (c) Tekninen apu (d) ESR 1 ÎBTÎ7T 120,0 277,0 46,0 OTT TTOÄ yhteensä (d) 5% (c) 30% (b) 13% (a) 52% Tavoitetta 3 koskeva ohjelma on sujunut suunnitelmien mukaisesti siten, että koko vuotuinen osuus on kohdennettu (164 miljoonaa ecua) ja ESR:n rahoittamiin hankkeisiin on osallistunut yhteensä 128 900 henkilöä (74 900 on saanut varsinaisen ammatillisen koulutuksen, 6 460 on saanut neuvontaa ja 47 540 on osallistunut "sijoittautumisväylä"-toimintaan). Kuluja näyttää kertyvän pikemminkin "sijoittautumisväyliä" kuin "neuvontaa" koskevasta toimenpiteestä. Se kuvastaa työllisyyspalveluissa esiintyvää suuntausta etsiä työttömille yksilöllisiä väyliä, ja sen seurauksena seuraavien vuosien toimintasuunnitelmia saatetaan välitarkistuksessa muuttaa myös muodollisesti. ESR:n rahoitusta harjoittelujärjestelmälie työn kautta tapahtuvaan ammatilliseen koulutukseen, työkokemukseen ja yhteen teoreettiseen koulutuspäivään viikossa. ESR järjestää myös tarjonnan ja kysynnän välisiä yhteyksiä alueittain ja aloittain, minkä ansiosta 4 000 - 5000 uutta nuorta sijoittautuu työelämään vuosittain. lisättiin vuonna 1996. Harjoittelujärjestelmä perustuu Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 273 Rahoitus ei ole toteutunut yhtä hyvin kuin aiempina vuosina, koska hankkeiden saattaminen ESR:n työvoimatoimistoissa. Koska yhteisrahoitusjärjestelmän piiriin on viivästynyt alueellisissa talousarviot osoitetaan aina yksittäisille hankkeiden vetäjille, ne saattavat jäädä käyttämättä, jos hankkeen toteuttaja ei onnistukaan järjestämään hanketta. Hankkeiden kustannukset näyttävät jonkin verran kasvaneen Alankomaiden työllisyystilanteen paranemisen myötä, minkä seurauksena yhä työttöminä olevien tukeminen vaatii entistä suurempia ponnisteluja. Kuvio V-48: Tqv. e 4 - Toimintasuunn. !994-1999 (milj. ecua -1994 hinnat): Pääasialliset tavoitteet Koulutukseen kohdist. kiinnostuksen rohkaiscm. (a) Koulutuksen ja tarpeiden vastaavuus (b) Koulutusohjelmat (c) Tekninen apu (d) -EST TYÖT Yhteensä ~TTJ3 29,1 106,7 7,4 1352 (d) 5% (a) 8% (b) 19% (c) 68% rahastojen Tavoitetta 4 koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteuttaminen saatiin vihdoin toden teolla käyntiin vuonna 1996. Yhteensä 40 miljoonalla eculla rahoitettuun toimintaan valittiin 69 hanketta. Suurin osa hankkeista on useiden, samalla talouden alalla (yhteensä 17 eri alaa) toimivien yritysten muodostamia ryppäitä (käsittäen keskimäärin 120 yritystä), ja ne ovat järjestäytyneet alakohtaisten O&O-rahastojen mukaisesti; hallinnoiman ammattikoulutuksen järjestäminen. Ammatillista koulutusta saaneiden määrän arvioidaan vuonna 1996 olleen 41 000 henkilöä, joista 25 000 toimi pk-yrityksissä. Kolmas päätavoite eli ammatillinen koulutus on saanut eniten rahoitusta. Näyttää siltä, että ammatillisten koulutusohjelmien ennakointi ja kehittäminen on edennyt Alankomaissa jo pitkälle. Ennakointia koskevan toimintalinjan yhteydessä on perustettu työllisyyden seurantakeskus, jossa on jo työskennelty tehokkaasti olemassa olevien toimien yhteensovittamiseksi ja jossa tutkitaan tarpeiden ja kysynnän kehitystä työmarkkinoilla sekä tarkkaillaan, millä tavoin tavoitetta 4 koskeva ohjelma on niiden tasalla. Seurantakeskus on jo kohderyhmän keskuudessa varsin tunnettu, ja sen on vaikeampi käsitellä hanke-ehdotusten kasvavaa lukumäärää. työmarkkinaosapuolten tarkoitus on TAVOITE 5a maatalous Taut. V-39: Toteutuss. 1994-1999 (milj. ecua - 1994 hinnat): Yhteensä [Toimenpiteet 118,0 Tuotanto Kaupanpitäm. 1 7ÏÏJ 39,2 %~ VTVo 33 % Investoinnit tuotantorakenteiden nykyaikaistamiseen koskivat vuonna 1995 pääasiassa karjasuojien kehittämistä. Vuonna 1995 investointitukea saaneiden tilojen määrä on vähentynyt huomattavasti edellisistä vuosista: kun tuensaajia vuonna 1993 oli 918 ja vuonna 1994 vastaavasti 883, määrä oli vuonna 1995 vain 226. Määrän pienenemisen arvellaan johtuvan Alankomaiden maatalousalalla vallitsevassa odottavasta asenteesta ("wait-and-see") maataloustulon kehityksen suhteen. Tämä heijastui vuodelle 1995 osoitettujen kustannusten tarkistamisena alaspäin (43 prosenttia vähemmän verrattuna vuonna 1994 tehtyihin rahoituksen ennakkoarvioihin). Vuonna 1993 lakkautettiin myös nuorille maatalouden harjoittajille tilan perustamiseen suunnattu tuki. Sen sijaan tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja etenee suunnitelman mukaisesti. Useimmille hankkeille on ominaista ympäristönäkökulma tai uutta luova lähestymistapa. Tilanteen yksinkertaistamiseksi Alankomaat ehdotti vuonna 1996 useisiin yhteisön antamiin asetuksiin vedoten, että investointitukia koskevat eri säädökset yhdennettäisiin yhdeksi investointitukea koskevaksi oikeudelliseksi välineeksi. 274 TAVOITE 5a kalastus Kuvio V-49: Tav. 5akalastus- Toimintasuunn. 1994-1999(milj. ecua): Pyyntiponnistusten sopeuttam. ja uudell. suuntaaminen (a) Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (b) Laivaston uudistaminen (c) Vesiviljely (d) Suojellut merialueet (e) Satamalaittect (0 Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen (g) Tuotteiden menekin edistäminen (h) Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet (i) Muut toimenpiteet (j) Yhteensä | K OR ~ 570~ 0,0 2,2 ls5 0,0 20,4 8,5 6,0 pm 0,0 46,6 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus (h) 13% d)0% ( a ) 1 7% (g) 18% (0 44% Ohjelman toteuttaminen paikan päällä alkoi pyyntiponnistusten mukauttamiseen liittyvillä toimilla, toisin sanoen alusten pysyvällä käytöstä poistamisella. Tiettyjä kalanjalostusteollisuutta koskevia hankkeita käynnistettiin, mutta useimpien muiden yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa koskevien toimenpiteiden toteuttaminen on ollut melko hidasta. TAVOITE 5b4 Kuvio V-50: Tavaile 5h - Toiminlasuiinnilclma Väestö (1000 as. ) Pinta-ala (km1) 1994-1999: ~W5 5 405 miljoonaa ecua Rahastokohtainen jaottelu: —EÄKK ESR EMOTR Yhteensä ~TYJ 17,6 50,6 150,0 TYÖT Keskiarvo; TYÖÄf T5% 12% 34%. 100% irrjJ (e) 11% (1)1% (a) 8% Q Maatalouden ja puutarhaviljelyn kehittäminen (a) O Yritysten perustaminen (b) (d) 13% (b) 25% • Matkailuinfrastruktuuri (c) (c) 42% D Ympäristönsuojelu (d) B Inhimilliset voimavarat (e) Q Tekninen apu (f) Eräällä alueella (Groningen-Drenthe) hankkeiden voidaan todeta jonkin verran viivästyneen. Komissio on painottanut, että lopullisille tuensaajille suoritettavia maksuja on nopeutettava. Komissio hyväksyi syyskuussa 1996 muutoksen Overijsseliä koskevaan yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan, ja myös Limburgin maakunta esitti muutospyynnön vuoden 1996 lopussa. Eri maakuntien indeksiin sitomisesta saadut seurantakomiteat päättivät ylimääräiset varat vuodelle 1999. Seurantakomiteoiden työskentelyn tärkeimpiä kohteita oli tilanteen arviointi. Kansallisella tasolla arvioinnin järjestivät maatalousministeriö ja talousasiani ministeriö. Puolivälissä ja loppukertomukset esitellään vuoden 1997 ensimmäisen vuosikolmanneksen lopulla. tekee kaikilla alueilla sama ulkopuolinen virasto, lisäksi varata ohjelmien (1995/1996) laadittavan arvioinnin 4 Tukikelpoiset alueet: Friesland, Groningen-Drenthe, Limburg, Overijssel, Zeeland. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 275 Taulukko V-40: Alankomaat - Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteittain - Vuosi 1996 kaudella 1994-1996/99 (miljoonaa ecua) Ohjelmat (hyväksymisvuosi) kokonais- kuslann. RR:n tuki Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1994-1996 Maksut 1996 Maksut 1994-1996 Tavoite 1 YOA I-'levoland (1994) Tavoite 2* YOA Amhcm-Nijmegen (1994) YOA Groningen-Drenthe (1994) YOA Tvvcutc-Ovcrijsscl (1994) YOA Btclä-Limburg (1994) YOA Kaakkois-Brabant (1994) T 5-7" I avoitc i YOA Alankomaat 1 Tavoite 4 YOA Alankomaat (1994) Tavoite 5a maatalous Arviot Alankomaat Asct. 2328/91 (1994) YOA Alankomaat Asct. 866 ja 867/90 (1994) Yhteensä Tavoite 5a kalastus YOA Alankomaat (1994) Tavoite 5b YOA Friesland (1994) YOA Groningen-Drenthe (1994) YOA Limburg (1994) YOA Ovcrijssel (1994) YOA Zeeland (1994) VH'1'KLNSA * Määrästä vähennetty siirrot vuosille 1997-1999 Yhteensä (1) mm 45,6 54,8 49,0 29,5 45,3 T2TT "95877! T73T 195,9 156,4 102,9 169,6 TÖTJ (2) (2)/(D P) (3)/(l) TJl "TTT 16,7 24. 5 12,0 24,6 __T 28 %| __T TTTST "2T%1 "3972" 50,0 43. 0 25,8 46,0 TISTJ " T o-î 9 1% 8 8% 8 7% 102% 9T% ~378" 13,3 8,2 1. 4 12,6 T97J "T277" 30,0 17. 5 8,3 23. 3 7 7J 1 B ~5 5 5% 36 2 8% 5 1% ^T%] 2. 2I<),7| 935,3[ 152. 21 T3T3T "4~%T T 2 ~ 6~ "377,91 "4TT%1 1 6 T 6T T33727 TTÖT "2272T" TT%r Tm Tm T^ T6777 313,7 TTTJ T2T5f "26T79" 157,4 48,4 70,2 49,2 392,1 5. 834,9 39,2 mri 4Ö: _E ~6"B77~ 34,9 19,1 15,5 11,8 TTfTT 7781573 "ToT8" 13,5 TJJ T 6% 3 4% "751? T7 T4T T3T5T "33~%~ TT 1,5 5,0 1,6 0,8 UT "2177T 5,7 7. 3 4,9 3,9 TTT T9379" ~2T%" 16% 38 % 3 2% 3 3% 1T% T3 TW TTT "TD774" __. 10,5 TSJ no% 2 7% T T- TT"^ T 0J 3,1 4. 5 3,9 3. 4 T 3 7J "5S57Î 1 5% 9% 2 4% 2 5% 2 9% TP% 32% 10. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 sisältyy virkistämiseksi: tuki. SME-yhteisöaloitteessa teknologian tässä mielessä huomioon tarkoituksena on uusien menettelyjen ja tekniikoiden käyttöönotto Muistin Alankomaat ei osallistu aloitteisiin RECHAR ja REGIS. Vuosina 1994 ja 1995 kaikista aloitteista INTERREGiin hyväksyttiin 12 kansallista yhteisöaloiteohjelmaa, joihin on vielä lisättävä 7 liittyvää yhteisöaloiteohjelmaa. Vuoden 1995 lopussa oli hyväksymättä vain KONVERia koskeva yhteisöaloiteohjelma, joka sekin hyväksyttiin vuonna 1996. Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Alankomaissa: kehittämiseen Useimpiin Alankomaiden hyväksymiin yhteisöaloiteohjelmiin kohdistuva televiestinnän otetaankin kehittäminen yritysten välisten verkkojen perustaksi, mutta lisäksi myös, kun on kyse TTK-toimista, useita toimenpiteitä, joiden ja uusien tuotteiden tuominen markkinoille, yhteistyö tutkimuskeskusten kanssa (esim. avointen ovien päivät, kokemusten vaihtoa koskevat hankkeet ja harjoittelu) sekä teknologian siirto. Yksi ohjelman toimintalinjoista suuntautuu lisäksi uusiin koulutusjärjestelmiin uusien teknologioiden ottamiseksi tukevia käyttöön yrityksissä. Joissakin INTERREGin televiestinnän toimenpiteitä. Alankomaiden perusrakenteiden ohjelmissa; tavoitteena on näin vahvistaa Euroopan laajuisten sähköisten verkkojen yhteyksiä. TTK-toimien ohjelmissa osalta Alankomaiden ja tuetaan yritysten ja tutkimuskeskusten välistä yhteistyötä sekä teknologiansiirtoa nykyaikaistamisen kannustamiseksi yritysten tuotantomenetelmissä ja Teollisuuden ja teollisuuden kehittämistä sekä verkkojen luomista teollisuuden ja palvelujen aloilla ohjelmaan myönnetyn 3,7 miljoonan ecun turvin (kokonaiskustannukset: 9,1 miljoonaa ecua): summalla on tarkoitus tuetaan teknologista kehittämistä ja innovaatioita Twenten alueella. EMPLOYMENTiin sijoittautumista vähäosaisten työmarkkinoille kehittämällä teleavusteista etätyöskentelyä ja ottamalla käyttöön ja Belgian sekä Alankomaiden, Belgian ja Saksan välisissä luovuutta yrityksissä. Myös RETEX-ohjelmalla ja Saksan välisissä ohjelmissa painopiste ohjelmissa puolestaan on televiestintää kuuluvalla Horizon-vaiheella samoin kuin Alankomaiden ja Belgian välisissä rakenneuudistuksessa RESIDER-ohjelmalla edistetään uusia tuotekehityksessä. lujittamisessa, teknologioita innovaatiota innovaation vammaisten helpotetaan tukea on ja ja ___ Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus uusia, joustavia harjoittelujärjestelmia kuten etäopetus ja interaktiivinen koulutus. Komissio hyväksyi lopulta KONVER-yhteisöaloiteohjelman maaliskuussa 1996. Se koskee kahdeksaa Alankomaiden aluetta (Kop van Noord-Holland, Haag/Delft, Rijnmond, Walcheren, osa Utrechtin maakunnasta, Veluwe, Arnhem/Nijmegen ja Luoteis-Brabant), ja sen tärkeimpiä osa-alueita ovat aseteollisuuden uudistaminen, innovaation kannustaminen, teollisuusalueiden elvyttäminen sekä matkailun ja ammattikoulutuksen kehittäminen. Komission päätettyä jakaa yhteisöaloitteiden varauksen ohjelma sai 15,1 miljoonaa ecua lisärahoitusta, ja sitä jatketaan aina vuoteen 1999 saakka. Jo nyt Alankomaiden viranomaiset ovat jakaneet eri hankkeille 49 prosenttia ensimmäisestä jättämien ennakkoerästä, ja ohjelma on herättänyt suurta kiinnostusta hankkeiden vetäjien hakemusten lukumäärästä päätellen. Komission yhteisöaloiteohjelmia koskevan päätöksen myötä Alankomaat saavat 184,55 miljoonaa ecua lisätukea, joka on osoitettu KONVERin lisäksi aloitteille ADAPT, EMPLOYMENT, LEADER, PESCA, RESIDER, URBAN ja INTERREG5. INTERREG II C -ohjelman tulvien ehkäisemistä koskevalle vaiheelle Alankomaat saavat 100 miljoonaa ecua; tuki suunnataan Mosel-Reinin allasta koskevalle ohjelmalle. Ohjelmaa valmisteltiin vuoden 1996 lopussa yhteistyössä Belgian, Saksan, Ranskan ja Luxemburgin viranomaisten kanssa, ja se saa rakennerahastojen rahoitusta yhteensä 135 miljoonaa ecua (Alankomaiden lisäksi Belgia; 7,5 miljoonaa ecua; Saksa: 24,9 miljoonaa; Ranska; 2,6 miljoonaa; Luxemburgilla ei ole tähän varattua talousarviota). Olemassa olevista ohjelmista RESIDER-ohjelmaa (Ijmond) jatketaan vuoteen 1999 saakka ja vahvistetaan 5 miljoonalla eculla varausvaroja. Ohjelma on ollut menestyksekäs, sillä vuoden 1996 lopussa 70 prosenttia rakennerahastojen määrärahoista oli kohdennettu eri hankkeisiin. Kokonaiskustannukset nousevat 50 miljoonasta 100 miljoonaan ecuun kansallisen, alueellisen ja yksityisen yhteisrahoituksen ollessa paljon aiottua suurempi. On huomattava erityisesti pk-yrityksille tarjottavan, neuvontaa koskevan tukisuunnitelman menestys, joka johtuu nimenomaan ISO- standardien suuresta kysynnästä ja jonka seurauksena toimenpidettä oli vahvistettava 100 prosentilla. RETEX-aloitteesta tehtiin puolestaan tavoitetta 2 koskevaan yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan kuuluva toimenpide, jonka tavoitteena on kannustaa Tvventessä sijaitsevien pk-yritysten innovaatioita, koska siihen liittyvistä maksuista on jo suoritettu 50 prosenttia. Vuosi 1996 oli myös SME -yhteisöaloitteen käynnistämisvuosi, ja 65 prosentista vuoden 1996 vuotuisesta erästä tehtiin maksusitoumus, mikä merkitsee myöhästymistä aikataulusta. Toimenpiteiden välillä on kuitenkin selviä eroja, koska teknologiaa ja kokemusten vaihtoa sekä demonstraatiohankeverkkoja koskevat hankkeet etenevät hyvin, kun taas jotkut, kuten demonstraatiokeskuksia, TTK-keskuksia sekä uusien teknologioiden käyttöönottoa yrityksissä koskevat hankkeet vaativat lisätoimia. URBAN-aloitteen kaksi ensimmäistä ohjelmaa, jotka koskevat Amsterdamia ja Haagia, käynnistyivät varsin myöhään siksi, että Alankomaiden viranomaiset epäröivät tuensaajakaupunkien valinnassa. Amsterdamia koskevassa ohjelmassa toteutettiin vuonna 1996 merkittäviä toimia. Alankomaiden viranomaiset päättivät myös osoittaa varauksesta saadun 13,1 miljoonan ecun lisärahoituksen kahteen uuteen, Rotterdamia ja Utrechtiä koskevaan yhteisöaloiteohjelmaan; ohjelmat esiteltiin vuoden 1996 lopussa. PESCA-ohjelmalle varausvaroista saadut 2 miljoonan ecun lisämäärärahat osoitetaan muille kuin tavoitetta 1 koskeville alueille. Ohjelman toteuttaminen on toisaalta ollut melko hidasta sekä tavoitetta 1 koskevalla alueella että sen ulkopuolella eritoten sisäisten, yhdenmukaistamiseen liittyvien ongelmien takia, jotka ovat seurausta siitä, että tukea ovat myöntäneet useat eri rakennerahastot sekä yhteisrahoitukseen osallistuvat kansalliset viranomaiset (mm. ministeriö ja paikallisyhteisöt). Neljän LEADER-ohjelman toteuttaminen sujuu tyydyttävästi, ja tukikelpoisten alueiden verkko on jo toiminnassa. Arvioinnin kohteena on näiden neljän ohjelman muodostama kokonaisuus 5 Katso myös luvun I. kohta B. l. Yhteisöaloitteet. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 277 samanaikaisesti, kun sama toimisto analysoi myös erikseen kunkin alueen. Flevolandia koskevaan ohjelmaan valituissa hankkeissa on kolme toimintalinjaa, jotka ovat maatalousalan haavoittuvuuden vähentäminen, matkailualan vahvistaminen ja kylien elinvoimaisuuden vahvistaminen. siihen uuden EMPLOYMENTissa oli vuonna 1995 valittu 41 hanketta (15 NOW-, 17 Horizon- ja 9 Youthstart- hanketta), jotka käynnistettiin vuoden 1995 lopussa ja vuoden 1996 alussa. NOW-hankkeet keskittyvät ennen kaikkea etnisiin vähemmistöihin kuuluviin sekä sosiaaliturvaa saaviin naisiin. Vammaisille suunnatuissa Horizon-hankkeissa, joilla tuetaan "avustetun työn" mallin kehittämistä sekä vähäosaisia koskevissa hankkeissa painopiste on pitkäaikaistyöttömien työllistämisessä. Youthstart-hankkeet on suunnattu pääasiassa nuorille maahanmuuttajille sekä vähän koulutusta omaaville nuorille. Alankomaiden viranomaiset ovat esittäneet ohjelmaan tarkistetun hankkeen lisätäkseen toimenpiteisiin uuden ja hanketarjouspyynnön järjestämiseksi vuoden 1997 EMPLOYMENT-hankkeiden toisen sarjan osalta. ADAPT-ohjelmassa käynnistyi 67 hanketta'vuonna 1996. Ohjelmassa painotetaan voimakkaasti pk- yrityksiä, ja huomattavaa on uusille yrityksille annettu tuki mahdollisten työpaikkojen luomiseksi. Ohjelmissa on kyse myös suuryritysten tiedon ja kokemusten siirrosta pienyrityksille, pk-yritysten ja TTK-laitosten sekä ammattikoulutuslaitosten välisestä yhteistyöstä sekä naisten mahdollisuuksien parantamisesta työmarkkinoilla. Lisäksi on ehdotettu yhteisöaloiteohjelman tarkistamista uuden toimenpiteisiin ADAPT B hanketarjouskilpailun sarja lokakuussa 1996 aloituskonferenssi, jonka käynnistyy vuonna 1997. Tätä varten järjestettiin tarkoituksena on herättää hankkeiden vetäjien mielenkiinto. -vaiheen mukaan ottamiseksi, järjestämiseksi samaan aikaan, kun ADAPT-hankkeiden Integra-vaiheen, lisäksi on ja myös siinä on ryhdytty ryhdytty toinen Taulukko V-41: Alankomaat - Yhteisöaloitteet - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Aloite (YAO:icn määrä) K o ko n a ts- kustann. TÛT7 Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1994-1996 ADAPT( 1 ) EMPLOYMENT ( I) LEADER (4) PESCA (I) SME ( I) KONVER (1) RESIDER (1) RETEX (I) URBAN (2) Yhteensä (13) INTERREG/RF. GEN inistä 1996 hyväksyttyjä Y AO: ia: KONVER * Varauksen ulkopuolella ** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2. 2. TSTJ 91,4 35,2 34,2 26,9 32. 0 51,5 3,5 87,9 505,3 f) * * 32,0 TJi 2,2 0,0 9,3 0,8 11,0 0,0 0. 0 0,0 23,4 (2) T0 6,5 8,2 10,5 10,3 11. 0 18,1 1. 0 7. 9 85,0 (2)/(l) 20" 15 97 99 100 91 100 100 85 50 (1) ~5776 42,4 8,5 10,6 10,3 12,0 18,1 1,0 9,3 169,9 12. 0 Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) "37? 3. 2 2,5 1,7 3,1 3,3 8,4 0,5 2,4 30,8 TT (3V(D —nrz 8% 2 9% 16% 3 0% 2 7% 4 6% 5 0% 2 5% 1 8% 3,3 3,3 2 7% •273 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 11. ITÄVALTA 11. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 ja uutta teknologiaan tutkimusta ja teknologista kehittämistä teollisuutta ja matkailua kannustamalla kehittämiseen suunnattu tuki Itävallan eri alueilla: Teknologisten mahdollisuuksien Tavoite 1: Burgenlandia koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan strategiana on elinvoimaistaa kauppaa, sekä parantaa elämänlaatua luomalla innovatiivisuutta ja teknologista kehitystä suosiva ilmapiiri. Tämä toimintalinja, jota tuetaan 15,5 miljoonalla eculla (kokonaiskustannukset: 82,6 miljoonaa ecua), sekä käsittää toimiin suuntautuneiden teknologiakeskusten ja teknillisten korkeakoulujen rakentamisen ja kunnostamisen. televiestintään, Siinä tuetaan myös teknologiansiirtoon erikoistuneiden keskusten elävöittämiseen suuntautuneita verkkoja ja sovelluksia. Muista painopisteistä tuen kohteina ovat lisäksi työttömien ja nuorten ammatillinen kouluttaminen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alan työpaikkoja varten sekä yritysten teknologinen osaaminen. Tavoite 2: Kaikkiin Itävallan toimenpiteitä teknologisen kehittämisen teknologisten tavoitetta 2 koskeviin yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin tukemiseksi: perusrakenteiden • Ylä-Itävalta: tukemisen yritysten luoviin sisältyy innovaatiot 17,7, miljoonaa); (esim. FAZAT, kehittäminen, teknologiansiirron toimenpide, johon on innovaatiokeskus) sekä perus- ja jatkokoulutuksen myönnetty 4,3 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset tukitoimenpide, joka kohdistuu tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen, mukaan lukien tuotteiden ja 19,6 tuotantomenetelmien miljoonaa); • Ala-Itävalta: teollisuuden suosivan teknologisen tason nostamiseksi kansalliselle tasolle, voimakkaasti teknologiaa ilmapiirin luomiseksi alueella sekä kansallista ja kansainvälistä merkitystä omaavien tutkimuslaitosten perustamiseksi ja teknologiansiirron parantamiseksi alueen pk-yritysten suuntaan; tukitoimenpide uutta luoville pk-yrityksille; tiedonsiirron tutkimushankkeiden (1,3 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: innovaatioiden tukeminen • Steiermark: pk-yrityksille teknologisen kehittämisen tukeminen alueen tutkimuksen ja toteutettavien suunnatun sekä (5,8 ja inhimillisiin voimavaroihin sisältyvien (2 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: yritysten miljoonaa; kykyjen 4,9 yhteistyönä kokonaiskustannukset: 49,4 miljoonaa); kehittäminen miljoonaa); TTK-toimien alalla • Vorarlberg: TTK-toimiin kokonaiskustannukset: kokonaiskustannukset: 5,9 miljoonaa); liittyviä investointeja ja hankkeita 56,8 miljoonaa); osaamisen kehittäminen (4 miljoonaa (1 miljoona ecua; ecua; Tavoite 5b: Tavoitetta 5b koskevissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa kehittämistä välineenä, jonka avulla voidaan kehittää maaseudulle: taloudellista toimintaa ja luoda tuetaan teknologista työpaikkoja • Ala-Itävalta: 300 uutta luovaa maataloushanketta; yritysten ja tutkimuskeskusten välinen teknologiayhteistyö; • Steiermark ja Vorarlberg: teollisen ja kaupallisen toiminnan uudelleensuuntaaminen teknologiansiirron avulla; • Kärnten: TTK-toiminta maatalouden alalla. Itävallan rakennerahastojen Kaiken määrärahat ovat 12,3 prosenttia yhteisön rahoituksesta (tavoitteet 1, 2, 5b). teknologiseen kaikkiaan kehittämiseen myöntämät Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 279 Taulukko V-42: Itävalta - Teknologiseen ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus YHTELNSA I avoite 1 Tavoite 2 YHTEENSÄ ~T1T 228,5 311,1 ~w T 7% 73% rorr%" inr TSTB" 21,7 3 7^ 19% 9% TT%" Jäsenvaltio Rakennerahastojen rahoitus 11 % T Ï ÏT 166,2 206,4 TTJ 206,9 274,0 ^ r% 9 1% 88 % ~2ZJ 40,7 ~vr$ HUOM: Suunnillclumcncllclyii luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi lukuja on tulkittava varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin kuten teollisuuteen ja TTK:ccn, Tavoitteen 1 summat viiltävät ainoastaan TTK:slä koskevaan tavoitteeseen. Tavoilleen 2 summiin ci ole laskettu mukaan TTK-loimciipilcits. jotka sisältyvät Slcicnnarkin YOA:n inhimillisien fö TTK aTelaviest. | voimavarojen la voineeseen TAVOITE 1 Kuvio V-Sl: Toimintasuunnitelma 1995-1999 (miljoonaa ecua): Pääasialliset tavoitteet: Kauppa ja teollisuus (a) Tutkimus/kehittäminen (b) Matkailu (c) Maatalous ja ympäristö (d) Kasvun edistäminen ja vakaa työllisyys (c) TXT 15,5 38,7 24,2 Tekninen apu (f) Rahastokohtainen jaottelu: TYUA- —ÏÏJKK ESR EMOTR Yhteensä WTM 33,12 24,84 165,6 26,3 4,1 "63To" 20% 15% 100% Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 (e) 16% (d) 15% (a) 35% (c) 24% (b) 10% Burgenlandia koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano edistyi huomattavasti vuonna 1996; vaikean käynnistymisvaiheen jälkeen se etenee nyt suunnitelmien mukaan. Vuoden 1996 lopussa sekä liittovaltion että Landin päätösvaltaiset viranomaiset olivat hyväksyneet hankkeita, joihin myös EAKR osallistui, ja joiden kustannukset olivat noin 60 miljoonaa (36 % vuosien 1995- investointeja 1999 tuesta). Eniten ovat edistyneet hankkeet, joissa on tuettu tuottavia suoria teollisuuteen, mutta myös matkailun mahdollisuuksien kehittämiseen ja yrityksille tarjottujen perusrakenteiden parantamiseen suunnatut toimenpiteet ovat olleet menestyksekkäitä (muun muassa teollisuusalueet ja tiedepuistot). Itävallan viranomaiset ovat hyväksyneet strategisia hankkeita kaikilta näiltä aloilta vuoden 1996 aikana (esim. sellaiset suuret teolliset investointihankkeet kuin Leocell Heiligenkreuzissa ja Strohal Miillendorfissa, "Technologiezentrum" Eisenstadtissa, "Rogner Golf Schaukel" -hanke Stegersbachissa). Myös maaseudun kehittämistoimet etenevät jatkuvasti. Erityisen luominen maaseudulle; tärkeitä ovat myös merkille pantavaa on vaihtoehtoisten toimia on suunnattu maaseudun yritysten uusiutuvat energianlähteet. Huomattavan paljon vahvistamiseen, uusien kaupparakenteiden tulonhankintamahdollisuuksien kehittämiseen matkailun alalla (kylpylämatkailu, urheilumatkailu). luomiseen ja uusien työpaikkojen Tukikelpoinen alue: Burgenland. 280 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1995-1999 Rahoituksen toteutumisen lopulla alun käynnistymisvaikeudet aiheuttivat maksujen myöhästymisen ensimmäisen puolivuotiskauden aikana. Huolimatta huomattavasta edistymisestä neljännen vuosikolmanneksen aikana EAKRin ja EMOTRin eriä vuodelle 1996 ei voitu enää aloittaa ennen vuoden loppua. TAVOITE 22 Kuvio V-Si: Toimintasuunn. 1995-1999 (milj. ecua-1995hinnat): Pääasialliset tavoitteet: Yritysinvestoinnit (mukaan lukien matkailu) (a) TTK, innovaatio, teknologiansiirto (b) Toimintaa tukevat infrastruktuurit (c) Koulutus ja uudelleenkoulutus (d) Tekninen apu (c) Rahastokohtainen jaottelu: 40,8 10,2 16,7 30,5 2,8 E7Ä7KTT ESR Yhteensä TJTM 30,754 101,0 TYUX Keskiarvo/YÖTTp 30% 100% I5T3" Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 (e) 3% (d) 30% (a) 40% (c) 17% (b) 10% Vuonna 1995 ohjelmakaudelle 1995-1999 hyväksytyn neljän yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano sujui tyydyttävästi vuonna 1996. Tuottaviin investointeihin on yleisesti ottaen käytetty varoja erittäin tyydyttävästi. Joissakin tapauksissa uutta luovia toimia on vähemmän kuin muita toimia, ja niitä olisikin syytä tehdä paremmin tunnetuiksi. Valittuihin hankkeisiin kohdennetut määrärahat olivat vuoden lopulla 34 prosenttia koko ohjelmakaudelle varatuista määrärahoista, ja 21 prosenttia oli maksettu lopullisille tuen saajille. Seurantakomiteat kokoontuivat kahdesti vuonna 1996. Ensimmäisessä kokouksessa hyväksyttiin komiteoiden kokoonpano, ja Itävallan viranomaiset antoivat lisätietoja ohjelmien toteuttamisen pelisäännöistä. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1995-1999 Koska yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin marraskuussa 1995, niiden toteuttamista ei voitu aloittaa ennen vuotta 1996. Taannehtivan soveltamisen ansiosta vuonna 1995 syntynyt viive voitiin kuitenkin pitkälti kuroa kiinni. Kaikkiin neljään ohjelmaan liittyvät maksusitoumukset ja maksut ovat nyt yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa esitetyn toimintasuunnitelman mukaisia. Tukikelpoiset alueet: Ala-Itävalta, Ylä-Itävalta, Steiermark, Vorarlberg. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 281 TAVOITTEET 3 JA 4 Kuvio V-53: Tavoite 3: Toimintasuunn. 1995-1999 (milj. ecua- 1995 hinnat): Pääasialliset tavoitteet ËSH I Rakennemuutoksista kärsivien ryhmien tukeminen (a) Pitkäaikaistyöttömien, ikääntyneiden ja syrjäytymässä olevien uudelleen sijoittuminen (b) Vammaisten sijoittuminen työelämään (c) Nuorten työelämään siirtymisen edistäminen (d) Miesten ja naisten yhtäläisien mahdollisuuksien edistäminen (c) Tekninen apu (f) TYUÄ Yhteensä 25,8 113,8 95,2 22,9 61,1 15,2 3 l 4U (f) 5% (a) 8% (e) 18% (b) 33% (d) 7% (c) 29% Vuodesta 1995 aina 31 päivään toukokuuta 1996 saakka noin 28 100 henkilöä oli osallistunut tavoitetta 3 koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toimenpiteisiin (26 700 pätevöitymishankkeisiin ja työllistämistukeen, loput neuvonta-ja seurantarakenteiden käyttöön). Useimpiin hankkeisiin (70%) osallistui enintään 20 henkilöä, ja pienet hankkeet olivat erityisen lukuisia tavoitteissa, jotka koskivat vammaisten sopeuttamista sekä miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä. Itävallassa nuorten ammattiin pääsyn tukemisesta on tullut välttämättömyys, sillä alle 25 vuotiaista nuorista oli tammikuussa 1997 työttömänä 49 000 (tyttöjen osalta tämä vastaa 2,6 prosentin lisäystä tammikuuhun 1997 verrattuna). Toimenpiteet vammaisten sijoittautumisen tukemiseksi ovat uusi lähestymistapa asiasta vastaavalle hallinnolle, joka oli, ennen kuin tavoitteen 3 ohjelmaa alettiin toteuttaa, huolehtinut pelkästään työssäkäyvistä vammaisista. Tästä syystä oli luotava rakenteet neuvontaa ja ammatillista ohjaamista, pätevöitymistä sekä työllistämistuen toteuttamista varten, mikä tapahtui vuonna 1996. Tämä hidasti ohjelman toteuttamista, mutta välimatka saataneen kiinni vuonna 1997. Miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisestä mainittakoon esimerkkinä vuonna 1996 toteutettu toimenpide, jossa lisättiin nuorille tytöille suunnattujen harjoittelupaikkojen määrää miesvaltaisilla aloilla (4000 - 6000 paikkaa kuukaudessa). Vuonna 1996 toteutettiin pitkäaikaistyöttömien toimenpiteitä erittäin vakuuttavin tuloksin, sillä 500 henkilöä löysi työpaikan, ja ohjelma tunnettiin 80 prosentissa haastattelututkimukseen osallistuneista yrityksistä. työelämään uudelleen sijoittautumiseen tähtääviä Kuvio V-54: Tav. 4: Toimintasuunn. 1995-1999 (milj. ecua- 1995 hinnat): Pääasialliset tavoitteet ESR Työmarkkinoiden suuntausten ennakointi ja tutkintojen ajantasalle saattaminen (a) 4 5 Ammatillinen koulutus (b) Koulutusjärjestelmän parantaminen ja kehittäminen (c) Tekninen apu (d) TYUÄ 46,0 8,4 2,1 61,0 Yhteensä (c) 14% (d) 3% (a) 7% (b) 76% Lokakuun 1996 lopussa 20 882 henkilöä oli hyötynyt tavoitetta 4 koskevan yhtenäisen ohjelma- asiakirjan toimenpiteistä. Tärkein osa-alue oli riittämättömän koulutuksen omaavien työntekijöiden, toimihenkilöiden sekä osittain työttömien ja kausityöttömien kouluttaminen (19 169 henkilöä). Luvut ovat huomattavasti ennakoitua suuremmat. Kaksi kolmannesta osallistujista oli 25 - 45 vuotiaita, 20 prosenttia sitä vanhempia'ja yli neljännes oli naisia. Jotta ohjelman toteuttaminen onnistuisi, on Itävallan tärkeää työvoimapalveluiden tehokkaan tiedotuksen ansiosta kiinnostuneiden työnantajien määrä on joka tapauksessa kasvussa. sekä motivoida ne mukaan. tietoisiksi ohjelmasta saada yritykset 282 Rakennerahastot 1996 • Kahdeksas vuosikertomus TAVOITE 5a maatalous Taui V-43: Toimintas. 1995-1999 (milj. ecua-1996 hinnat ja tilanne): Yhteensä Toimenpiteet 392,8 Tuotanto Kaupanpitäm. I 3W 62,3 % W¥o 16% Vuosi 1996 oli ensimmäinen vuosi, jolloin tuotantorakenteiden parantamiseen suunnattu tuki toteutui täysimääräisenä. Komissio oli hyväksynyt sen toteuttamista koskevat suunnitelmat vuonna 1995. Tukeen sisältyi investointituki, nuorille maatalouden harjoittajille suunnattu tuki, tuki investoinneille epäsuotuisilla alueilla sekä tuki ammatillisen koulutuksen mukauttamiseksi nykyaikaisen maatalouden tarpeisiin. Tuotantorakenteiden alalla (330,5 miljoonaa ecua) yhteisö myönsi rahoitusta seuraavasti: investointitukeen 60,7 miljoonaa ecua, nuorille maatalouden harjoittajille 37 miljoonaa, ammatilliseen ja epäsuotuisille alueille 220,5 miljoonaa ecua. Itävalta pyysi erinäisiä koulutukseen 1,2 miljoonaa muutoksia vuonna 1995 laadittuun epäsuotuisten alueiden luokitukseen joidenkin alueiden kohdalla esiintyneiden luokitteluvaikeuksien takia. Tuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen rakenteiden parantamiseen myönnetty yhteisön tuki (62,3 miljoonaa ecua) vastaa 913 miljoonan ecun investointeja. Vuoden 1996 lopussa noin 44 prosenttia suunniteltujen investointien kokonaismäärästä oli kohdennettu 189 hyväksytylle hankkeelle. Parhaiten edistyneitä aloja ovat lihateollisuus (56 hanketta ja 45% käytetystä tuen kokonaismäärästä), maitoon ja maitotuotteisiin liittyvä teollisuus (34 hanketta ja 26% käytetystä tuen kokonaismäärästä) sekä hedelmät ja vihannekset (32 hanketta ja 22 % käytetystä tuesta). TAVOITE 5a kalastus Kuvio V-55: Tav. 5a kalastus-Toimintasuunn. 1995-1999 (milj. ecua): 1 'mi* pyyntiponnistusten sopeuttam. ja uudell. suuntaamincn (a) Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (b) Laivaston uudistaminen (c) Vesiviljely (d) Suojellut merialueet (e) Salamalaitteet (0 Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen (g) Tuotteiden menekin edistäminen (h) Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet (i) Muut toimenpiteet (j) — ~ ~ ~ ~~ Yhteensä 0,0 0,0 0,0 1,1 0,0 ° *° 0,9 0,0 pm 0,0 2770" (h) 2% (g) 44% (d) 54% Ohjelma hyväksyttiin heinäkuussa 1995, ja sen hallinnollisen valmistelun (muun muassa toteuttaminen menettelysäännöt, hankkeiden valintaperusteet) päätyttyä ohjelman käytännön käynnistyi jatkuakseen vuoden 1996 ajan. Vuoden 1996 lopussa oli valittu 75 hanketta ja kukin eteni omaan tahtiinsa. Väliarviointikertomuksen odotettiin valmistuvan vuoden 1997 puolivälissä. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 283 TAVOITE 5b3 Kuvio V-56: Tavoite 5b- Toimintasuunnitelma 1995-1999: Väestö (1 000 as. ) Pinta-ala (km!) Tm 50. 040 miljoonaa ecua Ruhustokahtuincn jaottelu: — E T T OT ESR EMOTR Yhteensä TTsT 71,8 164,2 411,0 7 TW "T*—r*1 Keski; o/VÖA| 17% : 40 % 100% TT7 (f) 17% (g)i% (e) 4% O Maa- ja metsätalouden monipuolistaminen ja kehittäminen (a) •Muiden alojen kuin maatalouden monipuolistaminen ja kehittäminen (b) (a) 28% •Ympäristönsuojelu (c) O Matkailu (d) (b) 28% • Paikallinen kehitys ja kytien saneeraus (o) O Inhimilliset voimavarat (f) • Tekninen apu (g) _J seitsemän yhtenäisen ohjelma-asiakirjan määrärahojen toteutuminen on edennyt Kaikkien tyydyttävästi, kun otetaan huomioon, että vuosi 1996 oli itse asiassa ensimmäinen vuosi, jolloin ohjelmia alettiin panna täytäntöön. Itävallalle osoitettujen maksusitoumusmäärärahojen käyttö vastaa 36 prosenttia koko kaudelle varatusta osuudesta. Yhteisön maksumäärärahojen pyynnön osuus maksusitoumusmäärärahoista on 60 prosenttia. Taulukko V-44: Itävalta - Tukitoimien täytäntöönpano ohjelmakaudella 1995-1999 (miljoonaa ecua) tavoitteittain Vuosi 1996 Ohjelmat (hyväksy misvuosi) Kokon ais- kustann. RR. n tuki Maksusitoum 1996 (1) Maksusitoum 1995-1996 (2) % UV(l) Maksut 1996 Maksut 1995-1996 (3) ' % '" (3V(D 1 avottc 1 YOA uurgcnlamM 1995) tavoite 1 YOA Ala-Itavalta ( 1995) YOA Y!ä-ltäva)ta(l995) YOA Steiermark (1995) YOA Vorarlberg (1995) Yhteensä lavoilc 3 YOA Itävalta (1995) lavoite 4 YÖA Itävalta (1995) 1 avoitc 5a maatalous Arviot Itävalta Asct 2328/91 (1995) YOA Itävalta Asct 866 ja 867/90 (1995) | j Yhteensä | 831. 4[ " I'S5,Ö| 5,ö| 33,8| 2Ö%|' " " I2. 6| 27,ö| 16 V. 199,2 67,0 463,4 86,6 H16,l 22,4 10,8 58,0 9,9 101,0 , 0,0 0,0 11,4 0,0 11,4 22,4 10,8 22. 5 9,9 65,5 I Ö Ö% 100% 39% 100% 65 % 0,0 1,4 10,2 0,0 11,6 7. 6 5,4 15,7 4,3 33,0 3 4% 5 0% 2 7% 4 4% 33 X 779. 3) 334. 0) 65,7) 129,8). 39»/i| 71,8) 103,8) 31 % 171,4) 61. 0) 0. 0) 11,7) | 9 %| 3. 5| 9,4| 15% 1. 240,7 912,9 1151! 330. 5 62. 3 ' 392. R ' 44,8 31,2 75,9 106,3 31,2 13T,4 32 % 50% " "" '"3JX 57,8 19,3 [ 77,/ 88,6 19,3 '"107,9 ' 27% 31 % 27"/. 1 avoitc 5a kalastus YÖA Itävalta (1995) 1 avoitc 5b YOA Ala-havaita (1995) YOA Kärntcn( 1995) YOA Yla-ltavalta ( 1995) YOA Salzburg (1995) YOA Steiermark (1995) YOA Tiroli (1995) YOA Vorarlberg (1995) YIITkLNS/V | 22,5) 2,0) 0. 0) 2,0) 100%) 0. 8) l,0| 50% 762,7 404,8 539,3 104,3 629. 1 181,3 58,3 2. 679,9 "7. 454,6 111. 6 58,0 98,5 16,0 85. 3 34,4 7. 2 411,0 1. 467,4 12,7 11,3 11,2 1,8 10,0 4,0 0,6 51,6 269,0 33,9 22,3 30,1 4,8 26,2 10. 7 2,0 m;o 516,1 30% 38% 31 % 30% 31 % 31 % 27% 32% 35% 8. 3 4,1 8,2 1,2 12,9 4,0 0. 7 39,3 216,7 18. 9 9,6 17,6 2,7 20,9 7. 3 1. 4 78,5 360,6 17% 17% 18% 17% 2 5% 2 1% 19% 19% ' 15 % Yhteensä 11. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 Muistin virkistämiseksi: Itävalta ei osallistu KONVERiin, PESCAan ja REGISiin. Uusien jäsenvaltioiden joukosta juuri Itävalta oli hyväksynyt useimpia ohjelmia vuodesta 1995 lähtien; 4 niistä oli kansallisella tasolla toteutettavia ja 4 oli INTERREG-yhteisöaloiteohjelmia (kaikki Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa: Unkarin, Tsekin tasavallan, Slovakian ja Slovenian). Seuraavia yhteisöaloiteohjelmia ei ollut vielä hyväksytty: URBAN, SME, RECHAR, RESIDER, RETEX, 8 LEADER-ohjelmaa sekä INTERREG Saksan ja INTERREG Italian kanssa. Itävallan ja Italian välistä INTERREG-ohjelmaa Tukikelpoiset alueet: Ala-Itävalta, Kärnten, Ylä-Itävalta, Salzburg, Steiermark, Tiroli, Vorarlberg. lukuun ottamatta kaikki hyväksyttiin vuonna 1996. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus sekä Siinä uusien pk-yritysten sopeuttamiseksi tuki Itävallassa: yhtenäismarkkinoille tietyt suurin osa luetaan pilottihankkeiden (3,8 miljoonaa ecua; toteuttamista tähtäävät aloitteet. SME -yhteisöaloiteohjelmassa telematiikan sekä energiatalouden kannalta puhtaiden ja Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu Aloitteet, jotka parhaiten auttavat Itävallan teknologisen rakenteen vahvistamisessa ovat SME - teollisuuden yhteisöaloite rahoituksesta rakennemuutokseen tehokkaampien osoitetaan kehittyneen kokonaiskustannukset: tuotantoteknologioiden käyttöönottoon pk-yrityksissä 18,8 miljoonaa). ecua; virtuaaliyritysten kokonaiskustannukset: 8,5 miljoonaa - esimerkiksi: telekeskusten perustaminen, sekä koulutusta, luominen), etäopetuksena annettavien ammatillisten kurssien kehittämistä joka on telematiikkasovellusten tarpeen käyttöönottamiseksi liittyviä aloitteita kuin RECHAR-ohjelmalla uusien teknologioiden käyttöönotto Voitsbergin alueella ja Pantaleonin ja Ampflwangin kunnissa. monipuolistamiseen RESIDER-yhteisöaloiteohjelmalla säästäviä metalliteollisuuden tukemalla menettelytapoja ja tuotteita, teknologiansiirtoa, tekstiili- yritysten ja parantamalla vaatetusteollisuuden ja osaamista koskevaa edistämällä ammatillista koulutusta. taantumasta kärsivillä alueilla kehittämällä uusia, ympäristöä teknologista neuvontaa yrityksille sekä (1,3 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 3,2 miljoonaa). kehittämistä tuotteiden kehittämistä (esim. kannustamalla innovaatiota) perusrakennetta. RETEX-ohjelman teollisuuden rakennemuutokseen tarjoamalla uusia menetelmiä sektorin ja uusien tavoitteena on tukea tuotantoteknologioiden sekä kolmannen nykyaikaistamista tuetaan sellaisia (2,2 miljoonaa teknologioiden teknologioita ympäristöön teknologista puolestaan talouden liittyvien pyritään sekä ja ja Uusista hyväksytyistä yhteisöaloiteohjelmista kansallisia ohjelmia on 13 ja INTERREG-ohjelmia yksi. Grazia koskeva lokakuussa. Ohjelman toinen URBAN-yhteisöaloiteohjelma hyväksyttiin kohteena on 16 000 asukkaan Griesin kaupunginosa, ja sillä rahoitetaan yhtenäistä taloudellisista, toimista koostuvaa kokonaisuutta. Ohjelmassa on sosiaalisista ja perusrakenteeseen määritelty määrälliset tavoitteet, erityisesti noin 350 uuden työpaikan luominen. Wieniä koskeva URBAN-ohjelma oli hyväksytty joulukuussa 1995. Seurantakomitean ensimmäinen kokous pidettiin 15 päivänä toukokuuta 1996. SME-ohjelma hyväksyttiin huhtikuussa 1996, ja sen kohteena olivat kaikki tavoitteiden 1, 2 tai 5b kohdealueet. Ohjelmassa keskitytään tietotekniikan, ympäristön kannalta vähemmän haitallisten tuotantotekniikoiden sekä strategisen suunnittelun käyttöä edistäviin toimiin pk-yrityksissä. liittyvistä kolme koskevaa teollisuuden rakennemuutosta yhteisöaloiteohjelmaa Myös hyväksyttiin. Toukokuussa hyväksytty RETEX-ohjelma kattaa osia tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueista (Ala-Itävalta, Steiermark ja Vorarlberg), ja sen tärkeimmät kohteet ovat teknisen osaamisen parantaminen, yhteistyöhankkeet ja ammatillinen koulutus. Heinäkuussa hyväksytty RECHAR-ohjelma puolestaan kattaa tavoitteen 2 mukaisen Steiermarkin alueen sekä tavoitteen 5b mukaisen Ylä-Itävallan alueen. Voimavaroja on osoitettu pääasiassa uusien teknologioiden tukemiseen, palvelu- ja matkailualan edistämiseen, vanhojen kaivosrakenteiden kunnostamiseen sekä ammatillista koulutusta koskeviin tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueiden valtuutetut seurantakomiteat. toimiin. Ohjelmaa valvovat Viimeisenä mainittakoon niin joka kattaa Steiermarkin, Ala-Itävallan ja Ylä-Itävallan alueet ja jonka määrärahat on pääasiallisesti osoitettu innovaation tukemiseen terästeollisuuden alalla, oli kyse tuotantomateriaaleista tai -tekniikoista, uusien teknologioiden ja laadunvalvonnan käyttöönotosta pk-yrityksissä tai ammatillista koulutusta koskevista toimista. RECHAR-ohjelman tavoin tätäkin ohjelmaa valvovat tavoitteen 2 kohdealueiden valtuutetut seurantakomiteat. ikään heinäkuussa hyväksytty RESIDER-ohjelma, Lopuksi vuonna 1996 hyväksyttiin kahdeksan LEADER-yhteisöaloiteohjelmaa, joista seitsemän oli alueellista ohjelmaa ja yksi paikallisten ryhmien kansalliselle verkolle suunnattu teknisen avun ohjelma. Alueellisiin yhteisöaloiteohjelmiin on osoitettu 20,6 miljoonaa ecua yhteisön rahoitusta, ja Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 285 suunnitellut kokonaiskustannukset ovat 65,4 miljoonaa ecua. Itävallassa perustettiin myös 26 paikallisen toiminnan ryhmää, jotka ovat omaksuneet melko erilaisia tavoitteita kohdealueittensa heikkouksista ja vahvuuksista riippuen. Jotkin paikallisen toiminnan ryhmät, tosin vähemmistö, ovat valinneet kohteekseen TTK-toimet. Burgenlandissa (tavoite 1) LEADER-ryhmien hankkeilla pyritään aikaansaamaan kestävää kehitystä. Ohjelman käynnistymistä vaikeuttivat hallinnolliset ongelmat, mutta alkuhankaluuksien jälkeen toteuttaminen on sujunut hyvin. tarjoamaan ja yrittäjiksi. Horizon-ohjelmilla pyritään Vuonna 1995 oli hyväksytty inhimillisiä voimavaroja tukevia ohjelmia. EMPLOYMENT-ohjelmassa vuoden 3 996 ensimmäisen hankepyynnön tuloksena valittiin 54 hanketta (16 NOW-, 17 Horizon-, 9 Integra-ja 12 Youthstart-hanketta) uuden Integra-vaiheen sisältyessä jo ohjelmaan. NOW-hankeissa keskitytään naisten työllisyyteen ja ammattikoulutukseen tulevaisuuden aloilla sekä naisten pääsyyn johtotehtäviin laadukasta koulutusta vammaisille ja sopeuttaa heidät pikemminkin avustetulla työllä kuin suojatyöllä, ja ohjelmissa on mukana neuvojia, kouluttajia, sosiaalityöntekijöitä, inhimillisistä voimavaroista vastaavia henkilöitä sekä eri työmarkkinaosapuolia. Integra-hankkeissa yhdistyvät syrjäytyneille henkilöille suunnatut toimet kuten työmarkkinoista tiedottaminen, neuvonta, työkokemuksen tarjoaminen sekä yksilölliset toimenpiteet. Kohderyhmänä ovat pitkäaikaistyöttömät, yksinhuoltajaäidit ja henkilöt, joita uhkaa syrjäytyminen. Youthstart-hankkeissa painopiste on taloudellisesti epäsuotuisten alueiden nuorissa, joita uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen, nuorissa, joilla on oppimisvaikeuksia tai jotka ovat keskeyttäneet koulunsa sekä nuorissa maahanmuuttajissa. ADAPT-ohjelman valittiin 30 hanketta, joissa keskitytään innovaation tukemiseen ja pk-yritysten nykyaikaistamiseen. Käynnistettiin myös paikallinen verkostoituminen, jonka osapuolina ovat muun muassa pk-yritykset sekä erilaisia tukirakenteita. Toimintaan osallistuvat niin ikään yksityiset ja julkiset koulutuslaitokset. Hankkeisiin sisältyy myös ammatillisen koulutuksen alalla jotka koskevat ympäristönsuojeluun liittyviä toimia, teollisuuden ja palveluiden laadunvarmistusjärjestelmiä sekä itseopiskelumateriaaleja. innovaatiota, toteutettavia Neljä INTERREG-ohjelmaa, joiden kohdealueena ovat Itävallan yhteiset rajat Slovenian, Slovakian, Tsekin tasavallan ja Unkarin kanssa ja jotka hyväksyttiin joulukuussa 1995, käynnistyivät erittäin hitaasti. Tärkeimpänä syynä on se, että rajaseutuyhteistyön yhteistyötoimien viimeistely kyseessä olevien kolmansien maiden kanssa on vaikeaa. Vuonna 1996 asiassa edistyttiin kuitenkin huomattavasti, ja ohjelman toteutuminen on nyt useimmissa tapauksissa tyydyttävällä tasolla. Seurantakomitean seuraavat kokoukset pidetään kesäkuussa 1997, samaan aikaan kuin ohjelmakautta ja kunkin asianosaisen maan seurantaa käsittelevän yhteisen komiteankin kokous. Lopuksi todettakoon, että yhteisöaloitteiden varauksen jaon seurauksena Itävallalle myönnettiin 18 miljoonaa ecua lisärahoitusta, joka jaettiin INTERREG-, URBAN-, LEADER, EMPLOYMENT JA* ADAPT-ohjelmille; INTERREGIN osuus oli kolmannes myönnetystä määrästä. 4 4 Katso myös I. B. 1. Yhteisöaloitteet. 286 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko V-45: Itävalta - Yhteisöaloitteet - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1995-1999 (miljoonaa ecua) Aloite (YAO:ien määrä) Kokonais- kiistann. RR:n tuki Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1995-1996 % Maksut 1996 Maksut 1995-1996 V. ADAPT (1) EMPLOYMENT (1) LEADER (9) SME(l) RECHAR (I) RESIDER (I) RETEX (1) URBAN (2) Yhteensä (17) INTERREO/RBGEN (5) ** joista 1 V'J'6 hyväksyttyjä )AO:ia: LEADER Tekninen apu (kansallisen verkon käynnistäminen) LEADER Steiermark LEADER Salzburg LEADER Tiroli LEADER Ala-Itävalta LEADER Kärnten LEADER Vorarlberg LEADER Ylä-ltävalta SME Itävalta RECHAR Steiermark, Ylä-ltävalta RESIDER Steiermark, Ala-Itävalta, Vlä- Itävalta RETEX Ala-Itävalta, Steiermark, Vorarlberg URBAN Graz Yhteensä (13) INTERREG (1)*** (1) (2) 25,8 49,4 72,7 34,R 7,0 30,4 16,2 55,3 291,5 0,5 14,9 2,8 5,3 14,0 8,4 1,0 19,0 34,8 7,0 30,4 16. 2 23,4 177,8 11. 6 23,0 23,4 9,0 1. 8 5,2 2,6 13,4 90,0 0,3 4,3 0,8 1,7 5,6 2,9 0,4 4,9 9,0 1. 8 5,2 2,6 3,6 43,1 0,0 0,0 18. 1 9,0 l. l 4,4 2. 6 5,8 41,0 0,3 4,1 0,6 1. 4 4,5 2,5 0,4 4,5 9,0 l. l 4,4 2,6 2. 9 38,1 ll,6 23,0 20,1 9,0 l. l 4,4 2,6 12,7 84,4 0,3 4,1 0,6 1,4 4,5 2,5 0,4 4,5 9,0 1,1 4,4 2,6 2,9 38,1 (2)/(D 1ÔÛV. 100% 86% 100% 6 0% 84% 100% 95 % 9 4% 100 % 9 5% 80% 80% 8 0% 8 5% 100 % 9 1% 100% 6 0% 84% 100% 81 % 8 8% Ô. Ô 0,0 5,7 2,7 0,6 2,2 1,3 2,3 14,8 0,1 1. 2 0,2 0,4 1. 3 0,7 o. t 1,3 2,7 0,6 2,2 1,3 0,9 13,1 (3) (3)/(l) 5,8 11. 5 6,1 2,7 0,6 2,2 1,3 5,8 35,8 0,1 1,2 0,2 0,4 1. 3 0,7 0,1 1. 3 2. 7 0,6 2. 2 1,3 0,9 13,1 50%- 5 0% 2 6% 3 0% 3 0% 4 2% 5 0% 4 3% 4 0% 4 0% 2 9% 2 4% 2 4% 24 % 2 5% 3 0% 27 % 3 0% 3 0% 4 2% 50% 24 % 3 0% Varauksen ulkopuolella, paitsi URBAN Graz Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2. 2. * Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku TBI, Yhteisöaloitteet Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 287 12. PORTUGALI 12. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 ja se on jatkaa tarjous koskeviin tavoitteen televiestintä, televiestintää tärkeimmässä (perusrakenteet) yksi osatavoite sekä määrällisesti valokaapeliyhteyksien toimenpideohjelmalla, tunnustetaan yhteisön kehittyneitä palveluita ja koskevalla käyttöönotto jonka tuki Portugalin eri alueilla: tavoitteisiin. Koska Portugalin teknologian osuus on pieni ja joilla paikallisverkossa). televiestintää tavoitteessa. Ne ovat taloudellisen kilpailukyvyn eri talousarvio on varattu TTK-toimiin, jotka sisältyvät Portugalin Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tukikehyksen Teknologinen kehittäminen on ala, jonka merkitys kahdessa tekijöiden vahvistaminen sekä inhimillisten voimavarojen pätevyyden kehittäminen. Kilpailukykyä ensimmäisen koskevan (ISDN:ää ohjelmakauden aikana kehittyneiden palveluiden alalla tapahtunutta edistystä koskeva Juuri perusrakennetta koskevaan vaiheeseen on myönnetty 276 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 550,2 miljoonaa), laadullisesti kehitetään että vähentäminen (vastaanottimien asentamiseen kuluvan ajan sekä vikojen esiintymistiheyden linjaa kohti) ja edistetään kannustetaan sekä televiestinnän tarjontaa markkinoiden kysyntään vastaamiseksi. talouselämän Suurempi tyypillisesti nykyaikaistamista työvoimalla on suuri erikoistunut aloihin, joilla toimenpideohjelman merkitys, teknologisten ja teollisuutta perusrakenteiden perusrakenteita tarjoamalla niille mahdollisuus osallistua tutkimustoimintaan, joka liittyy uusien tuotteiden ja menettelyjen suunnitteluun ja parantamiseen. Ohjelmassa pyritään myös myöntämään tukia yrityksille, jotta ne voisivat hankkia käyttöönsä uusia teknologioita ja kehittää niitä. Toisen osaohjelman kohteena ovat kauppa ja palvelut. Kyseessä on ohjelma, jolla tuetaan yritysten laitteistojen nykyaikaistamista asiakaspalvelun ja maksujen hallinnoinnin aloilla televiestinnän avulla). Maatalouden (myyntimenetelmien monipuolistaminen ATK. n ja toteutettava maataloutta koskeva osaohjelma, joka jatkaa vuosien 1989-1993 alalla yhteisön ja koskevalla maatalouden harjoittajien ja teknikkojen ammatillista koulutusta. Kalastusta voimavarojen kalantutkimusta osaohjelmalla tehokkaampaa käyttöä. Näiden useita alueita kattavien osaohjelmien lisäksi maatalouden tietyillä alueellisilla ohjelmilla. Madeiraa ja kalastuksen nykyaikaistamista Tukitoimilla koskevassa toimenpideohjelmassa eri alueilla. avustetaan yleisesti myös Kullakin alueellisella tieteeseen, teknologiaan sekä televiestintään eritelty talousarvio. rakenteiden nykyaikaistamiseen osaohjelmassa painopiste kehittämisessä. Yrityksiä kannustetaan tuetaan painotetaan näiden alojen taloudellisten toimenpideohjelmalla talouselämän koskevassa toimintojen monipuolistamista tähtäävän tieteellisten itse asiassa käytössään tukee maataloutta jalostusteollisuuden teollisuus on vahvistamista rohkaistaan tutkimuksen tukikehystä, käyttämään tutkimusta. koskevan on on ja toimenpiteitä täydennetään inhimillisiä voimavaroja koskevaan lujittamaan edellisellä, CIENCIA-ohjelmalla tietämyksen ja innovaation perusteita koskevalla toimenpideohjelmalla, liittyvien teknologian ja ne sisältyvät toimintalinjaan. Yhteisön teknologiseen kehittämiseen Yritysten sekä tutkimukseen ja hyväksi tieteen ja toteutettavia työskentelevän henkilöstön koulutuksella ja pätevöittämisellä, tukikehyksen toteutetaan samalla pyritään Koulutusta koskevassa osaohjelmassa kiinnitetään erityistä huomiota tieteen ja opetukseen sekä yläasteen valinnaiseen opetukseen perustasolla että ylemmällä samoin kuin opettajien koulutuksessa. Näiden henkilöä. Tiedettä ja miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 525 miljoonaa), on tarkoitus vahvistaa koskevaa teollisuuteen. Tämä yritysten hallinnoinnista vastaavia henkilöitä. perusrakenteiden palveluksessa yhteisön tukikehys jolla tuloksia. teknologian tasolla toimien on määrä hyödyttää 600 000 johon on myönnetty 376 teollisuutta sijoittautumista ja tutkimuslaitosten teknologiaa koskevalla osaohjelmalla, rahoittamalla yhteistyöhankkeita labor atorioapulaisia korkeakoulualan korkeakoulujen kouluttamalla osaohjelmaa saavutettuja toteutetaan tutkijoiden tutkimusta välillä sekä sekä ja 288 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Lopuksi telematiikkasovellusten kehittäminen kuuluu muutamiin analysoiduista toimenpiteistä, mutta se on myös osa postialan nykyaikaistamisstrategiaa sekä osa PRINEST-toimenpideohjelmaa, jolla liittyvien perusrakenteiden tuetaan hankkimista. Tavoitteena on sellaisen tilastollisen tietojärjestelmän kehittäminen, jonka avulla on mahdollista seurata Portugalin talouden nykyaikaistamisen ja kehityksen etenemistä ja jolla lujitetaan edellisen PREDER-ohjelman tuloksia. Kaiken kaikkiaan Portugalille teknologiseen kehittämiseen myönnetty rahoitus vastaa 9,5 prosenttia rakennerahastojen määrärahoista. tietoon Taulukko V-46: Portugali - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Rakennerahastojen rahoitus % 39% 21 % 2 % 7 7% I Q T TK BTeleviest • Telematiikka ! YHTEENSÄ lik Jäsenvaltio Julkinen Yksityinen Yhtceiui 1 avoitc 1 11UOM: Suunnitlclumenetlelyn luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähesl\mistapojcn vuoksi lukuja on 1. 339,7 2. 190,2 222,9 627,6 850,5 %. 100% % 61 % tulkittava varovaisesti critviscsti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalla, jotka liittyvät usein muihin aloihin kuten teollisuuteen ja TTKeen TAVOITE 1 Kuvio V-57: Toimintasuunnitelma!994-1999 (miljoonaa ecua - 1996 hinnat): Pääasialliset tavoitteet: Inhimilliset voimavarat ja työllisyys (a) Taloudellinen kilpailukyky (b) Elämänlaatu (c) Alueiden taloudelliset lähtökohdat (tl) Tekninen apu (c) Rah ast ok oh täinen jaottelu : 3. 079,2 6. 418,4 1. 264,0 3. 153,4 131,7 —EKKK ESR EMOTR KOR Yhteensä 8. 730,5" 3. 160,9 1. 947,9 208,1 14. 047,5 7 YTK/17 TO Keskiarvo/TOI Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 (c) 9% (b) 46% ~TTV0 2 3% 14% 1 % 100% "8252 ja Portugalin jossa komissio perusteella. Arvioijien Vuoden 1996 merkittävimpiä toimia oli kaikkia yhteisön tukikehyksen ohjelmia ja osaohjelmia toimivat hyvässä koskevan väliarvioinnin käynnistäminen, yhteistyöhengessä. Kullekin yhteisön tukikehyksen tukitoimelle valittiin riippumattomat asiantuntijat tarjouskilpailun arviointityön etenemisestä"tekniseksi arviointiryhmäksi" nimitetylle, kunkin osaohjelman seurantakomiteasta koostuvalle valiokunnalle. Tämän oli tapahduttava ennen lopullisen kertomuksen luovuttamista, jonka oli määrä tapahtua vuoden 1997 alussa. Koko prosessi sujui erittäin tyydyttävästi. Vain teknistä apua koskeva toimenpideohjelma arvioidaan vasta yhteisön tukikehyksen muun arvioinnin ohessa vuonna 1997, mutta senkin sisällöstä päätettiin vuonna 1996. Arviointitutkimusten avulla voitaneen toteuttaa vuoden 1997 tukikehyksen puolivälitarkastus voidaan varmistaa, että yhteisön keskivaiheilla; useimmista arviointitutkimuksista on jo saatavana lopullinen kertomus. kertomusta esiteltävä kaksi oli Muutamia ohjelmia tai niiden rahoitussuunnitelmaa muutettiin. Niinpä useita alueita koskevista rahoituksen ohjelmista muutettiin toteutumisen mukauttamiseksi. Tämä tapahtui siirtämällä vuodelle 1996 vuoden 1994 käyttämättä toimenpideohjelmaa ESR-vaiheen teknistä apua koskevaa Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus J89 tukea talouselämän toimenpideohjelma johdosta yhteisö myönsi 101 miljoonaa ecua suunniteltiin uudelleen vuoden 1994 rahoituksen liikennettä ja televiestintää koskevien osaohjelmien jääneitä määrärahoja, joita ei voitu käyttää vuonna 1995. Seurantakomitean vuonna 1995 tekemien rakenteiden päätösten nykyaikaistamista koskevan toimenpideohjelman vahvistamiseksi. Määrästä EAKR:n 61 miljoonaa ja ESR:n 11 miljoonaa ecua osoitettiin Autoeuropa-suurhankkeelle. Kehittämistuen perusrakenteita koskeva toteutumisen tosiasiallisesti mukauttamiseksi energiaa, toteutuneeseen rahoitukseen. Samalla haluttiin myös vahvistaa liikennettä koskevaa osaohjelmaa 10,9 miljoonalla eculla ja pienentää liikennettä ja energiaa koskevien osaohjelmien toteutumisen aikaeroja. Muutokset tasoittavat toisensa eivätkä vaikuta ohjelman vuotuiseen erääntymisaikatauluun. Myös ympäristöä rahoitussuunnitelmaa muutettiin. Tavoitteena oli toisaalta tuoda sosiaalista yhteisvastuullisuutta kantavat yksityiset järjestöt kaupunkien uudistamista koskevan osaohjelman piiriin, ja toisaalta mahdollistaa ympäristöä koskevaan osaohjelmaan kuuluvien toimenpiteiden välinen siirto. Muutetun rahoitussuunnitelman ansiosta voitiin myös lisätä määrärahoja, jotka oli osoitettu pienimuotoisten taloudellisten toimintojen käynnistämiseksi köyhien kaupunginosien alueella (15 prosenttiin "köyhien kaupunginosien uudistamista" koskevan toimenpiteen kokonaismäärästä). ja kaupunkien uudistamista koskevan toimenpideohjelman ja toimenpideohjelmien rahoitus. Ammatillista koulutusta Ammatillista koulutusta ja tietämyksen perusteita koskevien samoin kuin terveyttä ja sosiaalista sijoittautumista koskevan rahoitussuunnitelmia on muutettu. Yhteisön tukikehyksen seurantakomitean joulukuussa 1995 tekemän päätöksen seurauksena tietämyksen ja innovaation perusteita koskevan toimenpideohjelman rahoitusta lisättiin ylimääräisillä, ESR:ltä vuoden 1995 indeksiin sitomisen tuloksena saadulla 14,4 miljoonalla eculla. Tällä haluttiin taata teknillis-ammatillisen opetuksen työllisyyttä koskeva toimenpideohjelma, joka vastaa 40 prosenttia yhteisön tukikehyksen ESR:ltä saamasta tuesta, etenee edelleen hyvin tyydyttävällä tavalla toteutuksen ollessa lähes sataprosenttinen. Julkishallinnolle suunnatun, koulutusta koskevan osaohjelman toteuttamisessa on yhä joitakin ongelmia. Ohjelma sai huhtikuussa 10,2 miljoonan ecun lisärahoituksen maataloutta koskevasta osaohjelmasta, jotta Portugalin maanviljelijöiden liiton kehittämät maatalousalan koulutustoimet voitaisiin toteuttaa. Harjoittelua ja kouluttajien ammatillista koulutusta koskevat toimenpiteet saivat nekin lisärahoitusta muissa toimenpiteissä käyttämättä jääneistä määristä. Yhteisön tukikehyksen seurantakomitea päätti lisäksi osoittaa ohjelmalle 18 miljoonaa ecua, jotka olivat saatu yhteisön tukikehyksen vuoden 1995 indeksiin sitomisen tuloksena, rahoittaakseen pk-yrityksissä työskentelevien virkailijoiden ja muiden liittyvää pilottihanketta. Terveyttä ja sosiaalista sijoittautumista työntekijöiden koulutukseen koskevan toimenpideohjelman rahoitussuunnitelmia muutettiin kahdesti. Toukokuussa 1996 vuonna 1 194 käyttämättä jääneet määrät siirrettiin vuosille 1995 ja 1996, ja vammaisten taloudellista ja sosiaalista sijoittautumista koskeva toimenpide sai 8,5 miljoonan ecun lisärahoituksen varoista, jotka olivat jääneet käyttämättä toteutettaessa sosiaalis-kulttuurista tukea ja CLD:eiden taloudellista ja sosiaalista integroitumista koskevia toimenpiteitä sosiaalista integraatiota koskevassa osaohjelmassa. Joulukuussa 1996 vuoden 1995 erä mukautettiin ohjelman toteutuneeseen rahoitukseen, ja käyttämättömät määrät siirrettiin seuraaville vuosille. Muutos koskee pääasiallisesti terveyttä koskevaa osaohjelmaa, sillä sosiaalista sijoittautumista koskevasta osaohjelmasta on toteutunut 99 prosenttia. tosiasiallisesti Portugalissa hyväksyttiin myös kaksi alueellista ohjelmaa. Yhteisö myönsi Norten aluetta koskevalle toimenpideohjelmalle 4,1 miljoonan ecun lisärahoituksen vuonna 1996. Azoreita koskevaa toimenpideohjelmaa muutettiin EAKR:n rahoitusosuuden lisäämiseksi 5 miljoonalla eculla sekä KOR:n vielä käyttämättömän määrän (5,1 miljoonaa ecua) osoittamiseksi EMOTR:n rahoittamiin toimenpiteisiin. Viimeksi mainitun päätöksen edellytyksenä oli, että EMOTRm osuutta lisätään vastaavasti siinä vaiheessa, jolloin sen rahoittamat toimenpiteet ovat saavuttaneet alkuperäisten suunnitelmien mukaisen toteutumisen tason. Vaikka ohjelmakausi onkin edennyt yleisesti ottaen tyydyttävästi, on kuitenkin' hyvä kiinnittää huomiota joihinkin viivytyksiin ja vaikeuksiin. Teknistä apua koskevan toimenpideohjelman toteuttamisen viivästyminen johtuu toisaalta ohjelman myöhäisestä hyväksymisestä, toisaafta ESR:n hallintorakenteiden muutoksista Portugalissa. Toteutumisen viivästyminen on määrä kuroa suurelta Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus osin kiinni vuoden 1997 aikana. Useiden eri rahastojen (EAKR, EMOTR, ESR) tukeman, alueiden omien mahdollisuuksien kehittämistä koskevan ohjelman toteutumisvaikeudet johtuivat ohjelman erityispiirteistä, varsinkin siitä, että koska julkinen ja yksityinen sektori toimivat siinä yhteistyössä, ohjelma vaatii ja edellyttää alueellisilta ja paikallisilta tahoilta suurta panosta päätöksenteossa. Vuoden 1996 toisesta vuosipuoliskosta lähtien ohjelman kokonaistoteutus kuitenkin parani tiettyjen toimenpiteiden, erityisesti RIME-ja SIR-tukijärjestelmien, nopean edistymisen ansiosta. Tietämyksen ja teknologiaa toimenpideohjelman koskevassa osaohjelmassa on esiintynyt jonkin verran ongelmia. Toimenpideohjelman tavoitteena on rahoittaa tietyllä menettelyllä tarjouspyynnön perusteella valittavien tutkimusryhmien ehdottamia tutkimushankkeita. Tarjouspyyntöjä koskevien sääntöjen laatiminen vei suunniteltua enemmän aikaa, ja toimenpiteiden rahoittaminen saattoi alkaa vasta vuonna 1996. Tämän seurauksena osaohjelman toteutuminen on ollut verrattain vähäistä. innovaation perusteita koskevan toteutuksessa tiedettä ja toteutumistaso tutkimusjaksot ovat huomattavasti investointitukea koskevien pyyntöjen teollisuutta Talouselämän rakenteiden nykyaikaistamista koskevassa toimenpideohjelmasta sekä koskevasta osaohjelmasta (PEDIP II) todettakoon, että Portugalin sisäisten menettelyjen paranemisen tuloksena lyhentyneet. Tärkeimmät tukijärjestelmät on saatu lähes päätökseen. Edellä mainitun, talouselämän rakenteiden nykyaikaistamista koskevan toimenpideohjelman maataloutta koskeva osaohjelma toteutettiin 91- prosenttisesti vuonna 1996. Osaohjelman 8 toimenpiteen joukossa on merkittäviä eroja: maatiloille annetusta tuesta toteutui 124 prosenttia, kun taas maatalouden perusrakenteiden kohdalla luku oli 84 prosenttia ja tuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen kohdalla 61 prosenttia. Viimeksi mainitun toimenpiteisiin toimenpiteen venattuna. Kaupan ja palvelujen tukea koskevan osaohjelman toteutuminen on huonomman vaiheen jälkeen puolestaan edennyt hieman paremmin. Kalataloutta koskevassa osaohjelmassa, joka kattaa manner-Portugalin, hyväksyttiin vuonna 1996 yhteensä 223 hanketta; osaohjelman julkiset kokonaiskustannukset olivat 32,4 miljoonaa ecua eli 60 prosenttia suunnitellusta kokonaismäärästä (yksityisen sektorin osuuden ollessa 11,8 miljoonaa ecua). Osaohjelman aikana hyväksytyt julkiset kustannukset kohoavat 129,5 miljoonaan ecuun, ja jakson lopussa toteutumistaso on 20 prosenttia vuosien rahoitussuunnitelmaa oli muutettava, jotta vuonna 1994 käyttämättä jäänyt määrä voitaisiin jakaa vuosille 1997, 1998 ja 1999. Rahoitussuunnitelman muutoksen ansiosta on mahdollista saada käyttöön rahoitusta, joka on tarpeen uuden sosiaalis-taloudellisen toimenpiteen toteuttamiseksi; toimenpide on seurausta muutoksista, jotka sisältyivät asetukseen (EY)N:o 1796/95, jolla muutettiin asetusta (EY)N:o 3699/93. selittyy hankkeiden pitemmällä kestolla muihin suunnitellusta kokonaismäärästä. Tämän vuoksi 1994-99 että vielä, kahdessa koskevista todettakoon toimenpiteistä Kalataloutta paikallisessa toimenpideohjelmassa, joista ensimmäinen koskee Azoreita, hyväksyttiin vuosina 1994-96 yhteensä 52 hanketta. Niiden kokonaisinvestointi on 18 miljoonaa ecua, joista yhteisön yhteisrahoitusta on 11,2 miljoonaa ecua ja kansallista, julkista rahoitusta 4,2 miljoonaa (yksityisen sektorin osuuden ollessa 4 miljoonaa ecua). Rahoituksen toteutumistaso on samalla kaudella 17 prosenttia suunnitellusta kokonaisrahoituksesta. Toteutuminen näyttää nopeutuvan ja se lienee tyydyttävällä tasolla vuoden 1997 lopulla. Madeirassa vuosi 1996 merkitsi suurelta osin vuosina 1994-95 kertyneen viiveen kiinni kuromista. Ohjelman käynnistymisen jälkeen hyväksyttyjen hankkeiden (51 hanketta) investoinnit ovat 15,5 miljoonan ecua, ja samalle jaksolle hyväksytyt julkiset kustannukset kohoavat 10,3 miljoonaan ecuun, joista 7,7 miljoonaa on KOR:n osuutta. Kolmen ensimmäisen vuoden aikana toteutumistaso oli 19 prosenttia vuosille 1994-1999 suunnitellusta kokonaisrahoituksesta, mutta vuoden 1996 myönteinen kehitys antaa olettaa tilanteen paranevan selvästi vuonna 1997. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 Yhteisön tukikehyksen toteutus etenee yleisesti tyydyttävällä tavalla huolimatta siitä, että se on hidastunut vähän vuoteen 1995 verrattuna. Vuoden 1996 kokonaistoteutumisen taso oli suunnilleen toteutuminen 82 prosenttia. Alueellisten ohjelmien etenevät hyvään tahtiin. Niiden vaikutus alueiden kehitykseen on huomattava (erityisesti kun on kyse väestön elinoloihin liittyvistä perusrakenteista). Useimmat alakohtaiset ohjelmat edistyvät nekin toteutuminen sekä aineellinen rahoituksen Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 291 ongelmitta, ja joillain aloilla, kuten televiestinnän ja liikenteen aloilla, ne ovat jo ylittäneet vuodelle 1996 suunnitellun toteutumistason. Eri lähteistä rahoitettavan neljän ohjelman toteuttaminen, joihin myös EMOTR osallistuu, suunnitelmien mukaisesti. Erityisesti talouselämän rakenteiden nykyaikaistamista koskevassa toimenpideohjelmassa maataloutta koskeva osaohjelma toteutui nopeammin kuin toimintasuunnitelmassa oli ennakoitu (vuoden 1997 vuotuisesta erästä tehtiin maksusitoumus vuonna 1996). Azoreita koskevan toimenpideohjelman (PEDRA) toteutumistason saavuttaminen vaati EMOTR:ilta 5 miljoonaan lisärahoituksen. sujui kokonaisuudessaan Taulukko V-47: Portugali täytäntöönpano ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) - Tukitoimien tavoitteittain Vuosi 1996 Ohjelmat (hyväksymisvuosi) Kokonais- kustnnn. KR:n tuki Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1994-1996 (2) ( 2 ) / (D Maksut 1996 Maksut 1994-1996 P) ~v. — (3)/(I) Tavoite 1 "Alueelliset 1U TO Azorit (1994) TO Alcntejo (1994) TO Algarve (1994) TOCcntro(1994) TO Lissabon ja Tejon laakso (1994) TO Madeira (1994) TONortc(l994) Useita maila koskevat TO VT Paikall investointien tukcm. (1995) TO Tekninen apu (1994) TO Tietämys ja innovaatio (1994) TO Omien mahdollisuuksien kehittäminen (1994) TO Ympäristö/kaupunkien saneeraus (1994) TO Koulutus ja työllisyys ( 1994) TO Infrastruktuurit (1994) TO Taloudellinen uudistaminen (1994) TOPRINEST(l)(1994) TO Terveys ja sosiaal sopcuttam. ( 1994) Tekninen apu VHTEENSA ( I ) Tilastollinen infrastruktuuri (1) 621. 0 182,0 76,0 362. 0 382,0 369,3 541,1 25,0 101,7 I 689,4 595,0 559,0 I 389,8 I 997,9 4. 420,5 30,0 705,0 0,8 14. 047,5 840,2 250,6 101,9 490,5 517. 2 665,2 729,5 33,3 135,6 2. 276,2 1. 231,8 973,7 1. 890,7 3. 979,6 10 490,1 40,0 940,0 0,9 2'5. 5"87,Ö 157. 0 29,8 16,0 71,5 75,5 124,7 107,5 0,0 15,5 307,9 14,9 174,3 358,1 659,8 803,3 7,7 44,5 0,1 2. 968,0 373,2 108,4 44,5 197,5 200,0 273,3 317,5 25,0 44,0 895,5 82,1 229,4 767,4 1. 278,3 2. 329,4 30,0 321,0 0,8 7. 5(7,4' 6 0% 6 0% 59% 5 5% 52% 74% 59% 100% 4 3% 5 3% 14% 4! % 5 5% 6 4% 5 3% 1 0 0% 4 6% 9 6% TTK 137,4 29,0 19,4 82,8 62. 0 85,2 98,0 7. 5 14,0 254,1 24,4 158,5 206. 6 342,7 806,5 3,7 102,7 0. 1 UU,6 318,6 72,8 38, 171,2 151,5 209,0 246,2 7. 5 31,0 666,8 62,1 202,6 553,4 860,6 1. 804. 9 20,9 280,9 0,8 5. 098,7 51 % 40% 50% 47% 40% 57% 46% 30% 30% 39% 10% 36% 40% 43% 41 % 70% 40% 96% 4 T% 12. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 Muistin virkistämiseksi: Portugali osallistui kaikkiin aloitteisiinpa niihin liittyvät ohjelmat hyväksyttiin vuosina 1993-1995. Kansallisella tasolla toteutuneita yhteisöaloiteohjelmia oli kaikkiaan yksitoista yksi aloitetta kohti), joihin on vielä lisättävä kaksi INTERREG-yhteisöaloiteohjelmaa, toinen REGEN-vaiheesta ja toinen raja-alueiden yhteistyötä koskevasta vaiheesta. kannustetaan Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Portugalissa: teknologista Vaikka useimmissa Portugalia koskevissa yhteisöaloitteissa kehittämistä, tärkein anti on kuitenkin lähtöisin SME-yhteisöaloitteesta ja siihen liittyvistä kahdesta toimenpiteestä. Ensimmäinen on tukea pk-yritysten teknologiseen pätevöitymiseen kannustavia hankkeita teknisen tuen avulla tai siirtämällä tieteellisten ja teknologisten laitosten teknologiaa pk-yrityksille (13 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 24 miljoonaa), toinen on kehittyneen teknologian yritysten hallinnoinnista vastaavien henkilöiden kouluttaminen (11,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 21,6 miljoonaa). ADAPT-ohjelmassa on useita toimia, jotka koskevat uusien teknologioiden käyttöönottoa sekä tuetaan tukea telematiikan käyttöä (mm. uudet teknologiat, teleavusteinen etätyö) muita heikommassa asemassa olevien sosiaalisten ryhmien keskuudessa sekä välinehankintoja (4 miljoonaa ecua; tuetaan paikallisten kokonaiskustannukset: 5 miljoonaa). LEADER-ohjelmalla puolestaan ja tuotteiden tietoliikenneteknologioiden käyttöä maaseutuympäristössä. tietoyhteiskunnan kehittämistä asentamalla Espanjan ja Portugalin välille valokaapeli- ja SDH- innovaatiota sekä uusien INTERREGissä luomista varten. EMPLOYMENT-yhteisöaloiteohjelmalla tutkimusta ja tietoverkkojen jalostamista tieto- __ tuetaan koskevaa 292 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus yhteydet (SDH^synkroninen digitaalinen hierarkia) sekä luomalla matkailua koskeva tietoverkko. Vuoden 1996 tärkeimpiä tapahtumia oli komission päätös yhteisöaloitteiden varauksen jaosta. Portugali sai yhteensä 52,4 miljoonan ecun lisärahoituksen, joka osoitettiin pääasiallisesti neljän teollisuutta koskevan aloitteen (RETEX, KONVER, RESIDER ja RECHAR1) jatkamiseen vuoteen 1999 saakka sekä uudelle INTERREG II C -vaiheelle. Toteutumisvaiheessa olevista ohjelmista RETEX-ohjelmaa muutettiin vuosien 1994-1996 indeksiin sitomisesta kertyneen määrän sisällyttämiseksi ohjelmaan (yhteensä 5,8 miljoonaa ecua). Yhteisön tukea takaisin maksettavien lainojen myöntämiseen pienennettiin erityisesti kansainvälistämiseen ja tuotannon lisäämiseen liittyvien tukitoimien hyväksi. Vuonna 1996 kirjattiin ohjelmasta tekstiilialan yrityksille myönnetyn RETEX- yhteisöaloiteohjelman rahoituksesta on nyt kohdistettu talouden monipuolistamiseen niillä Portugalin alueilla, jotka ovat erittäin riippuvaisia tekstiilialasta. tuen myönteinen väheneminen: prosenttia yli 75 sekä toteutumisaste tietyistä ongelmista, Ohjelmien toteutus on osin myöhässä. SME-yhteisöaloiteohjelman toteuttaminen on viivästynyt kansalliseen lainsäädäntöön tehtyjen muutosten takia. Ohjelma toiminee täysimittaisesti vuonna 1997. URBAN-ohjelman rahoituksen sekä aineellisen toteutumisen viivästyminen johtuu vaikeuksista perustaa eri osapuolille yhteinen organisaatiojärjestelmä joiden ratkaiseminen osoittautui alun perin oletettua vaikeammaksi (erityisesti Lisboa Casal Ventoson alueella, jossa asunto-olot ovat erittäin vaikeat ja jossa on käynnissä kiivas huumeiden vastainen kamppailu). Vuonna 1997 ohjelmien todennäköisesti paranee, sillä ohjelmien hallinnoinnista vastaavilla henkilöillä on nyt käytettävissään toimintasuunnitelmia ja tutkimuksia ensimmäisten kaupunkeja koskevien osoittimien saamiseksi sekä tietoja paikallisen yhteistyön järjestäytymismuodoista. Huomattakoon, että joulukuussa 1996 järjestettiin Portugalin viranomaisten aloitteesta kokemusten vaihtoon liittyvä, erittäin hyödylliseksi osoittautunut seminaari URBAN- yhteisöaloiteohjelman kuuden eri osaohjelman hallinnoinnista vastaaville henkilöille. Paikallisen toiminnan ryhmien valinnan viivästyminen aiheutti tiettyjä ongelmia LEADER-ohjelmassa, sillä toimintasuunnitelman ensimmäisen ja toisen vaiheen välinen aika osoittautui liian pitkäksi. Ohjelma saattoi kuitenkin käynnistyä: kaikki paikalliset toimintaryhmät on valittu, ja rahoitussuunnitelmien toteuttaminen on käynnistynyt. INTERREG II -ohjelman raja-alueilla tehtävää yhteistyötä koskevan toteutuminen on jonkin verran myöhässä. Sen sijaan REGEN-ohjelma on edennyt vaiheen suunnitelmien mukaan, ja vuoden 1996 lopulla kansallisen kaasuputken rakennustyöt sekä sen ensimmäinen liitos Espanjan kaasuverkkoon oli saatettu päätökseen. Tätä viimeistä vaihetta koskevia teknisiä suunnitelmia muutettiin vuoden 1996 aikana. EMPLOYMENT-ohjelmaan valittiin ensimmäisen tarjouspyynnön perusteella noin 130 hanketta (40 NOW-, 57 Horizon-, 33 Youthstart-hanketta). Näissä kolmessa vaiheessa painotetaan koulutuksen merkitystä. NOW-hankkeiden hallitsevia aiheita ovat muun muassa työllisyysohjelmien kehittäminen ja naisten kannustaminen yritysten perustamiseen. Youthstart-vaiheen hankkeista merkittävä osa ja ammatilliseen koulutukseen. Horizon-vaiheessa suuntautuu nuorille annettavaan ohjaukseen painotetaan vammaisten luomista. ADAPT-ohjelmaan puolestaan valittiin 57 hanketta. Ammatilliseen koulutukseen liittyvät toimet ovat vahvasti esillä. Useimmat hankkeet tähtäävät pk-yritysten hallintojärjestelmien parantamiseen ja niiden rakenteiden uudistamiseen talouden eri aloilla. Lopuksi voidaan todeta, että PESCA-ohjelman ehdotukset oli jätettyjä hankkeiden valinta aloitettu vuoden 1995 lopussa, ja että seurantakomitean tehtävänä oli ohjelman muuttaminen ja Madeiraa koskevista ohjelmista järjestettiin tiedotuskampanjoita vuoden 1996 kuluessa. ja sen käynnistäminen. Azoreita suosivien olosuhteiden työllistämistä 1 Katso myös I. B. l. Yhteisöaloitteet. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 293 Kaiken kaikkiaan vuosi 1996 oli ensimmäinen vuosi, jolloin yhteisöaloiteohjelmia alettiin toden teolla toteuttaa sen jälkeen, kun komissio oli vuonna 1995 hyväksynyt suurimman osan. Tietty viive oli tarpeen, muun muassa kansallisen lainsäädännön saattamiseksi ajan tasalle ja ohjelmien hallinnoinnista vastaavien toimikuntien valitsemiseksi. Useimpien yhteisöaloitteiden rahoituksen voidaan katsoa toteutuneen myönteisesti, kun otetaan huomioon ohjelmien rahoitusta koskevat arviot. Taulukko V-48: Portugali Yhteisöaloitteet - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Aloite (YAO:icn määrä) Kokonnis- kustann. IU1:„ tuki Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1994-1996 % Maksut 1996 ADAPT (1) EMPLOYMENT (1) LEADER( 1 ) PESCA (1) S M E ( l) RECHAR (1) REGIS (1) KONVER (1) RESIDER (1) RETEX (1) URBAN (!) Yhteensä (11) INTERREG/REGEN * Varauksen ulkopuolella (2) * * (1) (2) 29,2 54,7 156,8 53,2 235,9 1. 1 156,8 10,7 10,8 458,0 62,4 1. 229,7 21. 0 40,3 117,6 29,3 124,0 0,9 124,0 7,9 6,9 194,8 44,6 711,2 17,0 3,9 4,0 23,2 1,2 0,0 58,3 0,0 0,0 83,4 0,0 191,1 21. Ö 9,6 10,7 27,5 14,4 0,9 80,4 7,9 6,9 194,8 9,2 383,3 (2)/(D " W% 2 4% 9% 9 4% 1 2% 100% 6 5% 100% 100% 100% 21 % 54 % 4,3 2,1 4,9 4,5 0,6 0,4 55,3 0,0 2,6 27,4 0. 0 102,0 Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2. 2. Maksut 1994-1996 (3) 6,3 5,0 8,4 6,6 7,2 0,7 72,9 3,9 5,5 90,4 4,6 211,6 % (3)/(D 30 % 1 2% 7% 2 3% 6% 8 0% 5 9% 5 0% 8 0% 4 6% 1 0% 3 0% 294 13. SUOMI Rakennerahastot 1996 • Kahdeksas vuosikertomus 13. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 käyttöön sisältyvät kuvastavat merkittävänä kehittämistoimenpiteet tarkoituksena Sen kansainvälisesti alalla. Tämä tapahtuu Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Suomen eri alueilla: useimmiten tavoitteisiin Eri tietoyhteiskuntastrategiaa. on vahvistaa Suomen asemaa tietoyhteiskuntana ja tietoliikenneteknologian ottamalla tietotekniikkaa tohtorintutkinnot opetusmateriaali, vapauttaminen, digitalisaation laajentaminen, Tavoite 6: Tärkeimpiä käyttämään kilpailukyvyn ja työllisyyden parantamiseksi. toimintalinjoista: uudistamalla julkista internetin teknologiaa koskevaa korkeakoulutusta arkipäiväistämällä lujittamalla perusrakenteita tietotekniikkaa (esim. multimedia) tietotekniikan virtuaalikoulut) kaikkia siihen liittyvän teknologian tarjoamia mahdollisuuksia tavoitteita on valmistaa väestöä osallistumaan ja uutta alalla), sekä tietoyhteiskunta (esim. Tähän liittyy kaksi yhtenäisen ja yksityistä käyttö), kilpakumppanina lakimuutokset). -verkkoja (esim. ja kansallista kehittyneenä ja tieto- sektoria kehittämällä (esim. (esim. televiestinnän tietoyhteiskuntaan sekä taloudellisen kasvun, ohjelma-asiakirjan • • yritysten kehittäminen: esim. tutkimuslaitosten, koulutuskeskusten ja ja aloilla, liittyvien kannalta palveluiden palveluiden investoinnit ja yritysten telekeskusten voimavarojen TTK-toimintaan ja yhteiskunnallisten telematiikkapalveluiden -sovellusten kehittäminen kehittäminen: tärkeisiin viimeisimmän innovaatioiden välinen teknologian siirtämiseksi kokonaiskustannukset: tutkimuksen, perustaminen yhteistyö, kehittäminen edelleen; televiestintäpalvelujen kehittäminen edistyneistä keskuksista syrjäisille alueille (9,4 miljoonaa ecua; 33,1 miljoonaa); koulutuksen maaseudulle. ja inhimillisten ecua; ammattikoulutuksen koulutuksen kokonaiskustannukset: työn tukeminen ecua, rahoittaminen, kehittämisen kokonaiskustannukset: jotta toimistojen, koulutuslaitosten siirto, innovaatioita voitaisiin suunnata ja hallinnoida teknologisen hallinnoinnin kehittäminen; 11 miljoonaa ecua, kokonaiskustannukset: 23,6 televiestinnän ja etätyön avulla tietoyhteiskunnan kehittäminen erityisesti miljoonaa); teknologioita työajan ja uudelleen -tilojen järjestämiseksi ja koskeva koulutus yrittäjille, näihin aloihin koulutuskeskusten hallinnoinnista vastaavien henkilöiden ammatillinen koulutus; 3,7 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 9,4 miljoonaa). (esim. etäopiskelu, uusia tutkimus, liittyvä talouden avainaloilla yliopistollisen kehittäminen, (esim. teknologian välisen yhteistyön paremmin (16,7 miljoonaa 35,3 miljoonaa); 19,3 miljoonaa); (esim. yrityksissä jatkokoulutukseen ja ammatillisen tutkimuslaitosten, tutkimuslaitosten 9,5 miljoonaa TTK-toiminnan työskentelevien kehittäminen; ja yritysten TTK-toimiin tutkimuksen paikallisen tutkijoiden suunnataan huomattavia voimavaroja tietoverkkoja TTK-toimintaan ja ympäristön aloilla; Keski-Suomessa toimintalinjat painottuvat eri lavalla: Etelä- ja Pohjois-Savon Tavoitteen 6 eri kohdealueilla elintarviketeollisuuden, alueilla painotetaan metsätalouden keskitytään ammattikoulutusjärjestelmää, metsätalouden sekä metallien ja muovin aloilla tehtävään tutkimukseen; Lapissa suuntaudutaan televiestinnän tekniikoita koskevaan koulutukseen, aluesuunnittelun, ympäristön ja maantieteellisen tiedon tutkimukseen sekä Tavoite 2 (1995-1996): yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa lepää tietoyhteiskunnan kolmesta miksi teknologista kehittämistä: nykyaikaistaminen tarjoamien mahdollisuuksien hyväksikäytön varassa. Tämä selittää sen, voimakkaasti ja Pohjois-Pohjanmaalla etäopiskelua; Pohjois-Karjalassa tuotantorakenteiden ohjelma-asiakirjan tietotekniikkaan. toimintalinjasta painotetaan kahdessa ja • yritysten kehittäminen ja kansainvälistäminen: yritysten verkostuminen, uusien tuotteiden ja tuotantomenetelmien kehittäminen, ja kehittäminen. Yhtenäiselle ohjelma-asiakirjalle on ominaista, että teollisuusryppäiden teknologian puhtaus kuuluu hankkeiden valintaperusteisiin. Toimilla on suuri vaikutus teknologian ja osaamisen siirto pk-yrityksille Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ympäristöteknologian P äijät-Hämeessä ja tietotekniikan kehittämiseen Keski-Suomessa. kehittämiseen Kymenlaaksossa, TTK-toiminnan 295 kehittämiseen • elinkeinotoimintaa 45,6 miljoonaa): kokonaiskustannukset: ecua; koulutuskeskusten ja tutkimuslaitosten keskuksen perustammen Uudellemaalle), teleavusteinen etätyö), ympäristöteknologian yritysten hyödyntäminen (teknilliset korkeakoulut ja opistot Jyväskylässä, Porissa jne. ). tukevan osaamisen ja teknologian tason nostaminen (16,3 miljoonaa ammatillisten välinen yhteistyö (esim. teknologisen osaamisen (esim. mahdollistamiseksi, sijaitsevien perusrakenteiden innovaatioiden käyttöönotto yrityksissä tiedonsiirron teknologinen yhteistyö naapurimaissa tutkimuksen olemassa olevien kehittäminen, yliopistollisen tietoverkkojen kehittäminen yritysten kanssa; ja kehitystä rakennetaan yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa erityisiä viestintäyhteyksiä teknologista välisten etäisyyksien luodaan verkkoja, telekeskuksia ja teleavusteisen Tavoite 5b: Kahdessa toteuttamisvälineenä. Maaseutuyhteisöjen toimintalinjojen manner-Suomea koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa keskitytään kehittämiseen kokeiluhankkeilla, joilla keskuksia, tietokoneohjelmien vähennetään verkkojen kehittämistä, kehittämällä viestinnän perusrakenteita, keskuksia, etätyötä, kulttuuriperintöä. Kaiken kaikkiaan Suomelle teknologiseen kehittämiseen myönnetty rahoitus vastaa 12,9 prosenttia rakennerahastojen määrärahoista (tavoitteet 6 ja 2). tuetaan lyhentämiseksi tietoviestintäpalvelujen etätyön sekä hankitaan yhteyksiä modeemin ja avulla välisten osaamisen paikallista aiheuttamia haittoja edistämällä pk-yritysten teknologisen levittämällä välityksellä. Ahvenanmaan -opetusta ja -koulutusta alueen eristyneisyyden luomalla sekä saaristoalueella tietotekniikan kehittämällä käytön Taulukko V-49: Suomi - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus ohjelmakaudella 1995-1999 (miljoonaa ecua) YHTLENSA -RTT aitio Rakennerahastojen rahoitus 20% Tavoite 2 Tavoite 6 "7575" 124,6 2 7% 73 % YHTEENSÄ T7D7Ï Torre "ToTJ 50,3 "W TTZ 4 0% "3T%" TUI 50,3 ""7074" 1971 "~54~%1 24,0 "3TT 74,3 TOTo" 60% THS HUOM Suunnitlclumcncitclyn luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi lukuja on tulkittava vaiscsli erityisesti licto>htciskuntaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin kuten teollisuuteen ET TAVOITE 6 A'MWV» V-SS:Toimintasuunnitelmal99S-1999 (miljoonaa ecua): Pääasialliset tavoitteet Teollinen kehitys (a) ~ ~~ Inhimillisten voimavarojen kehitt. (b) Maatalous, metsätalous, kalastus, maaseudun kehitys ja ympäristö (c) Tekninen apu (d) Ruhastokohtainen jaottelu. BAKJt ESR EMOTR KOR Yhteensä TTÏT 105,8 177,6 4,0 459,9 TYUÄ 13377 87,9 209,1 9,2 2 3% 39% 1% 100% (d) 2% (a) 33% (c) 4 6% (b) 19% 1 Tukikelpoiset alueet: Lappi, Kainuu, Pohjois-Karjala, Etelä-Savo, Pohjois-Pohjanmaa, Etelä-Pohjanmaa, Pohjois-Savo, Keski-Suomi. 296 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 toiminnan käynnistäminen Toiminnan toteutus on edennyt varsin nopeasti. Harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta määrärahojen käyttö eri toimenpidekokonaisuuksissa on toteutunut suunnitelmien mukaisesti. Vuoden lopussa erilaisiin hankkeisiin oli osoitettu noin 30 prosenttia tuesta. Tärkeimmistä rahoitusta saaneista hankeryhmistä mainittakoon pk-yritysten elinkeinorakenteen monipuolistamiseksi tehdyt investoinnit, tietyin perustein ryhmiteltyjen yritysten välinen yhteistyö (varsinkin teknologian siirto yritysryppäissä), ammatillinen koulutus, tietoyhteiskuntaan liittyvät ja metsätalouden hankkeet, matkailun kehittäminen monipuolistamiseksi. Sen sijaan maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen liittyvät investoinnit ovat jonkin verran viivästyneet, mikä johtuu ensinnäkin siitä, että on tutkittava kansallisten tukijärjestelmien yhdenmukaisuus perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan kanssa, ja toisaalta siitä, että investointien tukijärjestelmiä koskeva kansallinen politiikka on erittäin tiukka. Yhteensä 70 hankkeen käynnistämisen mahdollistaneiden, kalatalouteen liittyvien toimenpiteiden toteuttaminen etenee tyydyttävästi lukuun ottamatta vesiviljelyä, jossa edistys on ollut vaatimatonta. sekä pienimuotoiset hankkeet maa- ja Organisoinnista vastaavassa työryhmässä, jossa olivat edustettuina kansalliset ja alueelliset viranomaiset sekä komissio, käsiteltiin vuoden viiden ensimmäisen kuukauden aikana toteuttamista ja menettelyä koskevia yksityiskohtaisia kysymyksiä. Työskentelyn pohjalta syntynyt kertomus toimi käsikirjana ohjelman toteuttamiseen osallistuville osapuolille ja paransi osaltaan yhteistyön laatua erityisesti keskushallinnon ja alueellisten viranomaisten välillä. Kun on kyse rahoitusta ja maksuja koskevista päätöksistä, seuranta on kuitenkin edelleen hankala toteuttaa toisaalta toimijoiden määrän ja toisaalta hankkeisiin ja niiden käyttöön liittyvien tietokantojen puutteellisuuksien vuoksi. Seurantakomitea kokoontui kahdesti, ja kokousten tuloksista voidaan mainita erityisesti ulkopuolisen arvioijan nimittäminen sekä päätös perustaa alueellinen riskipääomarahasto. Investointi on ensimmäinen laatuaan Suomessa toteutettavissa ohjelmissa. Marraskuun kokouksesta alettiin valmistella niin ikään syksyllä 1997 päätökseen saatettavaa puolivälitarkistusta. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1995-1999 Vaikka määrärahojen kohdentaminen hankkeisiin onkin edennyt melko nopeasti, maksujen laita on kuitenkin toinen, sillä vuoden lopussa komissio oli maksanut vasta 18 prosenttia rakennerahastojen tuesta. Maksujen hitauteen ja puolivälitarkistusta koskevassa työssä. seurantajärjestelmää liittyvät ongelmat tutkitaan tarkasti TAVOITE 22 Kuvio V-59: Toimintasuunn. 1995-1996 (milj. ecua - hinnat ja tilanne 1996): Pääasialliset tavoitteet Yritysten kehitys (a) Pätevyys ja teknologia (b) Ympäristö, infrastruktuurit, matkailu (c) Tekninen apu (tl) Rahasto ko Iltainen jaottelu (c) 22% (d) 2% —ÏÏKKK ESR Yhteensä "36"T 9,7 55,8 "83~ 17% 100% (b) 24% (a) 52% TYÖT 2 Tukikelpoiset alueet: Satakunta, Kokkola, Itä-Uusimaa ja Kymenlaakso, Varsinais-Suomi, Lahti, Jyväskylä, Lappeenranta. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 297 Vuosi 1996 kaudella 1995-1996 Kolmesta alueellisesta ohjelmasta tavoitetta 2 koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteuttaminen on edennyt kaikkein nopeimmin. Vuoden lopussa yhteisön kahdelle ensimmäiselle vuodelle myöntämistä määrärahoista oli kohdennettu 76 prosenttia (52,4 miljoonaa ecua alun perin suunnitelluista 69,2 miljoonasta). Loput (14,4 miljoonaa ecua), joihin saatiin vielä lisäystä vuoden 1996 indeksoinnista saaduista varoista, siirrettiin uuteen, vuosia 1997-1999 koskevaan ohjelmaan. Kuten tavoitetta 6 koskevassa ohjelmassa, tuen saajat ovat tässäkin saaneet maksunsa! hitaasti maksusitoumusten tekemiseen verrattuna. Vuoden lopussa kansallisten viranomaisten hankkeiden toteuttajille maksamat määrät vastasivat vain 16 prosenttia vuosille 1995-1996 myönnetystä tuesta, kun taas maksusitoumusten kohdalla osuus oli 78 prosenttia. Keskusviranomaisten ja alueellisten viranomaisten välinen yhteistyö kehittyi samaan tapaan kuin tavoitetta 6 koskevassa ohjelmassa, ja myös seurannassa ongelmat olivat samanlaisia. Kävi ilmi, että tulosten valvonta ei ollut luotettavaa varsinkaan, kun on kyse työpaikkojen luomisesta; vaikuttaa siltä, että ensimmäiselle kaudelle suunniteltu 10 000 uuden työpaikan tavoite jäi toteutumatta. Kauden 1997-1999 valmistelu lukumäärää supistettiin 15:stä 9:ään ja niihin Uutta ohjelmaa koskeva ehdotus esiteltiin elokuussa ja komissio hyväksyi sen periaatteessa joulukuussa. Rahoitussuunnitelman muuttamisen yhteydessä ohjelman rakennetta yksinkertaistettiin: toimenpidekokonaisuuksien tehtiin muutamia täsmennyksiä, ensimmäisen kauden tuloksia arvioitiin ennakkoon ja mahdollisuuksia luoda uusia rahoitusjärjestelyjä sekä käyttää määrärahoja tehokkaammin tutkittiin yhdessä Suomen viranomaisten satama-alan perusrakenteiden osalta on pidetty kiinni EIP:n kanssa. Niinpä erityisesti lainanantoperiaatteista, tuista ja lainoista koostuvaa rahoitusyhdistelmää kokeillaan ja alueiden välisiä hankkeita kannustetaan. Arvioijien kertomuksesta kävi myös ilmi, että hankkeita on kehitettävä aktiivisemmin, erityisesti hyvin pienissä yrityksissä. Toisen kauden tavoitteeksi on asetettu 15 800 työ- tai uudelleeiikoulutuspaikan luominen. TAVOITTEET 3 JA 4 Kuvio V-61): Tav. 3: Toimintasuuna. 1995-1999 (milj. ecua - 1995 hinnat): "7E37T Pääasialliset tavoitteet Uudellcensijoittautumisen väylä (a) TTOTTJ Työpaikkojen luominen ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen pk-yrityksissä (b) Nuorten tarpeet työllisyyden osalta (c) Toimenpiteet Ahvenanmaan hyväksi (d) Tekninen apu (e) TYÖT 61,5 82,2 0,8 3,9 1387* Yhteensä (d) 0,3% (e) 2% (c) 32% |b)24% (a) 42% tavoitteet. Harjoittelun kautta annettavaa Heinäkuussa 1995 hyväksytty, tavoitetta 3 koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja pantiin täysimääräisesti toimeen vuonna 1996. Ohjelman kolmella toimintalinjalla on edistytty yleisesti ottaen hyvin. Sosiaalisesti syrjäytyneiden työelämään sijoittautumisväyliä ja työttömien ammatillista koulutusta pk-yrityksissä koskevat toimenpiteet sekä uutta luovat työpajat ovat selvästi ylittäneet ohjelman määrälliset täydennyskoulutusta koskeva toimenpidekokonaisuus on ainoa, joka ei ole edennyt arvioiden mukaisesti, mutta sen edistämiseksi on käynnistetty työnantajille suunnattu tiedotuskampanja. Seuranta-ja arviointijärjestelmä saatiin niin ikään päätökseen vuonna 1996. Vuonna 1996 käynnistettyjä tavoitteen 3 mukaisia hankkeita on 300. ESR:n rahoittamien hankkeiden kuvaukset ovat yleisön luettavissa internetissä. On järjestetty mainoskampanja, ja tieto on järjestelty teemoittain hankkeiden vetäjiä ja mahdollisia osallistujia silmälläpitäen. Alueellisia työllisyyssopimuksia koskeva aloite on niin ikään otettu vastaan suurella mielenkiinnolla: vuoden lopussa tehdyn ehdotuspyynnön tuloksena saatiin ehdokkaita 78 yhteisöstä. 29c? Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Tavoitteena oli tehdä 15 alueellista sopimusta; tavoitteen 3 seurantakomitea päätti varata tätä varten tekniseen apuun suunnattuja määrärahoja. Kuvio V-61: Tav. 4: Toimintasuunn. 1995-1999 (milj. ecua-1995 hinnat): Pääasialliset tavoitteet Aktiivtelämän aikana tapahtuvan kehityksen arviointi (a) Ammatillinen koulutus ja uudelleenkoulutus; ammatinvalinnan ohjaus ja neuvonta (b) Osaamisen ja innovaatio verkostojen kehittäminen (c) Toimenpiteet Ahvenanmaan hyväksi (d) Tekninen apu (c) 7 3T TYUZ- Tïïic ~7T 47,5 25,5 0,2 3,8 "PTjT (d)0,2% ( e , 4% (a) 9% (c) 30% (b) 57% ja hankkeisiin osallistui Heinäkuussa 1995 hyväksytty tavoitetta 4 koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja herätti suurta lukuisia pk-yrityksiä erityisesti etelän mielenkiintoa Suomessa, teollisuusalueilta. Vuosille 1995-1996 hankkeita oli 180, ja tänä aikana ammatillista koulutusta ja neuvontaa koskeviin toimiin osallistui yli 20 000 henkilöä, joista 26 prosenttia oli naisia. Yrityksiä oli mukana noin 7 000. Vuoden 1996 lopussa 40 prosenttia ESR:n kokonaismäärärahoista oli kohdennettu eri hankkeisiin. Hankkeet ovat useimmiten ammatillista koulutusta antavien elinten ja julkisten viranomaisten alulle panemia, ja ohjelman toteuttamista edistävät paikalliset asiamiehet, joiden tehtävänä on tutkia ja valmistella hankkeita yritysjohtajien puolesta. Näillä ei usein ole käytettävissään aikaa eikä voimavaroja toteuttaa koulutusta koskevia hankkeita tai suunnitella niitä. TAVOITE 5a maatalous Taul. V-50: Toimintas. 1995-1999 (milj. ecua - hinnat ja tilanne 1996): Yhteensä Toimenpiteet 337,3 tuotanto Kaupanpitäm. I W^l 43,1 % W% 13% Sen jälkeen, kun komissio oli vuonna 1995 hyväksynyt tuotantorakenteita koskevia tukisuunnitelmia (investointituki ja nuorille viljelijöille myönnettävä perustamistuki), vuosi 1996 oli ensimmäinen vuosi, jolloin suunnitelmia alettiin panna täytäntöön. Niin ikään hyväksyttiin samanlaisia, mutta suppeampia Ahvenanmaata koskevia tukijärjestelmiä, mikä ulotti tuotantorakenteiden tehostamiseen suunnatun avun koskemaan koko Suomea. Yhteisön tuotantorakenteita koskevasta tuesta (kaiken kaikkiaan 294,2 miljoonaa ecua) 4 miljoonaa ecua on investointitukea, 26,7 miljoonaa ecua nuorten viljelijöiden tukea ja 257,5 miljoonaa ecua epäsuotuisten alueiden tukea. Komissio on myös hyväksynyt ylimääräisiä kansallisia tukijärjestelmiä erityisesti puutarhaviljelyn, siankasvatuksen, kananmunien tuotannon ja siipikarjan kasvatuksen aloilla; liittymissopimuksessa on kuvattu niitä koskevat erityiset määräykset. Myös tuotteiden jalostamista ja kaupan pitämistä koskeva tuki oli hyväksytty vuoden 1995 lopussa. Tukikelpoiset kustannukset nousevat 359 miljoonaan ecuun, joista EMOTR:n osuutta oli 43,1 miljoonaa ecua. Tuki keskittyy liha-alalle (45%) sekä maidon ja maitotuotteiden (40%) aloille. Neljä muuta alaa (kananmunat ja siipikarja, hedelmät ja vihannekset, perunat, öljykasvit) saavat 6 miljoonaa ecua. Vuoden 1996 lopulla Suomen viranomaiset olivat hyväksyneet 42 hanketta, joista 24 liha-alalla, 8 maitoalalla ja 6 hedelmä- ja vihannesalalla; hankkeiden kokonaisarvo on 98 miljoonaa ecua. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAVOITE 5a kalastus 299 Kuvio V-62: Tav. 5a kalastus - Toimintasuunn. 1995-1999 (milj. ecua): Pyyntiponnistusten sopeuttam. ja uudell. suuntaammen (a) Muut laivastoa koskevat toimenpiteet (b) Laivaston uudistaminen ja uudenaikaistaminen (c) Vesiviljely (d) Suojellut merialueet (e) Satamalaittect (0 Tuotteiden jalostaminen ja kaupanpitäminen (g) Tuotteiden menekin edistäminen (h) Sosiaaiis-taloudellisct toimenpiteet (i) Muut toimenpiteet (j) Yhteensä TFÖF Tn o,o 2,4 6,0 0,5 1,0 6,5 2,2 pm 0,3 T3T (I) o% (h) 10% ö)1% (a) 18% (g) 29% (f) 4% (e) 2% (d) 26% toteuttaminen sujui vuonna 1996 tyydyttävästi, paitsi vesiviljelyä koskevassa Ohjelman toimenpidekokonaisuudessa, joka ei edennyt juuri lainkaan. Kaiken kaikkiaan käynnistettiin 386 hanketta, ja maksusitoumusten taso on kentällä 24 prosenttia vuosille 1995-1999 myönnetystä määrästä, ja toteutuneita maksuja on 13 prosenttia. Seurantakomitean kokouksissa hyväksyttiin toimintaa koskevat säännöt ja käynnistettiin valintamenettely ulkopuolisen arvioijan nimittämiseksi. TAVOITE 5b3 Kuvio V-63: Tavoite 5h - Toimintasuunnitelma 1995-1999: Väestö (1000 as. ) Pinta-ala (km2) RaluisUikohlaincn jaottelu -I7ÏÏ54" 95. 219 miljoonaa ecua Q Maa-ja metsätalouden monipuolistaminen ja kehittäminen (a) • Muiden alojen kuin maatalouden monipuolistaminen ja kehittäminen (b) (!) 16% (0) 1% (a) 35% • Ymplrislôn suojelu (c) —EATÏÏ ESR EMOTR Yhteensä 32,8 66,7 194,0 TTOA Keskiarvo/ rVÖÄJ 17% 34 % 100% TTU] (c)8% Q Matkailu (d) g Paikallinen kehitys ja kylien saneeraus (e) (b) 30% Q Inhimilliset voimavarat (0 • Tekninen apu (g) Kaksi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa oli hyväksytty marraskuussa 1995, ja vuosi 1996 oli niiden täytäntöönpanon ensimmäinen täysi vuosi. Toimeenpanossa keskityttiin hallinnollisten menettelyjen kehittämiseen alueellisella ja kansallisella tasolla, jotta maaseudun yhtenäinen kehittäminen voitaisiin ottaa paremmin huomioon ja jotta manner-Suomea koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan alueellistettujen toimien tulokset heijastuisivat seurantajärjestelmään erityisesti vahvistaen alueellisia seurantakomiteoita. Toinen tärkeä tehtävä oli väliarviointimenettelyn käynnistäminen ja arvioijan valitseminen kullekin ohjelmalle. Väliarviointikertomus oli määrä esitellä kesäkuussa 1997. Toteutuminen jäi kuitenkin melko heikoksi osittain kansallisten tukijärjestelmien hyväksymisen viivästymisen takia, erityisesti maataloutta koskevien toimien yhteydessä. 3 Tukikelpoiset alueet: manner-Suomi, Ahvenanmaan saaristo. 300 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko V-51: Suomi - Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteittain - Vuosi 1996 kaudella 1995-1996/99 (miljoonaa ecua) Ohjelmat (hyväksymisvuosi) Kokonais- kiutann. KK:n tuki Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1995-1996 (1) (2) % (2V(D Maksut 1996 Maksut 1995-1996 (3) % WO) 1 avoile b YOA Suomi (1995) tavoite 2* YOA Suomi (1995) tavoite 3 YOA Suomi (1995) 1 avoile 4 VOA Suomi (1995) 1 avoite Sa maatalous Arviot Suomi Asetus N:o 2328/91 (1995) YOA Suomi As. 866 ja 867/90 ( 1995) * ' | j | | Yhteensä tavoite 5a kalastus YOA Suomi (1995) Tavoite 5b YOA Ahvenanmaa (1995) YOA Manner-Suomi (1995) Yhteensä YHTEENSÄ * Maanstà on vähennetty vuosille 1997-1999 teh dyt siirrot 1. 326,11 459,9| 77,2| I58,2| 34 %| 42,11 341,11 55,8| 2I. 3| 52,4| 9 4 %| I4,2| 82,6| " L 25,8| 18»/; 5 3% 92<i,ö| 258,4| 35,0] 95,3| 3 7 %| " 21, l| 5I,3| " 20% 3öl,5| 84,6| 8,8| 23,6| 2 8 %| ' 5,5| I2,9| " 1 5 ' /. 1. 156. 2 359,2 1. 515,4 294,2 43,1 JJ7. J 53,3 0,0 53,3 107,8 6,9 114,7 3 7% 16% 34 V. 24,5 2,1 26,6 51,8 5,5 57,3 18% 13% 17% [ 8l,9| 231öj ö,ö| 23,0| löö"/. | ö,ö| 6,9| 3 ö% 10,3 613. 8 624,1) 5. 116,0 2. 6 191,4 194,0 1. 413,6 0,3 16,0 16. 3 211,9 2,6 46,5 49,1 516,3 100% 24% 25% 3 7% 0. 1 7,6 7,7 1174 0,8 22,8 23,6 26*4,4 3 0% 12% 12 7. '" 19 V. 13. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 Muistin virkistämiseksi: Suomi ei osallistu viiteen yhteisöaloitteeseen: RECHAR, RESIDER, RETEX, KONVER ja REGIS. Vuonna 1995 loput ohjelmat (SME, URBAN, 2 LEADER-ohjelmaa, PESCA, 7 INTERREG-ohjelmaa) hyväksyttiin vuonna 1996. hyväksyttiin 2 yhteisöaloiteohjelmaa (ADAPT ja EMPLOYMENT) ja toimintalinjoissa tietoliikenneteknologialla kehittämiseen suunnattu Teknologisten mahdollisuuksien on merkittävä osuus useimmissa LEADER- ja SME- • Tieto- ja ohjelmien yhteistyö, tietokannat, uudet kehittyvät toiminnot - esim. elektroniikka, tietokoneohjelmat - sähköinen kauppa) teknologioiden sekä ADAPT-ohjelmassa käyttöönotto yrityksissä sekä tietokantojen kiinnitetään tietotekniikkaan: erityistä huomiota uuteen (teleavusteisen etätyön edistäminen, etäopiskelu, uusien luominen). Myös INTERREG-ohjelmissa kansainvälistäminen (esim. verkkojen tuki Suomessa: luominen, ja • Suomen ja Ruotsin välillä: televiestintätekniikan käyttöönottoja logistiikan parantaminen raja-alueiden maantieteellisen eristäytyneisyyden vähentämiseksi, yritysten sekä naisten teknisten valmiuksien kehittämiseksi ja alueen ympäristön suojelemiseksi; uusien televiestintäteknologioiden • Ruotsin, Suomen ja Norjan välillä: Merenkurkun-Mittskandian alueen pelastuspalvelujen rajat ja ja ylittävät verkot) ja etäopiskeluna tapahtuvan ammatillisen koulutuksen kehittäminen voimavarojen teknologiansiirrot; alueella vahvistaminen (esim. multimediaa koskeva ammatillinen koulutus, teknologisten kykyjen kehittäminen yritysten, tukemiseksi); teleavusteisen etätyön ja etäopiskelun inhimillisten elinolojen kohentamiseksi tietotekniikan avulla saamelaisten yhteensovittaminen Pohjoiskalotin telekokoukset, tapahtuva (esim. verkkojen avulla, • Suomen, Ruotsin, Norjan ja Venäjän välillä: mm. yritysten välinen yhteistyö ja. tiedon välisten jakaminen ja verkkojen perustaminen, multimedia-avusteisen ammatillisen koulutuksen kehittäminen kielten etäopiskelu, alueen sisäisen toimivuuden parantaminen televiestintätoimintojen keskinäisillä yhteyksillä, tietotekniikan käyttö kartoituksessa, yhteiset tietokannat, yhteiset hätäpalvelut; sekä kaupan ja tutkimuslaitosten teollisuuden • Suomen ja Venäjän välillä: TTK-toimien verkko asiantuntijavaihdon mahdollistamiseksi, tietopalvelujen parantaminen ja televiestinnän kehittäminen ympäristöalalla Karjalassa; Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus , «. televiestinnän parantaminen soveltaminen ympäristönsuojelussa ja aluesuunnittelussa, osaamisen verkkotyöskentelyn avulla, etäopiskelu, avoimet yliopistot sekä tietotekniikan tutkimuksen kehittäminen Kaakkois-Suomessa. "Pohjoisen kolmion" yhteydessä, uuden teknologian lisääminen Joensuussa toteutettavassa URBAN-yhteisöaloiteohjelmassa painotetaan niin ikään telematiikan ja tietotekniikan asemaa sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemisessä ja pitkäaikaistyöttömien uudelleensijoittautumisessa. Ohjelmassa tuetaan telematiikkapalveluja tarjoavan Palveluelli-ketjun luomista ja laajentamista, neuvonta- ja tukipalveluja pk-yritysten perustamiseen tietotekniikan avulla sekä asukkaiden pääsyä tietoverkkoihin. PESCA-ohjelmalla puolestaan pyritään perustamaan kolme tietoverkkoa yhteyksien luomiseksi tuottajien, kalanjalostusalan, markkinoiden ja neuvoa-antavien järjestöjen välille kalamarkkinoiden toiminnan parantamiseksi. Vuonna 1996 hyväksyttiin viisi kansallista ja seitsemän INTERREG-ohjelmaa. Ensimmäisenä mainittakoon Joensuun kaupunkia koskeva, heinäkuussa hyväksytty URBAN-yhteisöaloiteohjelma, jonka kunnianhimoisena tavoitteena on saada kohderyhmä - vaikeuksissa olevat perheet ja laajalla vuokra-asunto alueella asuvat työttömät - tietoisemmaksi yhteiskuntaelämän vaatimuksista ja totuttaa heidät omatoimisuuteen, antaa heille ammatillista koulutusta ja neuvontaa sekä kannustaa työttömiä ympäristönsä kohentamiseen. Toimien tarkoituksena on käynnistää uudelleenintegroitumiskehitys kyseisellä alueella. Ohjelman välittömästä hallinnoinnista vastaa kunta. Marraskuussa hyväksyttiin SME-ohjelma, joka kohdistuu pääasiassa teknologian siirtoon ja kehittämiseen, pk-yritysten kansainvälistämiseen sekä yritysten ja verkkojen väliseen yhteistyöhön. Kahdesta LEADER- yhteisöaloiteohjelmasta ensimmäinen, heinäkuussa hyväksytty ohjelma, koskee tavoitteen 5b kohdealueita ja toinen, elokuussa hyväksytty, tavoitteen 6 kohdealueita. Ensimmäiseen on jo valittu 12 paikallista toimintaryhmää ja toiseen 10; kaikki ovat alkaneet toteuttaa toimenpiteitä. LEADER on yleensä otettu myönteisesti vastaan, ja sen tukema maaseudun kehittämisen malli vaikuttaa nivoutuvan hyvin Suomessa tällä alalla tehtyihin toimiin. Lopulta mainittakoon vielä maaliskuussa hyväksytty PESCA-ohjelma, jota ei kuitenkaan saatu käynnistettyä. Suomen viranomaiset ovat kuitenkin hyväksyneet lainsäädännöllisen kehyksen (hanke-ehdotuksissa ja arvioinnissa noudatettavat perusteet, kansallinen säännöstö), joten ohjelma voidaan aloittaa vuoden 1997 alussa. Seitsemän INTERREG-ohjelmaa, joihin Suomi osallistuu, hyväksyttiin niin ikään heinäkuussa. Ohjelmista kaksi koskee yhteistyötä Ruotsin kanssa (Ahvenanmaan saaristo ja Merenkurkku- Mittskandia), yksi yhteistyötä Ruotsin ja Norjan kanssa napapiirin pohjoispuolella, kolme yhteistyötä Venäjän kanssa ("Barents", johon osallistuvat myös Ruotsi ja Norja, "Karjala" ja "Kaakkois-Suomi") sekä yksi Suomen ja Viron välistä yhteistyötä Suomenlahdella. Näihin ohjelmiin käytetään yhteensä 199 miljoonaa ecua, joista 63 miljoonaa rakennerahastoista (Suomen ja Ruotsin osuudet yhdistetään tarvittaessa). Luvut kertovat rajat ylittävien toimintojen rahoitusmahdollisuuksien huomattavasta kasvusta. Venäjän ja Viron raja-alueilla pyritään rahoittamaan toimia, joilla parannetaan INTERREG- hankkeiden sekä TACIS- ja PHARE-ohjelmien yhtenäisyyttä. Ohjelmat erottuvat muista siksi, että niissä käytettävät voimavarat on yhdistetty, Suomen ja Ruotsin raja-alueiden rahoituksen hallinnointi on yhtenäistetty (ohjelman määrärahojen hallinnoinnista vastaa yksi alue) ja päätösmenettelyä on voimakkaasti hajautettu. Seurantakomiteoiden ensimmäiset kokoukset pidettiin lokakuussa. Vuonna 1995 hyväksyttyihin EMPLOYMENT-ja ADAPT-ohjelmiin alettiin valita hankkeita vuoden alusta lähtien, ja niitä käynnistettiin vähitellen vuoden aikana. Ensimmäisen puolivuotiskauden aikana yhteensä 31 EMPLOYMENT-hankkeeseen (11 NOW-hanketta, 9 Youthstart-hanketta, 11 Horizon- hanketta) osallistui 3 000 henkilöä (mikä vastaa 100 000 koulutuspäivää). Hankkeet, joihin osallistui myös 87 yhteistyöosapuolta muista maista (erityisesti Irlannista, Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Saksasta), on suunnattu pitkäaikaistyöttömille, huumeidenkäyttäjille, maahanmuuttajille, entisille vangeille sekä vammaisille, ja niiden tavoitteena on niin ikään yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen työmarkkinoilla. Vallitsevana teemana on tukea yksityisiä, sosiaalipalveluja tarjoavia yrityksiä ja työllisyystuella järjestettyjä työpaikkoja. ADAPTissa (28 hanketta) tuetaan työntekijöiden teleavusteisten sopeutumista tapahtuviin muutoksiin virtuaalityöpaikkojen teollisuudessa ja 302 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus etätyökokemusten avulla. Näihin hankkeisiin osallistuu myös 114 osapuolta muista maista (erityisesti Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Italiasta ja Saksasta). Näissä kahdessa aloitteessa hankkeiden edistäjät ovat ennen kaikkea kansalaisjärjestöjä ja julkisia viranomaisia, erityisesti koulutusalan järjestöjä. Lopuksi todettakoon, että yhteisöaloitteiden varauksen jakoa koskevan päätöksen tuloksena Suomi sai 18,9 miljoonaa ecua lisärahoitusta, joka osoitettiin kaikkiin aloitteisiin SME-aloitetta lukuun ottamatta^. Taulukko V-52: Suomi ecua) Yhteisöaloitteet - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1995-1999 (miljoonaa Aloite ( Y A O : i cn m ä ä r ä) K o k o n a i s- k u s t a n n. R K :n tuki* Maksusitoum Maksusitoum 1996 1995-1996 Maksut Maksut 1996 1995-1996 ADAPT <Tj EMPLOYAIENT (I) U-ADER (2) PESCA (I) SME(l) URDAN(I) Yhteensä (7) 1NTERREG/REGEN C) ' joista 1V96 hyvlayttyja Y AO: ia: L E A D ER Suomi (tav. 6) L E A D ER Suomi (tav. 5b) PESCA Suomi S ME Suomi U R B AN Joensuu Y h t e e n sä (5) INTERREG n*"* * Varauksen ulkopuolella 42,90 66,25 76,47 8,75 27,93 5,28 227,58 32,1 44,3 8,8 27,9 5,3 1111,4 (1) T 9 7 70 29,15 28,09 3,41 11,09 3,96 95,40 11,9 16,2 3,4 11,1 4,0 46,6 OfiO 0,00 28,09 3,41 7,39 3,15 42,04 11. 9 16,2 3,4 7,4 3,1 42,0 (2) "T977S 29,15 28,09 3,41 7. 39 3,15 90,89 (2)/(D 10ö% 100% 100% 100% 67% 80% 9 5% ~T72T 0,00 8,43 1. 13 2. 22 1. 57 14,56 11,9 16. 2 3,4 7,4 3,1 1 0 0% 1 0 0% 1 0 0% 6 7% 8 0% 9 0% (3) TB3 14,58 8,43 1,13 2,22 1. 57 37,77 3. 6 4,8 1. 1 2. 2 1,6 13,3 (3)/(l) 5iT%" 50% 30% 3 3% 20% 40 % 4 0% 30 % 30% 3 3% 20 % 40 % 2 9% Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2. 2. * Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I. B. l. Yhteisöaloitteet 4 Katso myös I. B. l. Yhteisöaloitteet. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 14. RUOTSI 303 14. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 tietokantoja. On myös kehitettävä kehittynyttä teknologioita kasvatuksen alalla (etäopiskeluna tapahtuva perus- Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Ruotsin eri alueilla: Tavoite 6: Kukin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tavoitteista käsittää tietoyhteiskunnan kehitystä tukevia toimenpiteitä (16,2% yhteisön määrärahoista). Osaamisen edistämiseksi on kehitettävä viestintäjärjestelmiä ja niihin liittyviä teknologioita, kannustettava uusien teknologioiden käyttöä yrityksissä sekä kehitettävä alueellisia televiestintäteknologiaa pienyrityksissä esiintyvien TTK-alan puutteiden korjaamiseksi ja toisaalta sovellettava uusia ja jatkokoulutus, uudet teknologiat koulutuksen laatua parantamassa, ruotsalaisten koulujen ja koulujen välinen viestintä kokemusten vaihtamiseksi). Inhimillisten ulkomailla sijaitsevien voimavarojen kehittämisessä käytetään uusia opetusteknologioita kulttuurisen, paikallisen ja identiteetin vahvistamiseksi (esim. asiakirjatietokannat, kulttuuriset ja historialliset alueellisen tietokannat), paikallisten julkisten palveluiden sekä terveydenhuollon ja elämänlaadun parantamiseksi alueellista keskuksista etäällä sijaitsevilla alueilla (esim. etälääkemääräykset). Saamelaisten kehitystä koskevassa tavoitteessa suunnitellaan saamelaiskulttuurin edistämiseksi saamenkielisten tietokantojen ja multimedian luomista sekä maataloudessa, perinteisten poronhoitomenetelmien ja uusien teknologioiden yhdistämistä. Teknologiseen kehittämiseen panostaminen on niin ikään määräävä tekijä tuettaessa työllisyyttä, kauppaa ja teollisuutta. Teknologioiden käyttöä rohkaistaan lisäksi maa-, metsä-ja kalataloustuotteiden tuottavuuden ja markkinoiden parantamiseksi samalla kuitenkin luonnonvaroja suojellen. Tavoite 2: Kaikkiin yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin sisältyy kehittämisstrategioita, joissa TTK- loimilla on olennainen osa (6,1% yhteisön määrärahoista) sekä pääasiallisten toimintalinjojen määräämisessä että hankkeiden valinnassa ja toimeenpanossa. • Blekinge: tietoteknologioiden käyttöönottoa (2,5 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: tietoyhteiskunnan jäseniksi. Tähän kuuluu 11 miljoonaa) pidetään keinona kansalaisille pääsy tietoteknologioiden edistäminen kaikissa yksityisissä ja julkisissa sosiaalis-taloudellisissa toiminnoissa (esim. yritykset, maaseudun kehittäminen, yleinen perusrakenteet, TTK-toimet), perusrakenteiden (innovaatiokeskusten perustaminen) ; luoda uusia työpaikkoja sekä mahdollistaa kaikille ja terveydenhuolto, teollisuuden kehittäminen tutkimuksen sekä • N orra Norrlandskusten: eräässä tavoitteessa (2,9 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 12 miljoonaa) kannustetaan tietoteknologioiden käyttöä erityisesti yrityksissä, ja toisessa (9 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 40, 5 miljoonaa rohkaistaan yritysten ja teknologian tutkimuslaitosten välistä yhteistyötä siirtohankkeet); (teknologien tiedon jakaminen, • Ângermanlandkusten: yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa ei aseteta erityisiä tavoitteita tietotekniikan osalta, sitä vastoin siinä on yritysten innovaatiota koskeva tavoite (3,3 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 23,2 miljoonaa). Lisäksi uusien teknologioiden soveltaminen kuuluu hankkeiden valintaperusteisiin; • Bergslagen: uusien teknologioiden käyttöä kannustetaan nimenomaan yrityksissä, erityisesti kaikkein harvaanasutuimmilla ja kaupunkikeskuksista kauimpana sijaitsevilla alueilla, yritysten ja tutkimuslaitosten välisen yhteistyön kokonaiskustannukset: 18,8 miljoonaa) sekä TTK-toimia koulutuksen avulla (3 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 11,3 miljoonaa); (5 miljoonaa ecua; koskevan ammatillisen • Fyrstad: teknologinen kehittäminen on osa paikallisia kehittämistoimenpiteitä, inhimillisten voimavarojen kehittämisiä sekä ammatillisen koulutuksen parantamista koskevia toimenpiteitä, mutta myös yritysten kapasiteetin vahvistamiseen suunnattuja toimenpiteitä (3,3 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 17,9 miljoonaa), erityisesti ympäristöteknologioiden osalta. Se kuuluu myös hankkeiden valintaperusteisiin. Tavoite 5b: Kaikkiin ohjelmiin sisältyy teknologinen ainesosa. Televiestintää, TTK-toimia sekä telematiikkaa pidetään välineinä maaseudun eristyneisyyden vähentämiseen: 304 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus • Skàergardenin saaristo: uusien televiestinnän ja telematiikan teknologioiden käyttö saariston yhdistämisessä muuhun maahan sekä etäopiskelun kehittäminen; • Länsi-Ruotsi ja Västerbotten/Gävle/Dala: televiestinnän kehittäminen; • Kaakkois-Ruotsi: TTK-ohjelmien tukeminen; • Gotlanti: telematiikkaa koskevien sovellusten tukeminen. Kaiken kaikkiaan Ruotsille teknologiseen kehittämiseen myönnetty rahoitus muodostaa 17,1 prosenttia rakennerahastojen määrärahoista (tavoitteet 6 ja 2). Taulukko V-53: Ruotsi-Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) YHTEENSÄ Rakennerahasto Jäsenvaltio Tavoite 2 Tavoite 6 T3ÏÏ7T YHTKENSA 12T7J • %" TT% 39% IWVo ~T3J 40,8 "707? ^T TT%" 47% "3T%" TiJ 32,4 9772 Yksityinen 1X7 13,5 TTJ "TTO75" 45,9 T5474" TT% 5 3% ~6lT%1 IIUOM: Suuniiiltclumuncltclyn luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi lukuja on tulkittava varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin Rakennerahastojen rahoitus 27% kuten teollisuuteen ja TTK. een. [g TTK B T T T| TAVOITE 6l 1995-1999 Kuvio V-64: Toimintasuunnitelma Pääasialliset tavoitteet: Työlisyys, kauppa ja teollisuus (a) Osaamisen edistäminen (b) Maatalous, kalastus ja luonnonvarat (c) Maaseudun kehitt. ja yhteisön toimet (tl) Saamelaiset (e) Tekninen apu (f) Rahastoko/itäinen jaottelu (miljoonaa ecua): —EKKK ESR EMOTR KOR Yhteensä T1TT 63,9 61,4 4,1 252,0 TTUT Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 TTh 48,8 66,1 41,7 7,6 5,2 25% 24% 2% 100% (e) 3% O 2% (d) 17% (a) 33% (c) 26% (b) 19% Marraskuussa 1995 hyväksytyssä, tavoitetta 6 koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa pyrittiin 9 500 uuden työpaikan sekä 900 yrityksen luomiseen. Kullekin alueelle perustettiin komiteoita, jotka vastasivat hankkeiden valinnasta useimpien toimien osalta. Samoin perustettiin alueellinen ryhmä, jolla oli pätevyys sellaisilla aloilla kuin TTK-toimet, tietoteknologiat ja matkailuala, koska näissä toimissa vaaditaan strategista lähestymistapaa. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteutumistahti osoittautui pettäväksi vuonna 1996. Seurantakomitea oli perustanut toimeenpanosta vastaavan työryhmän työstämään suuntaviivoja, joilla oli tarkoitus ohjata hankkeiden valinnasta vastaavia alueellisia ja paikallisia yhteisöjä kaikilla seitsemällä tavoitteen 6 mukaisella alueella. Suuntaviivat julkaistiin kuitenkin vasta vuoden 1996 puolivälissä, mikä viivästytti toteuttamistoimia. Tilanne parani kuitenkin toisella vuosipuoliskolla, jopa niin hyvin, että vuoden lopussa hyväksytyt hankkeet vastasivat noin 80 prosenttia vuosiksi 1995-1996 varatusta Tukikelpoiset alueet: Jämtland, Värmland, Kopparberg, Gävleborg, Västernorrland, Västerbotten, Norrbotten. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 305 rahoituksesta. Paikalliseen kehitykseen, tutkimukseen ja kehittämiseen sekä tietoteknologioihin liittyvät toimet ovat edistyneet parhaiten, kun taas yritysten tukemiseen suunnatut toimet laahasivat jäljessä. Pk-yritysten ilmaistua huolensa pääsystä osallisiksi yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan liittyvistä toimista perustettiin erityinen ryhmä tutkimaan ongelmaa ja laatimaan siitä kertomus yhtenäisen ohjelma-asiakirjan seurantakomitealle. Seurantakomitea hyväksyi TTK-toimia tukevana toimenpiteenä 9 miljoonan ecun rahallisen tuen Kiirunan ympäristö-ja aluetutkimuslaitokselle, mikä on merkittävin tähän saakka hyväksytyistä hankkeista. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1995-1999 Rakennerahastojen vuosille 1995-1996 myöntämästä tuesta oli vuoden 1996 lopussa osoitettu eri hankkeisiin yhteensä 80 prosenttia. Vuosien 1995 ja 1996 eristä ei ollut kuitenkaan maksettu lopullisille tuen saajille kuin 6,5 prosenttia. Tästä johtuen vuoden 1996 erä voitiin avata vain yhden rahaston, EMOTR:n osalta ennen vuoden loppua. TAVOITE 22 Kuvio V-65: Toimintasuunn. 1995-1999 (milj. ecua-1995 hinnat ja 1996 tilanne) Pääasialliset tavoitteet: Yritysten kehittäminen (a) Innovaatio, tutkimus ja teknologia (b) Yritysten toimintaympäristö, matkailu, kehitys paikallistasolla (c) Koululus, ammattitaito (d) Tekninen apu (c) Rtihastokohtamen jaottelu : 33,8 24,3 4,6 TTT 17,8 TTVT —HKKK ESR Yhteensä TTT"7 38,3 160,0 Keskiarvo/YOA I 24% 100% TTJj Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 (d) 15% (e) 3% (c) 21% (b) 11% (a) 50% Tavoitetta 2 koskevat viisi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa kaudelle 1995-1999 hyväksyttiin marraskuussa 1995. Niissä käsitellään pääasiassa toimia, joiden tarkoituksena on parantaa yritysten toimintailmastoa, vahvistaa paikallisia pk-yrityksiä sekä kehittää matkailua, ja niissä määritetään kunnianhimoisia, työpaikkojen luomista koskevia tavoitteita (noin 21 000 uutta työpaikkaa). Vuoden 1996 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana kansalliset ja alueelliset hallinnot ovat tehneet huomattavia ponnisteluja ohjelmien hallinnoinnin, seurannan ja arvioinnin kannalta asianmukaisten rakenteiden ja menettelyjen luomiseksi. Ohjelmien toteuttaminen viivästyi tästä syystä jonkin verran. Toisella vuosipuoliskolla tilanne kuitenkin parantui huomattavasti. Hyväksyttyjen hankkeiden summa vastasi vuoden lopussa 20 prosenttia toimintakaudelle osoitetuista rakennerahastojen määrärahoista. On lisäksi huomattava, että useimmilla alueilla hankkeet olivat päätösvaiheessa, mikä antaa aihetta uskoa, että suurin osa kertyneestä viiveestä on mahdollista kuroa umpeen vuoden 1997 kuluessa. Tavoitteeseen 2 liittyvät seurantakomiteat kokoontuivat kolmesti vuoden 1996 aikana. Kokousten aikana viimeisteltiin toteuttamista koskevat määräykset sekä käynnistettiin väliarviointiprosessi. Kokouksissa analysoitiin niin ikään yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toteuttamisessa esiintulleita vaikeuksia (hankkeiden hyväksymismenettelyt, lopullisille tuen saajille suoritettavien maksujen viivästyminen, pk-yritysten osallistuminen). Tukikelpoiset alueet: Ângerlandskusten, Bergslagen, Blekinge, Fyrstad, Pohjois-Norrlannin rannikko. 306 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1995-1999 Huolimatta hyväksyttyjen hankkeiden määrän nopeasta kasvusta toisella vuosipuoliskolla lopullisille tuen saajille suoritettujen maksujen määrä on edelleen hyvin alhainen (vuoden lopussa tuskin 5% johtui ennen kaikkea hankkeiden toimintakaudelle kohdennetuista määrärahoista). Tämä hyväksyminen viivästymisestä ensimmäisen vuosipuoliskon aikana, mutta myös jossain määrin suhteellisen raskaiden hallinnollisten menettelyjen aiheuttamasta hitaudesta. Tästä johtuen Ruotsin viranomaiset eivät voineet vaatia toisen ennakkomäärän maksamista eivätkä anoa Bergslagenia koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toisen erän avaamista. Muihin neljään yhtenäiseen ohjelma- asiakirjaan on tehty vain yksi maksusitoumus. TAVOITTEET 3 JA 4 Kuvio V-66: Tav. 3: Toimintasuunn. 1995-1999 (milj. ecua - 1995 hinnat): Pääasialliset tavoitteet Nuorten uudelleensijoittaminen työmarkkinoille (a) Pitkäaikaistyöttömyyden torjunta (b) Syrjäytymässä olevien henkilöiden uudelleensijoittaminen työmarkkinoille (c) Tekninen apu (d) 97,0 173,0 ESR j TYUÄ Yhteensä ' 63,0 14,0 347,0 (d) 4% (c) 18% (a) 28% (b) 50% liittyvien rakenteiden ja menettelyjen Tavoitetta 3 koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tultua hyväksytyksi joulukuussa 1995 - 1. heinäkuuta 1995 jälkeen käynnistetyt ohjelmat ovat kuitenkin taannehtivasti tukikelpoisia - ohjelman toteuttamiseen luominen viivästytti jonkin verran sen käynnistämistä paikan päällä. Tämä selittää sen, miksi vuodeksi 1995 valittiin vain 30 hanketta (taannehtivalla rahoituksella). Kesäkuun 1995 ja joulukuun lopun 1996 välisenä aikana rahoitettiin kuitenkin 643 hanketta, ja 33 636 osallistujaa hyötyi ESR:n rahoituksesta. Osallistujista 54 prosenttia oli pitkäaikaistyöttömiä ja 30 prosenttia oli nuoria. Sijoittautumistoimiin osallistui 46 prosenttia, pätevyyden kehittämistoimiin 35 prosenttia ja ohjaus-ja neuvontatoimiin 14 prosenttia. Osallistujista 53 prosenttia oli naisia ja 15 prosenttia maahanmuuttajia. Alustavien tulosten mukaan 32 prosenttia ennen osallistumistaan työttömiksi kirjatuista osallistujista ei enää ole työttömiä, ja 23 prosenttia luopui hankkeesta (löydettyään työpaikan: 36%; aloitettuaan uuden ammatillisen koulutuksen: 15%; tai tuntemattomista syistä: 27%). Kuvio V-67: Tav. 4: Toimintasuunn. 1995-1999 (milj. ecua -1995 hinnat): Pääasialliset tavoitteet Arviointi, suunnittelu ja kehittäminen (a) Pätevyyden kohottaminen, ohjaus ja neuvonta (b) Yhteistyö-ja siirtorakenteet, verkot (c) Tekninen apu (d) FSE 1 TYm : Yhteensä' 26,0 112,4 26,0 8,6 173,0 (c) 15% (d)5% (a) 15% (b) 65% strategiana ja 15 prosenttia rahoituksesta on varattu nimenomaan Tavoitetta 4 koskeva ohjelma-asiakirja hyväksyttiin vasta helmikuussa 1996. Siinä keskitytään pk- yritysten palkansaajiin, julkisen terveydenhuollon alan pk-yrityksille (myös verkostoituneet yhden hengen yritykset voivat esittää hankkeita). Yleisenä työn uudelleenjärjestelyn avulla sekä kehittämällä palkansaajien pätevyyttä. Hankkeiden ensimmäinen ja pakollinen vaihe on kunkin yrityksen laaditaan toimintasuunnitelma. Yhtäkään hanketta ei käynnistetä ilman palkansaajien suostumusta ja osanottoa. Uusi kansallinen elin vastaa ohjelman päivittäisestä hallinnoinnista kansallisen työvoimatoimiston vastatessa sen rahoituksen toteutuksesta. Tavoite 4 otettiin Ruotsissa vastaan suurella mielenkiinnolla. Vuonna 1996 valittiin 3 066 sitä koskevaa hanketta. Mukana on 250 yli 50 työntekijän yritystä, 2 856 alle 50 työntekijän yritystä ja i 467 alle 10 työntekijän yritystä. Osallistujien kokonaismäärä nousee tilanteen analysointi, jonka jälkeen vasta asiakaskunnan tuotantoa suuntaan ohjata on Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 307 63 620 henkilöön, joista 37 prosenttia on naisia. Rahoituksen hidas toteutuminen uhkaa kuitenkin jarruttaa nykyistä innostusta. TAVOITE 5a maatalous Taut. V-54: Toteuttarviot 1995-1999 (milj. ecua - 1996 hinnat ja tilanne): % 1T% 25 % Yhteensä (Toimenpiteet 92,2 Tuotanto I t5£7 23,5 Kaupanpitäm. Tuotantorakenteiden tehokkuuden parantamisen osalta Ruotsi on liittymisestään lähtien asteittain toteuttanut yhteisön säännöksissä edellytettyjä tukitoimenpiteitä. Vuonna 1995 otettiin ensiksi käyttöön tasaushyvitykset, joista pääsi osalliseksi vuonna 1996 yhteensä 23 000 henkilöä, ja joiden toimenpide. Nuorille käyttöönotto näin ollen oli Ruotsin maataloudenharjoittajille annettava tuki tuli voimaan vuonna 1996, jolloin tuen saajia kirjattiin 149. Suunniteltua pienempi määrä selittynee tukimekanismin uutuudella, ja tämän järjestelmän onkin ensin tultava maatalouden harjoittajille tutummaksi. Lopuksi voidaan todeta, että vuoden 1996 lopussa hyväksytty investointitukijärjestelmä on määrä toteuttaa vuonna 1997. Siinä painotetaan erityisesti ympäristönsuojelua, eläinten hyvinvointia ja toimintojen monipuolisuutta. tukijärjestelmän merkittävin Tuotteiden jalostamista ja kaupanpitämistä koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin maaliskuussa 1996. Sen tukikelpoiset kustannukset nousevat 18 miljoonaan ecuun. Liha- sekä maito ja maitotaloustuotteiden alat saavat 61 prosenttia määrärahoista. Viisi muuta alaa (siipikarja, hedelmät ja vihannekset, kukat ja kasvit, perunat, metsätaloustuotteet) saavat 9 miljoonaa ecua. Järjestelmän toteuttaminen käynnistyi vuoden 1996 lopussa, jolloin hyväksyttiin 210 hanketta, joiden rahoitusarvo on yhteensä 15 miljoonaa ecua. Maito ja maitotaloustuotteet muodostavat tästä merkittävimmän osan (71%). TAVOITE 5a kalastus Kuvio V-68: Tav. 5a kalastus - Toimintasuuntt 1995-1999 (milj. ecua): Pyyntiponnistusten sopeuttam. ja uudell. suuntaamincn (a) Muut laivastoa koskevat toimenpiteet (b) Laivaston uudistaminen (c) Vesiviljely (d) Suojellut merialueet (c) Salamalaitteet (0 Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen (g) Tuotteiden menekin edistäminen (h) Sosiaalis-taloudellisct toimenpiteet (i) Muut toimenpiteet 0) Yhteensä T F ÖF TT 0,0 12,0 5,1 1,9 2,2 9,0 2,2 pm 3,6 "4U7jtT (J) 9% (h) 6% (a) 10% (g) 22% ^mm&mm^^^m (c'2 9% ro6% ^ 5% ^ ,1 3% Kun hankkeiden valintaa koskevat menettelyt oli luotu, alkoi niiden rahoittaminen. Tämä tapahtui vuoden 1996 puolivälissä yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tultua hyväksytyksi marraskuussa 1995. Vuoden 1996 lopulla tukikelpoiset, paikan päällä kohdennetut kustannukset olivat 16,6 miljoonaa ecua eli 14 prosenttia kaudelle 1995-1999 suunnitellusta määrästä. Investoinnit ovat erityisen merkittäviä ja sitä seuraavat kalatalouskapasiteetin mukauttaminen ja laivaston nykyaikaistaminen (kumpikin 17% tukikelpoisista kustannuksista). tukikelpoisista kustannuksista), (43% kaikista jalostusalalla 308 TAVOITE 5b3 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Kuvio V-69: Tavoite 5b - Toimintasuunnitelma 1995-1999: Väestö (1000 as. ) Pinta-ala (kmJ) Kaltastokohtainen jaottelu ~~~ TYUÄ ESKK1 ESR EMOTR Yhteensä ' YUA/keskiarvo| I 737 52. 746 miljoonaa ecua 7ÏÏ75] 30,3 40,2 141,0 ' 5TJ%- 21 % 28 % 100% 2877 (f) 21% (9)2% O Maa-ja metsätalouden monipuolistaminen ja kehittäminen (a) • Muiden alojen kuin maatalouden monipuolistaminen ja kehittäminen (b) («) 17% • Ympäristön suojelu (c) Q Matkailu (d) • Paikallinen kehitys ja kylien saneeraus (e) (c)5% (b) 36% O Inhimilliset voimavarat (f) • Tekninen apu (g) Tavoitetta 5b koskevat viisi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa hyväksyttiin toukokuussa 1996, ja seurantakomiteat kokoontuivat touko- ja kesäkuussa käynnistääkseen pikaisesti niiden toteuttamisen. Yhteisön maaseudun kehittämispolitiikan käyttöönotto Ruotsissa edellytti uusia lähestymistapoja: uutta on monivuotinen, pitkän aikavälin strategian käsittävä toimintasuunnitelma, jonka tavoitteiden toteutumista seurataan; alueelliset ohjelmat, jotka koskevat perinteisille aluerajoille sijoittuvia alueita, ovat edellyttäneet tarmokasta yhteistyötä uusien osapuolten kanssa, mukaan lukien työmarkkinaosapuolet. Tämä on myös johtanut uusien viranomaistahojen luomiseen (alueelliset seurantakomiteat) ja hallinto- ja valvontajärjestelmien mukauttamiseen yhteisön vaatimuksia vastaaviksi. Koska rahoitus toteutui vuonna 1996 ohjelmien käynnistymisen tahtiin, niiden toteuttaminen alkoi paikan päällä vasta syksyllä. Käynnistyminen oli kuitenkin suhteellisen hidasta järjestelmän uutuuden vuoksi, ja jossain määrin myös siitä syystä, että mahdolliset tuen saajat olivat epävarmoja toteuttamisen ajankohdasta ja menettelytavasta. Viimeksi mainitusta keskusteltiin kunkin alueen seurantakomiteoiden toisessa kokouksessa marraskuussa, jolloin painotettiin mahdollisille tuen saajille jaettavan tiedon tärkeyttä. Vuoden lopussa ohjelmien toteuttamistahti näytti jonkin verran kiihtyvän, ja saman kehityksen voidaan toivoa jatkuvan vuonna 1997. Toteuttamistilanteen seuranta on esittelevät tärkeimpiä valittujen väliarviointikertomusta koskevan hankkeensa kesäkuussa 1997. tehtäviä. Arvioijat arvioijien lopussa vuoden 3 Tukikelpoiset alueet: Kaakkois-Ruotsi, Vâsterbotten/Gâvla/Dala, Länsi-Ruotsi, Skävgärden, Gotlannin saari. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 309 Taulukko V-55: Ruotsi - Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteittain - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1995-1999 (miljoonaa ecua) Ohjelmat (hyväksymisvuosi) Kokonats- kustann. RR:n tuki Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1995-1996 Maksut 1996 Maksut 1995-1996 Tavoite 6 YOA Ruotsi (1995) Tavoite 2 YOA Angcnrtanlandskustcn (1995) YOA Bcrgslagcn( 1995) YOA Blekingc (1995) YOA Fyrstad (1995) YOA Norra Norrlandskustcn (1995) Yhteensä 995T tavoite 3 YOA Ruotsi ( I Tavoite 4 YOA Ruotsi (1996) tavoite 5a maatalous Arviot Ruotsi Asetus N:o 2328/91 (1995) YOA Ruotsi As. N:o 866 et 867/90 (1996) Yhteensä Tavoite 5a kalastus VOA Ruotsi (IW5T Tavoite 5b YOA Gotland (1996) YOASkärgardcn(l996) YOA Sydöstra Sverige (1996) YOA Västcrbotten/Gävle/Dala ( 1996) YOA Västra Sverige (1996) V1ITITNSÀ Yhteensä (1) (2) (2)/(D (3) (3)/(l) 635,ö| 23270]" TT75T 1EK. 22 %T 1K "3T757 ~TT% ~W5 321,4 85,8 145,5 161,2 mur* "TÏÏ70" 67,0 15,0 24,0 36,0 16071 -ÖTT5" 0,0 0,0 0,0 0,0 T87TJ 12,8 15,0 24,0 36,0 TÏÏJ1 TuFK 19% 100 % 100 % 100% T6TS T7Î7ÔT TTTTöT TJyT "73~oT TTTO T276T 173,01 "T775T T77 "T37Î" 11,0 TKJ "2572" 11,0 TÔT T2%| "4T%" 47% "ÏTZ 67 6,4 5. 0 8,2 12,3 7Î7T ~ 3 lU 10% 34% 34% 34% "2T-?? "36737 TT%1 "TT%T TUS] 23% Tms 2972 5. 5 1777 TJ TM ]HE "2174" 5,5 TTT "oTCJ" "41370T "TOTJICT "07ÏÏT T27ÏÏJ" ~W% "TT7I 7,2 7,8 8,0 30,7 " iW TT72" 7,2 7,8 8,0 30,7 ~z~4~y 1T7J 1 0 0% 100% 16% 19% 100 % TiTl "3F"%" 3 0% 8% 9% 3 0% TVK lé V. "2277 "7871 T9*47T TGTJ 187,8 455,7 TT579T ~TUJ 30,3 327,0 199,7 120,1 ~7TTJ 47110,7 "6577 23,5 TJJ 5 TT72" 7,2 49,0 42,9 30,7 7777777 1. 205,1 14. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 virkistämiseksi: Muistin Ruotsi ei osallistu RECHAR-, RESIDER-, RETEX- ja REGIS-ohjelmiin. Vuonna 1995 hyväksyttiin kaksi ohjelmaa (EMPLOYMENT ja ADAPT). Vuonna 1996 hyväksyttiin jäljelle jääneet yhteisöaloiteohjelmat: SME, KONVER, URBAN, PESCA, 2 LEADER-ja 8 INTERREG- ohjelmaa (1 Tanskan kanssa, 1 Suomen kanssa, 2 Suomen ja Norjan kanssa, 3 Norjan kanssa, 1 Suomen, Norjan ja Venäjän kanssa). teknologisten tuki Ruotsissa: kehittämiseen suunnattu otetaan huomioon myös joissain osalta Ruotsin yhteisöaloiteohjelmassa painopiste on pk-yritysten Teknologisten mahdollisuuksien kilpailukyvyn SME-aloitteen parantamisessa uusien teknologioiden avulla. Siinä korostetaan yritysten tarpeiden analysoinnin tärkeyttä sekä tuetaan teknologian siirtoa ja teknologian sovelluksia. Toimenpiteissä, joita rahoitetaan 4,5 miljoonalla eculla (kokonaiskustannukset: 14,4 miljoonaa ecua) painotetaan uusien teknologioiden asemaa syrjäisestä sijainnista aiheutuvien haittojen vähentämisessä sekä tilaisuuksien luomisessa pk-yrityksille. Tietoteknologiat aloitteissa. KONVER-ohjelmassa potentiaalin teknologisen kehittämiskeskuksen johdolla, sekä pk-yritysten teknologiaa kehittämällä ja jakamalla tapahtuu teknologiaa ja yritysten hallinnointia koskevaa ammatillista koulutusta (esim. koskeva koulutus, etäopetuksena tapahtuva ammatillinen koulutus). INTERREG-yhteisöaloiteohjelmissa kehityksen perustana: • Ruotsin koskevissa teknologisen soveltamista siviilitarkoituksiin yritysten ja tutkimuslaitosten yhteistyön avulla ja luomista Karlsborgissa. Kaikki tämä tarjoamalla teknologiaryppäitä rakennemuutosta teollisuuden kannustetaan Karlskogassa jo olemassa olevan teknologioita pidetään välisessä yhteistyössä: uusien teknologioiden käyttö tiedotusvälineissä, tietoteknologiaa koskeva ammatillinen koulutus ja tietoteknologioihin yhteisten toiminnot pk-yrityksissä, koskeva työmarkkinoita koskevien yhteisöaloiteohjelma); yritysten, yliopistojen, paikallisten viranomaisten ja ammatillisten televiestintäverkkojen koulutuslaitosten teknologinen yhteistyö, viestintä- ja viestinnän parantaminen (Sisä-Skandinaviaa investointi, uutta (esim. verkkojen tietojärjestelmien luominen) sekä rajat ylittävän kehittäminen ja Norjan yhteistyön välinen luovat uusia ja 3'" Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus laajentaminen sekä etäopetuksena tapahtuva ammatillinen koulutus "ilman rajoja"); (yhteisöaloiteohjelma • Ruotsin ja Tanskan välisessä yhteistyössä: uusia teknologioita suosivat tiedotusvälineitä, TTK-toimia ja korkeampaa toimenpiteet opetusta kehittämistä, teollisuuden koskevien tavoitteiden puitteissa. turvaudutaan niin (esim. investointien ikään uusiin teknologioihin LEADER-ohjelmissa viestintä, taloudellinen hallinnointi, uudet palvelut ja yritykset, etäopetus). Niissä erityisesti tietoteknologia koskevan ammatillisen koulutuksen sekä URBAN-yhteisöaloiteohjelmassa tarjoaa Augustenborgsskolanin kulttuuri-ja mediakeskusta sekä neljää tiedotuskeskusta, joiden on järjestää muun muassa viestinnän ja koulutuskursseja teknologisten sovellusten kehittämistä pk-yrityksissä sekä yksityishenkilöiden, yritysten, ja tutkimuslaitosten välisten verkkojen kehittämistä. sekä videokokouksia. Lopuksi mainittakoon ADAPT, telemarkkinoina, suunnitellaan kehittämistä. joka aloilla, tehtävänä ammatillisia kannustetaan järjestöjen tuetaan Malmössä sijaitsevaa Facklanin kehittämiskeskusta, tukeaan uusille yrityksille tiedotusvälineiden alojen tiedotusvälineiden työpajoja ja teknologisen välineistön jossa ja liittyvien toimien yhtenäinen kokonaisuus Useimmat Ruotsia koskevista yhteisöaloiteohjelmista hyväksyttiin vuonna 1996; kansallisia ohjelmia hyväksyttiin kuusi ja INTERREG-ohjelmia kahdeksan. Viimeksi mainituista yksi koskee Ruotsia ja Tanskaa, yksi Ruotsia ja Suomea, kaksi yhteisöaloiteohjelmaa toteutetaan Ruotsin, Suomen ja Norjan välisenä yhteistyönä, yksi Ruotsin, Suomen, Norjan ja Venäjän välisenä ja kolme Ruotsin ja Norjan välisenä yhteistyönä. Seitsemää ohjelmaa käsittelevä ensimmäinen kokoussarja pidettiin lokakuussa 1996 (poikkeuksena Ruotsin ja Tanskan välinen ohjelma, jota koskeva ensimmäinen kokous oli pidetty jo aiemmin). Joulukuussa hyväksytyn URBAN-ohjelman kohteena on Malmön kaupunki. taloudellisia, sosiaalisia ja Ohjelma koskee 22 000 asukkaan alaa, ja sen avulla rahoitetaan perusrakenteisiin luoda 200-300 uutta työpaikkaa sekä perustaa 25 uutta yritystä. Heinäkuussa hyväksytty SME-yhteisöaloiteohjelma kattaa kaikkia tavoitteiden 2, 5b ja 6 mukaiset alueet, ja sen kolme toimintalinjaa ovat pk-yritysten sekä teknologioiden käytön markkinoiden kehittäminen, uusien ympäristön laadun käyttö kilpailukyvyn vahvistajana. KONVER-ohjelma, joka kattaa Örebron alueella sijaitsevan Karlskogan kunnan sekä Skaraborgin alueella sijaitsevan Karlsborgin kunnan, hyväksyttiin heinäkuussa 1996, ja kahdesta LEADER-ohjelmasta, joista ensimmäinen hyväksyttiin kesä-ja toinen heinäkuussa, ensimmäinen kattaa tavoitteen 5b kannalta tukikelpoiset alueet ja toinen tavoitteen 6 kannalta tukikelpoiset alueet. Tavoitteen 5b mukaisten alueiden ohjelman puitteissa valittiin yhdeksän paikallisen toiminnan ryhmää ja tavoitteen 6 mukaisten alueiden puitteissa kolme paikallisen loppua. Lopuksi mainittakoon maaliskuussa hyväksytty PESCA-ohjelma, joka kattaa 16 kalataloudesta riippuvaista kuntaa tavoitteen 6 mukaisen alueen ulkopuolella, pääasiassa Ruotsin länsirannikolla. Vuonna 1996 esiteltiin ja valittiin vain muutamia hankkeita, ja seurantakomitealla oli kokouksia vuoden kuluessa. laajentaminen pk-yrityksissä toimintansa ennen vuoden ryhmää. Kaikki aloittivat tavoitteena toiminnan erityisesti NOW- ja Horizon-hankkeissa, pyritään Vuonna 1995 hyväksyttiin yhteisöaloiteohjelmista vain EMPLOYMENT ja ADAPT. Vuonna 1996 valittiin EMPLOYMENT^ puitteissa 47 hanketta (10 NOW-, 25 Horizon- ja 12 Youthstart- hanketta). Lukuisissa hankkeissa, luomaan työpaikkoja sekä mahdollisuuksia itsenäiseen työhön. Youthstart-hankkeessa painotetaan nuorten motivointi- ja tukitoimia heidän aloitekykynsä kehittämisen avulla. ADAPT:n mukaisia hankkeita valittiin 24 vuonna 1996. Hankkeissa keskitytään pääasiassa pk-yritysten henkilökuntaan. Tärkeimmät temaattiset toimintalinjat koskettelevat uusien työnorganisointimallien tunnistamista, työntekijöiden kykyjen kehittämistä aloilla, joilla tietoteknologioilla on tärkeä asema, työpaikalla luomista harvaanasutuilla tapahtuvan alueilla sekä naisten yrittäjyyden kehittämistä. koulutuksen uusien muotojen kehittämistä, työpaikkojen Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 311 Lopuksi todettakoon, että Ruotsi sai yhteisöaloitteiden varauksen jaossa 15,8 miljoonaa ecua lisärahoitusta. Määrä jaetaan kaikkien aloitteiden kesken lukuun ottamatta SME- ja KONVER- aloitteita, kuitenkin siten, että lähes puolet siitä osoitetaan INTERREG-ohjelmaan^. Taulukko V-56: Ruotsi - Yhteisöaloitteet - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1995-1999 (miljoonaa ecua) Aloite (YAO:icn määrä) Kokonais- kustann. KK:n tuki* Makjusiloum. 1996 Maksusitoum 1995-1996 % Maksut 1996 (1) (2) (2)/(D Maksut 1995-1996 (3) % (3)/(l) 21,7 39,9 85,9 10,5 48,8 11,4 11. 9 230,2 71,8 14,1 10,5 48,8 11. 4 11,9 168,6 11,3 20,7 16,1 4,0 17,2 3,3 5,0 77,5 12,1 4,0 4,0 17. 2 3,3 5,0 45,6 0,0 0,0 13,4 4,0 13,0 2,6 3,1 36,1 10,0 3,3 4,0 13,0 2,6 3,1 36,1 11,3 20,7 13,4 4,0 13,0 2,6 3,1 68,1 10,0 3. 3 4,0 13,0 2,6 3,1 36,1 100% 100 % 8 3% 100 % 7 6% 7 8% 6 3% 8 8% 8 3% 8 3% 100% 7 6% 7 8% 6 3% 7 9% ö. o 0. 0 4,0 1. 2 3. 9 0,8 0. 9 10,8 3,0 1,0 1,2 3,9 0,8 0,9 10,8 5,6 10,3 4,0 1,2 3,9 0,8 0. 9 26,8 3,0 1. 0 1. 2 3. 9 0,8 0,9 10,8 5 0% 5 0% 25 % 3 0% 2 3% 2 4% 1 9% 35 % 2 5% 2 5% 3 0% 2 3% 2 4% 1 9% 2 4% BAN-ohjelmaa Malmössä ADAPT (1) EMPLOYMENT (1) LEADER (2) PESCA (1) S W E ( l) KONVER (1) URBAN (1) Yhteensä (8) INTERREG/REGEN joista 1'J'Jd hyvksyttyjä YA(J:ia: LEADER Ruotsi (Tavoite 5b) LEADER Ruotsi (Tavoite 6) PESCA Ruotsi SME Ruotsi KONVER Karlskoga, Karlsborg URBAN Malmö Yhteensä (6) INTERREG (H)*** * Varauksen ulkopuolella, lukuunottamatta UR. (H) * * Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2. 2. • Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I. B. l. Yhteisöaloitteet 4 Katso myös I. B. l. Yhteisöaloitteet. 312 Rakennerahastot 1996 - Kalideksas vuosikertomus 15. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 15. 1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Yhdistyneen kuningaskunnan eri alueilla: Tavoite 1: Useimmissa kolmen yhtenäisen ohjelma-asiakirjan kehittämisellä on merkittävä asema (yhteensä 7,9% yhteisön määrärahoista). TTK-toimien alalla: toimintalinjoista teknologisella Islands -alueilla: markkinoinnin parantaminen (2,3 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: kokonaiskustannukset: (6 miljoonaa ecua; tietoteknologiaa 4,6 miljoonaa) TTK pk- sekä 18,7 miljoonaa) • Highlands & kehittämällä yrityksissä ympäristötutkimus; • Pohjois-Irlannissa: talouden kehittämisen toimintalinjassa toisaalta COMPLETE- joissa -ohjelmat, teknologia 41 miljoonaa Tiede ja luodaan käytettäviä verkkoja ja tutkimuksen vahvistaminen kehittäminen teknologisten perusrakenteiden - esim. kokonaiskustannukset: arviointihankkeet) kokonaiskustannukset: lisäksi inhimilliset voimavarat liikenne ja paikalliset perusrakenteet miljoonaa), maatalous kokonaiskustannukset: 15,5) sekä ympäristönsuojelu; ja maaseudun sekä uusia tiedon teknologisen (31,9 miljoonaa ecua) ja miljoonaa esittely-, säätö- (25,7 tutkimuslaitokset, ja levittämiseen toisaalta ecua; ja ecua; (25 miljoonaa Tämän toimintalinjan jonka kohteena ovat 5,8 miljoonaa), 13,6 ecua; (9,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: kehittäminen (7,1 miljoonaa tutkimus on olennainen osa myös kehittämisstrategiaa, (3,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: teknologioita koskeva koulutus 38,5 miljoonaa) ja ympäristötutkimus. • Merseysidessa: kokonainen toimintalinja (62 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 172 soveltavan tutkimusta, ja osallistumista luomista. Siinä tuetaan myös tekniikoita (esim. tarpeiden kehittyneitä miljoonaa) koskee kehittyneen teknologian edistämistä ja huipputeknologiaa teollisuuden kehittämistä edelleen. Siinä tuetaan yritysten hyväksi tehtävää yrityksiä hyödyttävää teknologiaa ja innovaatiota (mukaan lukien uusien tuotteiden menettelyjen tutkimustoiminnan tutkimusohjelmaan ja uusien teknologisen alan yritysten puhtaiden teknologioiden kehittämistä ja ympäristön hallintaan liittyviä uusia koskevaa ammatillista koulutusta sekä uusia tekniikoita koskevaa koulutusta tieteen tunnistaminen, teknologioita koskevaa ammatillista koulutusta tarjoavien keskusten kehittäminen). teollisuuden ja koulutuksen välisten yhteyksien teollisuuden luominen, koulutuskeskuksissa, (kehittäminen), kannustaminen markkinointia, teknologian ja alueeseen kohdistuvan tietoliikenneteknologian riippuvaisten palvelujen vaikutuksen (esim. matkailun) kehittäminen Tietotekniikasta puhuttaessa voidaan todeta, että niiden kehittämiseen Highlands- et Islands - alueilla (8,1 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 36,4 miljoonaa) liittyy yritysten tarpeiden sekä määritteleminen, tieto- ja tietoteknologiasta ja yhteisöjen kehittyneeseen televiestintään pääsyn parantaminen ja sen käyttöasteen lisääminen sekä tietoliikenneteknologian omaksumiseksi. Kun on kyse telematiikkaa koskevista tukipalvelut tieto-ja sovelluksista Highlandsin ja Islandsin alueilla, ja telematiikalla ammattikoulutusverkkojen yksikköjen 8,8 miljoonaa). Merseysidessa ecua, kokonaiskustannukset: kehittäminen puolestaan painopiste on edistyneiden kehittämisessä paikallisissa yrityksissä ja niiden välillä sekä uusia teknologioita koskevissa tietoverkoissa. • Tavoite 2 (1994-1996): kaikissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa Gibraltarin YOA:aa lukuun ottamatta on teknologista kehittämistä ja erityisesti TTK-toimia tukevia toimenpiteitä. Kymmenessä yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa TTK-toimien kannustaminen on osa toimintalinjaa, joka koskee pyrkimyksenä on etäavusteisten koulutus- toisiinsa yhdistettyjen telematiikkaverkkojen sekä rajapintojen sekä (4,4 miljoonaa sekä yritysten liikkuvien Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ,. , joko kehittyneen teknologian ja korkeasti pätevöityneen teollisuuden kehittämistä tai tutkimusta tahi teknologiaa ja innovaatiota^. Näissä toimintalinjojen tai tavoitteiden pääpiirteitä ovat: teknologian kehittäminen pk-yritysten • Tutkimuksen ja teollisuuden (Itä- Skotlanti, West Midlands, Suur- Manchester, Lancashire ja Cheshire), innovaatiot pk- yrityksissä ja teollisuudessa (East Midlands, Länsi-Skotlanti, Itä-Skotlanti, Itä-Lontoo ja Lee Valley, Teollistunut Etela-Wales, Yorkshire ja Humberside) sekä teknologiansiirto pk-yrityksissä, mukaan lukien tuotteiden ja menettelyjen kehittämiseen annettu tuki (Itä- Lontoo ja Lee Valley, Suur-Manchester, Lancashire ja Cheshire, Plymouth, West Cumbria ja Fumess, Yorkshire ja Humberside, East Midlands); tarpeisiin ja • pätevyyden parantaminen teknologian ja innovaation aloilla Midlands, Itä-Skotlanti, West Midlands ja Koillis-Englanti, Suur-Manchester, Lancashire Etela-Wales, West Cumbria ja Furness, Yorkshire ja Humberside) ; ja Cheshire, Koillis-Englanti, Plymouth, (Itä-Skotlanti, East Itä-Lontoo ja Lee Valley, Teollistunut • ympäristöalalle huipputekniikan teknologioiden teollistunut Etela-Wales, West Cumbria Furness, East Midlands, West Midlands). annettava erityinen huomio, joka aloilla ja ympäristöteknologian yrityksissä tukemista käyttöönoton tarkoittaa pätevyyden ja (West Midlands) (Koillis-Englanti, lisäämistä puhtaiden Plymouth, ja koskeva teknologian kehittämistä teknologiansiirtoa toteutetaan yhtenäisessä teknologiseen kehitysstrategian ohjelma liittyvän toimintalinjan osana. Itä-Skotlantia koskevassa Thanetissa teollisuuteen ja palveluihin ohjelma-asiakirjassa keskitytään soveltavaa tutkimusta koskevaan toimenpiteeseen, kehittämiseen ja innovaation tukemiseen alueellisissa yrityksissä näihin liittyvä yhteydessä. koskevien Useimmissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa ohjelma-asiakirjassa sovellusten kehittämistä. Niinpä East Midlandsia koskevassa yhtenäisessä tuetaan televiestinnän kehittyneiden palvelujen levittämiseen pyrkiviä hankkeita (esim. palvelujen tasolla) ja Suur- saatavuutta koskeva ohjelma-asiakirjassa Manchesteria, ja kannustetaan osallistumista tavoitteena Lee Valleyta koskevissa ohjelmissa vahvistaa korkeasti pätevöitynyttä ja kehittyneen telematiikan palveluita koskevaa ammatillista koulutusta. Kaiken kaikkiaan rakennerahastojen määrärahoista (tavoitteet 1,2 ja 5b). teknologiseen kehittämiseen suunnattu rahoitus muodostaa 9,8 prosenttia tiedon valtateihin. Yorkshirea ja Humbersidea sekä Itä-Lontoota teollisuutta sekä telematiikan käyttöönottoa pk-yrityksissä tuetaan televiestinnän ja telematiikkaa tiedotus, palveluihin pääsyn tukeminen paikallisella telematiikkapalveluita tuetaan kehittyneitä ja Cheshirea yhtenäisessä Lancashirea koskevassa 1 Rahoitusmäärät ovat alueittain seuraavat: ja Lee Valley: ecua Itä-Lontoo (kokonaiskustannukset: 27,7 miljoonaa); Suur-Manchester, Lancashire ja Cheshire: 36,3 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 99,4 miljoonaa); Koillis-Englanti: 49,2 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 109,9 miljoonaa); Plymouth: 4,1 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 9,3 miljoonaa ecua); Teollistunut Etelä- Wales: 31,7 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 77,3 miljoonaa); West Cumbria ja Furness: 6 miljoonaa ecua ecua (kokonaiskustannukset: 102 miljoonaa); Itä-Skotlanti: 18,4 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 42,4 miljoonaa); East Midlands: 11,5 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 33,4 miljoonaa); West _. Midlands: 59,6 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 119,1 miljoonaa). ja Humberside: 42 miljoonaa 17,4 miljoonaa); Yorkshire (kokonaiskustannukset: 12,7 miljoonaa 314 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Taulukko V-57: Yhdistynyt kuningaskunta - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) YHTKENSA "ÏÏÏT Jäsenvaltio TT Tavoite 1 Tavoite 2 ToTTJ 719,4 59% 310,1 TZ T 0% 43 % Yksityin TT TiTJ T 7 47 T~Z 316. 4 92,9 Tavoite 5b YHTEENSÄ 13,9 "irtrj I1UOM: Suuniiiiielumciietlclyn luonteen ja jäsenvaltioiden Imäksymien eii l. 1lieMyu. ist:i|Kijcn vuoksi lukuja o "15T0" "TT979" 1W% TTVo 72TT7ÏÏ 45% 31,1 12,9 3% tulkittava varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalla, jotka liittyv. il usein muihin. lloilii kuten teollisuuteen ja TrK. een. 409,3 17,2 5 7% 55% "70~u\9" TTK Rakennerahastojen rahoitus 4% 7% 89% O TTK nTeleviest. «Telematiikka TAVOITE l2 Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 Kuvio V-70: Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua): Merseyside Pääasialliset tavoitteet: Suuryritykset (a) Paikalliset yritykset (b) Teknologinen kehittyminen (c) Kulttuuriala (cl) Väestöä koskevat toimenpiteet (c) Tekninen apu (f) Tekninen apu TYÖT TW$ 149,0 62,0 54,0 361,0 4. 0 (e) 44% (f) 0,5% (a) 23% EKKK T757D" ESR EMOTR Yhteensä 338,0 3,0 816,0 41 % 0% 100% (b) 18% (d) 7% (c) 8% toimenpiteisiin kohdistettu Merseysidessa ohjelma eteni käytännössä selvästi, vaikkakaan monissa jo tutkituissa ja hyväksytyissä hankkeissa ei vielä ollut toteutettu merkittäviä menoja. Alueelle perustettiin riskipääomarahasto, Merseyside Special Investment Fund, jonka komissio hyväksyi maaliskuussa. Kyseessä on ensimmäinen tämän laatuinen rahasto, joka sai EAKR:n tukea Yhdistyneessä kuningaskunnassa. EAKR:sta rahoitetut toimenpiteet, joihin on käytettävissä vain hyvin rajallinen, pääasiassa tavoitetta 5a koskeviin rahamäärä, ovat edenneet hitaasti, ja tuotteiden jalostaniista/kaupanpitämistä koskevaa toimenpidettä (asetus (EY) nro 866/90) onkin päätetty olla jatkamatta. Yhtenäisen - ohjelma-asiakirjan väliarvioinnin suorittivat vuonna 1996 riippumattomat löysivät siitä kolme paranneltavaa kohtaa: EAKR:a ja ESR:a koskeviin arvioijat, rahoituspyyntöihin liittyviä hyväksymismenettelyjä olisi nopeutettava; EAKR:in ja ESR:n sekä erilaisten lisätä; hankkeisiin olisi suhtauduttava kokonaisvaltaisemmin, jotta rohkaistaisiin ympäristöön ja telematiikkaan sekä kasvaviin aloihin ja Liverpoolin keskuksen kaltaisiin kasvaviin alueisiin liittyvien tukien strategisempaa käyttöä. Arvioijat päättelivät, että ohjelman kokonaistavoitteet voidaan olennaisilta osiltaan saavuttaa työpaikkojen luomisessa ja bruttokansantuotteen nostamisessa, mutta että samanaikaisesti on parannettava ja hiottava yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tavoitteiden määrällisiä osia. Eräitä tekstiin ja yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituskehykseen liittyviä muutosehdotuksia alettiin käsitellä. toimenpiteiden välistä yhtenäisyyttä voisi jotka Tukikelpoiset alueet: Pohjois-Irlanti, Merseyside, Highlands & Islands. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 315 Esimerkki ESR:sta rahoitetusta hankkeesta Merseysidessa: Opiskelijoiden tutustuttaminen tieteeseen ja teknologiaan: Vuosina 1996-1998 toimeenpannussa hankkeessa pyrittiin antamaan kohderyhmälle tietoa mahdollisesta urasta tieteen ja teknologian aloilla sekä tietoa tieteellisestä osaamisesta ja insinööritaidosta ja koulujen sekä tieteellisen ja teknologisen teollisuuden välisistä yhteyksistä. Niinpä oppilaat viettivät viikon Keski-Walesin Centre for Alternative Technology -keskuksessa, jossa he valvoivat ryhmissä energian- ja sähkönkulutusta. Toisena esimerkkinä voidaan mainita, että useissa kouluissa on kehitetty opettajille suunnattua, uutta teknologiaa koskevaa ammatillista koulutusta, mukaan lukien tietoteknologia, tai opettajia on lähetetty teollisuusyrityksiin lisäämään teknologista tietämystään, jotta he puolestaan voisivat sisällyttää uudet tietonsa antamaansa opetukseen. Hankkeen yhtenä rahoittajana on ESR, jonka osuus on noin 127 000 ecua kokonaiskustannusten ollessa 375 000 ecua. Hankkeen arvioitu osallistujamäärä on 2 636 henkilöä. Kuvio V-71: Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua): Highlands and Islands Pääasialliset tavoitteet: Yritysten kehitys (a) Matkailu, kulttuuriala (b) Ympäristö (c) Alkutuotanto (d) Paikallinen taloudelinen kehitys (c) Tietoliikenne ja palvelut (f) Tekninen apu (g) Tekninen apu EAKR ESR EMOTR KOR Yhteensä 180,0 55,2 56,0 19,8 311,0 / YOA 72,1 24,2 16,3 68,7 46,9 79,7 3,1 58% 18% 18% 6% 00% (f) 26% (9) 1% _ ™ —_ (a) 23% (e) 15% (d) 22% toimenpiteet (tuotantokulujen alentaminen, Highlandsissa ja Islandsissa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteuttaminen nopeutui. Seurantakomitea hyväksyi uudet hankkeita koskevat seurantasäännöt, joiden ansiosta on mahdollista vetää rakennerahastojen tuki pois, jos hankkeissa ei synny EAKR:n rahoituspyynnön käynnistämiseen vaadittuja menoja. Lukuun ottamatta ympäristöä ja metsänhoitoa koskevia toimenpiteitä kaikki laatu, eläinten EMOTR:sta rahoitetut hyvinvointi, maatilojen toiminnan monipuolistaminen) olivat käynnistyneet, ja myös rahoitus oli toteutunut rahoitussuunnitelman mukaisesti. Ohjelman hallinnoinnissa otettiin käyttöön useita innovaatioita. Ohjelman seurantaa ja täytäntöönpanoa koskeva kolmitasoinen rakenne muutettiin kaksitasoiseksi; se käsittää nyt seurantakomitean ja neuvoa-antavat ryhmät. Lisäksi perustettiin kolmetoista paikallista ryhmää määrittämään paikallisia strategioita. Teknisen avun kautta rahoitettiin kaksi tutkimusta, joista yksi koski ohjelman ympäristövaikutuksia ja toinen paikallista taloudellista kehittämistä. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan väliarviointi käynnistyi sen jälkeen, kun marraskuussa tehtävään oli nimitetty riippumaton neuvonantaja. Ensimmäistä arviointikertomusta odotettiin huhtikuuksi 1997. tuotteiden 316 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Kuvio V-72: Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua): Pohjois-Irlanti Pääasialliset tavoitteet: Taloudellinen kehitys (a) Yhteisöt (b) Syrj. sijainnin aiheutt. haittojen vähent. (c) Maatalous ja kalastus (d) Ympäristö (c) Tekninen apu (f) "Tekninen apu EÄKK ESR EMOTR KOR Yhteensä "~583tf 354,6 186,9 15,1 1. 242,2 TTK 29% 15% 1 % 100% TYÖT (o)5% (0 0. 1% (d) 17% (a) 26% (c) 26% (b) 26% Pohjois-Irlannissa taloudellinen toiminta jatkui poliittisista vaikeuksista huolimatta. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan taloudelliseen kehittämiseen, ympäristön parantamiseen ja matkailuun liittyvät menot pääsivät tavoitteisiinsa, ja Euroopan laajuisten verkkojen suunnitelmia koskevien päätösten tarkoituksena on saada menot osaksi toimintasuunnitelmaa. Skotlannista rakennettavan vedenalaisen kaasuputken rakennustyöt saatiin päätökseen, mutta sähköisen liitäntälaitteenasentaminen viivästyi suunnittelussa ilmenneiden ongelmien vuoksi. Maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevien toimenpiteitä täytäntöönpano on ollut epäsäännöllistä, viimeksi mainitun kohdalla syynä on maatalouden harjoittajien tuntema epäluottamus, joka liittyy BSE:stä aiheutuneeseen kriisiin. Vaikka kesän vaikeudet hidastivat fyysistä ja sosiaalista ympäristöä koskevan ohjelman etenemistä, jatkui PEACE-ohjelmaan liittyvä neuvottelu- ja yhteistyömenettely, joka näin antoi tärkeän panoksensa alueen sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle. Rahoitussuunnitelmaa muutettiin lokakuussa, mutta indeksiin sitomisen tuloksena saadut ylimääräiset varat päätettiin säästää, kunnes saataisiin vuoden 1997 puolivälissä odotetun väliarvioinnin tulokset. Väliarviointia varten kullekin osaohjelmalle nimitettiin omat arvioijansa ja lisäksi yksi arvioija huolehtimaan koko yhtenäisen ohjelma-asiakirjan arvioinnista. Osaohjelmia koskevat kertomukset valmistuivat vuoden lopulla. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 toteutuminen vaihtelee yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta Rahoituksen toiseen. Merseysidea koskevassa ohjelmassa EAKR:n vuoden 1996 erästä ei voitu tehdä maksusitoumusta toteutuneiden menojen jäädessä vain 1 prosentin päähän vaaditusta määrästä. Vuoden lopulla EAKR:n maksut vastasivat kuitenkin 109 miljoonaa ecua eli 23 prosenttia EAKR:n tuen koko määrästä. Highlandsin ja tekeminen on vauhdittunut vuoden Islandsin alueita koskevassa ohjelmassa maksusitoumusten kuluessa, minkä ansiosta vuoden 1996 erästä voitiin tehdä maksusitoumus. Vuoden lopulla EAKR:n maksut olivat yhteensä jo 39 miljoonaa eli 22 prosenttia EAKR:n tuen koko määrästä. Lopuksi voidaan todeta, että Pohjois-Irlannissa vuoden 1996 menot olivat jonkin verran vuodelle määritettyjä tulokseen, tavoitteita korkeammat, mutta vaikka rahoitussuunnitelmaa oli vuonna 1996 kuitenkin muutettava vuoden 1994 rahoituksen alijäämän hyvittämiseksi. Maksujen osuus nousee joka tapauksessa 40 prosenttiin kaudelle myönnetyistä määrärahoista. tulos olikin verrannollinen vuoden 1995 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 317 TAVOITE 23 Vuosi 1996 kaudella 1994-1996 Kuvio V-73: Toimintasuunn. 1994-1996 (milj. ecua -1996 hinnat ja \Alakohtamen jaottelu: Tuotantoympäristö (a) Inhimilliset voimavarat (b) Perusparannus ja saneeraus (c) Ympäristönsuojelu (d) Tekninen apu (e) Tekninen apu : tilanne): 13 YOA 1-EDER FSE Yhteensä 1. 521,8 495,7 2. 017,4 YOAVkeskiarvol "753»" 25% 100% T53T7 (d)6% (*M% (c) 9% (b) 35% (a) 49% joutuivat lukuun ottamatta Vaadittiin melkoisia ponnistuksia, jotta menot saatiin suoritettua ennen ohjelmien päättämistä. EAKR:n maksut olivat vuoden lopulla yhteensä lähes 711 miljoonaa ecua, mikä vastaa yli 47 prosenttia EAKR:n eri ohjelmille kohdentaman tuen kokonaismäärästä. Maksusitoumusten saattamiseksi päätökseen oli kuitenkin välttämätöntä siirtää maksuja seuraavaan vaiheeseen. Kaikki alueet Gibraltaria ilmoittamaan käyttämättömistä määrärahoista ohjelmakaudella 1997-1999; käyttämätön määrä kokonaisuudessaan oli 155 miljoonaa ecua (vuoden 1996 hinnoissa laskettuna; 109,4 miljoonaa ecua EAKR:n ja 45,6 miljoonaa ESR:n osalta). Kahdessa tapauksessa (Manchester-Lancashire-Cheshire ja West Midlands) tämä koski vain ESR:a, kaikissa muissa tapauksissa oli kyse molemmista rahastoista. Siirtojen määrä vastaa 7 prosenttia tavoitteelle 2 alun perin suunnatuista, kaikkia Yhdistyneen kuningaskunnan ohjelmia koskevista määrärahoista, mutta tilanne vaihtelee huomattavasti alueesta riippuen (alle 1% Greater Manchester-Lancashiressa, 37% Thanetissa). Kaikkein suurimmat alijäämät eivät välttämättä kuitenkaan kerro erityisestä tehottomuudesta. Ne kertovat pikemminkin siitä, että alueet haluavat välttää liian nopeita maksusitoumuksia silloin, kun maksusitoumuspyyntöjen yhteydessä olisi tarkistettava, vastaavatko nämä voimavarat alueen talouden strategisia tarpeita. Ohjelmia on toisinaan muutettu niiden indeksiin sitomisen huomioon ottamiseksi ja joidenkin rahoitussuunnitelmien muuttamiseksi. Indeksiin sitomisesta ei päätetty ennen vuotta 1996, joten deflaatiokertoimen soveltaminen lisäsi ohjelmien voimavaroja 30,5 miljoonan ylimääräisen ecun arvosta alun perin myönnettyihin määrärahoihin nähden (24,3 miljoonaa EAKR:lta ja 6,2 miljoonaa ESR:lta). Rahoitussuunnitelman muutoksia oli kahdenlaisia, toisin sanoen siirtoja vuodelta toiselle ja toimenpiteestä toiseen. Viimeksi mainitut hyväksyttiin vain, jos alueelliset osapuolet kykenivät perustelemaan sen tarpeen vetoamalla siihen, että tuloksena olisi uusia työpaikkoja. Käytännön edistysaskeleista voidaan mainita innovaatio, joka koski useiden riskipääomarahastojen hyväksymistä. Erityisesti Yorkshireä ja Humbersideä koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan yhteydessä hyväksytty rahasto oli alun perin tarkoitettu kattamaan vain tämä yksi alue, mutta muilla alueilla kannatettiin omia rahastoja. Yhdeksän yhteensovittamista koskevan asetuksen 16 artiklan 2 kappaleen mukaista suurhanketta esiteltiin komissiolle, joka hyväksyi ne4. Hankkeiden toteutumisen 3 Tukikelpoiset alueet: Itä-Skotlanti, Länsi-Skotlanti, East Midlands, Gibraltar, Itä-Lontoo & the Lee Valley, Teollistunut Etelä-VVales, Koillis-Englanti, Greater Manchester-Lancashire-Cheshire, Plymouth, Thanet, West Cumbria & Furness, West Midlands, Yorkshire & Humberside. 4 Lovvry Centre Salfordissa, Manchesterin raitiovaunulinjan laajentaminen, Scottish Exhibition and Conference Centre Glasgow'ssa, International Centre for Life Newcastlessa, Earth Centre Doncasterissa, Heart of the City" -uudistushanke Sheffieldissä, Sheffield Integrated Waste Management -hanke (jätteiden yhtenäistetty käsittely), Middleton Botanic Gardens sekä London East Manufacturing Initiative -aloite. 318 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus taso vaihtelee, alueesta riippuen. Esimerkiksi uthe New Community Economic Development" - toimintalinja (CED-paikallisyhteisöjen kehitys) on kohdannut jatkuvia vaikeuksia Itä-Skotlannin ja teollistuneen Etelä-Walesin alueilla, kun sen sijaan Itä-Lontoossa se on osoittautunut erityisen hedelmälliseksi tavoitteet esimerkiksi ympäristöteknologian alalla ovat edenneet merkittävällä tavalla Yorkshiressä ja Humbersidessä, sekä, hiukan hitaamman alun jälkeen, Suur-Manchesterin-Lancashiren-Cheshiren alueella. luomisessa. Muut, työpaikkojen innovaatioon liittyvät Tietyt innovaatiot koskevat ohjelmien hallinnointia. Vuosittaiset kertomukset, jotka useimmiten on esitelty vuoden aikana, ovat saaneet komission vuonna 1995 ehdottaman uuden muodon, mikä on yleensä merkinnyt huomattavaa parannusta sekä kertomusten sisällössä että niiden laadussa. Ohjelmia toteutettaessa on otettava huomioon haaste, jonka Yhdistyneessä kuningaskunnassa tapahtuva paikallisten hallintorakenteiden uudelleenjärjestely ohjelmien täytäntöönpanolle asettaa. Esimerkiksi Slrathclyde Regional Council korvattiin kahdellatoista yksittäisellä paikallisella viranomaistaholla, mikä vaikutti Länsi-Skotlantia koskevan ohjelman toteuttamiseen. Paikallisten hallintorakenteiden uudelleenjärjestely jatkuu edelleen, ja sillä saattaa olla vaikutuksia muihinkin ohjelmiin kaudella 1997-99. Teknisellä avulla on useissa tapauksissa rahoitettu seurantakomiteoiden ja niiden sihteeristöjen tiettyjen toimien vahvistamiseksi. Sen avulla on niin ikään rahoitettu useita ohjelmien toteuttamista tukevia tutkimuksia, analyysia paikallisesta ammatillisen koulutuksen tarpeesta sekä hankkeiden valintaperustemenettelyjen tutkimusta Englannin koillisosassa taikka tutkimusta teolliseen käyttöön ja alueiden kysynnästä Itä-Skotlannissa. Komissio on myös julkistanut tulevien paikkojen tutkimuksen täytäntöönpanosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa {''Social and economic inclusion through regional development - sosiaalinen ja taloudellinen sijoittautuminen alueellisen kehittämisen avulla); tutkimuksen tulokset ikään esiteltiin kansallisessa konferenssissa. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on niin toimeenpannut tehnyt muutosehdotuksia, joiden pääpiirteitä ovat yhteisrahoitusmenettelyjen yksinkertaistaminen sekä paikallisten toimintasuunnitelmien käyttöönotto. paikallisyhteisöjen rakennerahastojen hallinnoinnista innovaatioiden tutkimuksen Englannissa kehitykseen liittyvien ja Kauden 1997-1999 valmistelu Vuoden 1996 tärkeimpiä tehtäviä oli toimintakauden 1997-1999 uusien ohjelmien valmistelu ja ehdottaminen sekä niistä neuvottelu. Tukikelpoiset alueet säilyivät samoina. Rakennerahastojen määrärahoja on käytettävissä 2,5 miljardia ecua. Ehdotukset kunkin alueen uudistussuunnitelmia koskevista hankkeista tehtiin komissiolle elokuussa. Riippumattomat asiantuntijat arvioivat ne loka- ja marraskuussa, ja ohjelmia koskevat keskustelut aloitettiin. Yhtenä keskustelunaiheena oli yhteistyöosapuolten edelliseen kauteen verrattuna lisääntynyt osallistuminen kaikkiin menettelyn vaiheisiin, aina kesän alussa tietyillä alueilla järjestettyjen seminaarien yhteydessä aloitettujen uudistamissuunnitelmien valmistelusta lähtien. Osallistumista käsiteltiin yksityiskohtaisesti vuoden aikana järjestetyissä kokouksissa, joihin tärkeimmät yhteistyöosapuolet osallistuivat yhdessä keskus- ja aluehallinnon edustajien kanssa. Alueiden kanssa käydyissä neuvotteluissa edistyttiin merkittävästi vuoden lopussa, ja yhteistyöosapuolten kanssa sovittiin komission tiedonannossa vahvistetuista pääasiallisista tavoitteista. Komission päätavoitteena alueiden kanssa käydyissä neuvotteluissa on saada aikaan mahdollisimman paljon työpaikkoja, keskittyä muutoksen alullepanijoihin kullakin alueella, kehittää paikallisen taloudellisen kehityksen päätavoitteita (jotka vahvistettiin ensi kertaa vuonna 1994), jatkaa tarkoitetun EAKR:n määrärahaosuuden vähentämistä, kohdentaa maantieteellisesti suuret aineelliset investoinnit ja saattaa ne osaksi paikallistaloutta, ja parantaa EAKR:n yhdenvertaisten mahdollisuuksien tärkeimmille aloille. ja ESR:n osallistumista, kohdistaa toiminta ympäristön, infrastruktuuriin innovaation Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 319 TAVOITE 3 Kuvio V-74: Tavoite 3 - Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua - hinnat 1996): Pääasialliset tavoitteet 1994-96 1997-99 YHTEENSÄ Yli kuusi kuukautta työttöminä olleiden sijoittautuminen työelämään (a) Alle 25-vuotiaiden sijoittautuminen työelämään (b) Syrjäytymässä olevien sijoittautuminen työelämään (c) Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) Kansalliset projektit (c) Paikallinen kehitys (0 Tekninen apu ((•) 2 YOA Yhteensä 567,0 482,2 383,1 77. 7 12. 2 1. 522,1 641,1 1. 208,10 783,6 90,0 40,7 75,0 25,0 1. 655,4 1. 265,80 383,1 167,7 40,7 75 37,2 3. 177,60 YOA/keskiarvo| | 1. 588,80 2. 416,5 (f) 3% (e) 2% (d)5% (c)8% (a) 38% (b) 43% Tavoitteen 3 yhtenäinen ohjelma-asiakirja kaudeksi 1994-1996 hyväksyttiin vuonna 1994. Tuen osuus siinä on 1 501 miljardia ecua (1994 hinnat), vuoden 1996 osuus yltää 539 miljoonaan ecuun. Sen toteuttamisesta vastaavat rahoitusosuuksien jakojärjestelmän mukaisesti keskushallinto ja seuraavat hallinnon alat, joista kukin on edustettuna seurantakomiteassa: paikalliset viranomaiset, Training and Enterprise Councils, korkeakoulut, ammatilliset jatko- ja täydennyskoulut ja yhteistyöalat. Vuonna 1996 rahoitettiin 8 000 hanketta, joista yhteistyöelimet hallinnoivat 10 prosenttia, ja tähän mennessä 90 prosenttia rahoituksesta on suunnattu ammatilliseen koulutukseen (useisiin hankkeisiin kuuluu myös ammatinvalinnanohjausta ja työkokemuksen hankkimista). Toteuttamisessa on kuitenkin edelleen ollut ilmeisiä ongelmia, sillä eri aloilla on yhä ollut vaikeuksia noudattaa aloitteeseen kuuluvien toimenpiteiden rahoitusta koskevia määräyksiä. Rahoitussuunnitelmien muuttamista on pyydetty tälläkin kertaa hankkeiden jatkamisen varmistamiseksipa se on usein aiheuttanut maksujen viivästymistä välttämättömien mukauttamismenettelyjen vuoksi. Rahoitussuunnitelmia käytetään yhä pikemminkin kirjanpitovälineinä kuin toimintasuunnitelmien hallinnoinnin välineinä. Uutta kaudelle 1997-1999 tarkoitettua yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa koskevat neuvottelut aloitettiin keväällä 1996, ja uusi ohjelma hyväksyttiin joulukuussa. Siihen kuuluu alueellisen täytäntöönpanon rakenne ja toimenpiteitä koskevat kohdentamisperiaatteet, joiden avulla vahvistetaan rahoituksen keskittämistä ja yhdennettyjen hankkeiden toteuttamista. TAVOITE 5a maatalous Taul. V-58: Toimintas. 1994-1999 (milj. ecua - 1996 hinnat ja tilanne): Tïïtï Toimenpiteet 73S77 Tuotanto Kaupanpitäm. 734^ 51,2 72~%~ 28% parantamisessa aktiivisesti Yhdistynyt Tuotantorakenteiden korjaustoimenpiteitä tavoitteen 1 ulkopuolisilla alueilla. Vuonna 1996 korvauksia maksettiin tiloille, joiden kokonaiskoko oli 4 miljoonaa hehtaaria. Yhteisön osuus korvauksista oli 24,4 miljoonaa ecua. Epäsuotuisten alueiden tukea maksettiin lampaiden ja nautojen kasvattajille. Muiden, sittemmin päätettyjen tukijärjestelmien perusteella 2 600 edunsaajalle maksetaan edelleen investointitukea ja muunlaisia tukia, joiden osuus tavoitteen 5a mukaisista EMOTRm menoista oli 5 prosenttia vuonna 1996. kuningaskunta käytti Englantilaisilla viranomaisilla oli vaikeuksia tuotteiden jalostamisen ja kaupanpitämisen tukemiseksi julkisen rahoituksen toteuttamisessa, mikä johtui julkisia menoja tarkoitetun tukijärjestelmän koskevista velvoitteista. Yhdistyneelle kuningaskunnalle annettiin järjestelmän soveltaminen koskemaan ainoastaan maaliskuuhun 1996 mennessä jätettyjä hankkeita. Skotlannissa ja Walesissa tukijärjestelmä säilyy voimassa vuoden 1999 loppuun saakka. Yhteisön rahoitusosuuden alkuperäistä määrää (227 miljoonaa ecua) vähennettiin 51,2 miljoonaan ecuun. Vuoden 1996 lopussa oli hyväksytty 177 hanketta (69% Englannissa, 16% Skotlannissa ja 15% Walesissa), pääasiallisesti lupa rajoittaa 320 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus liha- (46), hedelmä- ja vihannes- (43), peruna- (28) ja maitoalalla (27). Näiden hankkeiden hyväksytyt kokonaiskustannukset ylsivät 130 miljoonaan ecuun ja yhteisön rahoitusosuus 33 miljoonaan ecuun. Tämä määrä edustaa 65 prosenttia koko kaudelle tarkoitetuista määrärahoista. TAVOITE 5a kalastus Kuvio V-75: Tavoite 5a kalastus - Toimintasuunnitelma 1994-1999 (milj. ecua): ~KÖW Pyyntiponnistusten sopeuttaminen ja uudelleensuuntaaminen (a) Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (b) Laivaston uudistaminen (c) Vesiviljely (d) Suojellut merialueet (c) Satamalaitteet (0 Tuotteiden jalostus ja kaupanpitämincn (g) Tuotteiden menekin edistäminen (h) Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet (i) Muut toimenpiteet (j) 13,5 18,5 13,3 3,8 0,4 4,3 22,7 12,1 pm 0,2 ~Wt (i) 0% (h) 14% ( J ) ^2% (g) 26% ( 0 5% (d)4% <c>15% (e) 0,5% Yhteensä Kalastusta koskevista rakenteellisista tukitoimenpiteistä säädettiin kansallisessa lainsäädännössä, minkä jälkeen KOR:n toimenpiteet otettiin käyttöön vuodenvaihteessa (1995-1996). Toteuttaminen on kuitenkin ollut hidasta, mutta sen oletetaan nopeutuvan vuonna 1997, sillä erityisesti tiettyjä toimenpiteitä koskevat hakemukset ylittävät jo nyt käytettävissä olevat varat. Vuonna 1993 otettiin käyttöön laivanriisuntajärjestelmä, jonka rahoitukseen KOR osallistuu. Siihen on varattu budjetista 72 miljoonaa ecua viideksi vuodeksi. Järjestelmän perusteella oli vuoden 1996 loppuun mennessä riisuttu 578 laivaa. Väliarviointia varten nimettiin ohjelman arvioijat. TAVOITE 5b5 KuvioV-76: Tavoite Sh - Toimintasuunnitelma 1994-1999: Väcsiö (10(H) a Pinta-ala (km2) )I s. 27STT 67. 987 miljoonaa ecua (0 1% (e) 3% / (a) 6% (d) 15% Tekninen apu UMGTRI EAKR ESR Yhteensä 57r57ïï] 134. 3 151,2 820,5 TTTUA YOA/keskiarvo| TTT, 16% 18% 100% 74. 6 (c) 20% (b) 55% • Maatalouden monipuolistaminen (a) g Yritykset (muut alat kuin maatalous) (b) • Matkailu (c) • Ympäristönsuojelu (d) • Inhimilliset voimavarat (e) • Tekninen apu (f) {Local Implementation Plans toteuttamissuunnitelmia Vuoden tärkeimpänä tavoitteena oli vuonna 1995 hyväksyttyjen yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toteuttamisprosessin parantaminen. Eri alueilla, esimerkiksi English Northern Uplands'issa, kehiteltiin saataisiin paikallisia voimakkaammin alhaalta ylöspäin suuntautuva ote ohjelmien toteuttamista koskeviin yleisiin toimintasuunnitelmiin, selvittämään useiden eri hallintoportaiden mukanaolosta johtuvat paikallishallinnon ongelmat. Muilla alueilla ohjelmien hallinnoinnin parantamispyrkimykset eivät olleet yhtä rajuja. Lisäksi useimmilla alueilla hankkeiden valinnassa lisäämiseksi ja parhaiden hankkeiden käytettyjä perusteita tarkennettiin niiden tuloksellisuuden valitsemiseksi. Rahoituksen heijastuu hidasta, mikä edelleen ollut on maksusitoumuksissa hitaana varojen käyttövirtana. Hankkeista annetuista väliarvioista komissio saa lopussa riippumattomia'arvioita ohjelmien edistymisestä. Seurantakomiteat hyväksyivät vuoden joilla pitäisi myös kyetä toteutuminen - LIPS), jotta Tukikelpoiset alueet: Borders, Keski-Skotlanti/Tayside, Dumpfries ja Galloway, Grampian, Lincolnshire, Wales, East Anglia, English Northern Uplands, Lounais-Englanti, English Midland Uplands, The Marches. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 321 kyseisille arvioille viiteperusteet. Muutamat arviot on jo annettu, ja kertomusten odotetaan olevan valmiit maalis-huhtikuuhun 1997 mennessä. Taulukko V-59: Yhdistynyt kuningaskunta - Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteittain 1996 kaudella 1994-1996/99 (miljoonaa ecua) Vuosi Ohjelmat (hyväksymisvuosi) Kokonais- kustann. RR:n tulvi Maksusitoun 1996 Maksusitoum 1994-1996 (2) (2)/(>) Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) ~V. — ( 3 ) / ( l) 1 n voi te 1 YUA Highlands and Islands (1994) YOA Pohjois-Irlanti (1994) YOA Merseyside (1994) Tekninen apu Yhteensä YOA Ila-Lonloo &. the Lee valley (1994) YOA East Midlands (1994) YOA Itä-Skotlanti (1994) YOA Gibraltar (1994) YOA Suur-Manchester, Lancashire, Cheshire (1994) YOA Teollistunut Etela-Wales (1994) YOA Koillis-Englanti (1994) YOA Plymouth (1994) YOA Thanct (1994) YOA West Cumbria and Furness (1994) YOA West Midlands (1994) YOA Lansi-Skotlanti (1994) YOA Yorkshire and Humberside (1994) TicT" YOA Yhdistynyt kuningaskunta (199b) YOA Yhdistynyt kuningaskunta (1994) Yhteensä I avoitc 5» maatalous Arviot Yhd kuningaskunta Asetus No 2328/91 (1994) YOA Yhd kuningaskunta As. No 866 et 867/90 (1994) 1 avoile S» kalastus YOA Yhdistynyt kuningaskunta (1994) avoitc M ~W YOA borders Region (1995) YOA Kcski-Skotlanti / Taysidc (1995) YOA Dumfries and Galloway ( 1995) YOA Grampian (1995) YOA Lincolnshire (1995) YOA Wales ( 1995) YOA East Anglia (1994) YOA English Northern Uplands (1994) YOA Lounais-Englanti (1994) YOA English Midland Uplands (1995) YOA The Marches (1995) TTTTEENSr Thlë (1) 31F. Ö 1. 242,2 816,0 0,1 1J6HÇ7 """7377 66,2 117,9 5,1 332,2 151,1 291,9 27,1 8,9 24,2 372. 8 262,1 284,8 2. 017:4 I. ÖI27T 2683,0 2. 005. 1 0,1 5. 7IMI —m j; 195,2 287,0 13,5 818,8 400,9 729,0 61,6 25,2 62,2 983,8 759,8 738,0 5. 262,7 3 66270" 4012,4 7. 674,4 "TBW 1. 522. 1 II77, H "67577 204,7 K. U),4 134,5 51,2 "77(37T "24171 W 76,6 64,0 125,3 96,2 133,6 483. 4 132,4 262,3 514,5 33. 3 90,8 2. 012,3 21. 721,1 30. 4 25,4 47,7 39,5 53,7 184. 0 60,0 108,0 219,0 12,2 40. 6 «20,5 575597T ~?279" 338,6 124,3 0,1 1ÏÏ5J "1376 38,4 40,8 0,1 196,4 75,2 104,6 -0. 4 -2,3 -0,3 134,1 78,8 101,7 TTIJJ 12977 547,1 TTTTSJ "7T7 TJ$[ —TTT 0,9 7,6 5,6 1,4 22,9 0,0 12,7 24,6 0,6 5. 4 S27F T57nrö" T2478" 626,9 286,4 0,1 1. 0311,2 ~7372" 70,1 119,3 5,1 333,7 150,5 298,1 28,6 11,7 24,7 375. 0 264,5 306,2 2. 060,7 529,7 1. 522,1 IMU "5TJ 38,6 11)0,4 50% 3 5% 100% ~4T% löö%" 106% 101 % 100% 100% 1 0 0% 1 0 2% 1 0 6% 131 % 1 0 2% 101 % 101 % 1 0 8% 102 '/. ' 32% 1 0 0% ~7T% 75% ~JPZ "4T3T "3o"%T 4,7 14,3 11,2 9,0 50,0 8,6 27,8 55. 8 2,0 11,5 2o),6 5. 4997Ö 18% 30% 2 8% 17% 27% 14% 2 6% 2 5% 17% 2 8% ~2T%~ "6T%" 537? 299,5 131,1 0,01 ~7S1J ~T97T 22,4 71,6 1,5 44,9 32,5 87,0 8,7 0,6 5. 4 79,2 147,5 50,9 ~77TJ — o T o" 581,7 "75777 "2174" 11. 61 TIJt JW —470" 1,9 5,9 5,6 1,2 19,2 0,1 8,7 20,6 0,6 ^5475" 489,7 231,6 0,01 "37377 ~TU 40,8 97,4 4,0 124,8 76,7 173,3 23,2 7,6 17,9 157. 2 211,4 120,6 1. 1190,3 oTo" 1. 400. 3 1. 400,3 "1479" 30,9 •7J77" 30 V, 3 9% 2 8% 8% 34'A 4 8% 62% 8 3% 80% 3 8% 5 1% 59% 86% 8 5% 7 4% 4 2% 81 % 4 2% 54% ~<T%" 9 2% "1317 6 0% TTK ToTTT ~2T%" 3,9 9,5 8. 5 5. 1 34,5 4,6 16,8 42. 4 1. 4 "741Ï 15% 20% 2 1% 10% 19% 8% 16% 19% 1 1% 17% TT% "TTK" 3,6 TT7 177517? 7,0 T41ÏJ 3. 543;i 15. 2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 Muistin virkistämiseksi: Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu kaikkiin yhteisöaloitteisiin, REGIS-aloitetta lukuun ottamatta, myös Pohjois-Irlantia tukevaan PEACE-aloitteeseen. Vuosina 1994 ja 1995 hyväksyttiin 28 kansallista yhteisöaloiteohjelmaa ja kolme INTERREG-aloitetta vuonna 1995. Lisäksi hyväksytään vielä 13 muuta aloitetta, yksi SME-, yksi RESIDER-, yhdeksän URBAN-ja kaksi Ranskan kanssa toteutettavaa INTERREG-aloitetta. SME-aloiteohjelmaa (Englanti) lukuun ottamatta kaikki yhteisöaloiteohjelmat hyväksyttiin vuonna 1996. Kaikki Pohjois-Irlantia, joka on tavoitteen 1 tukikelpoinen alue, koskevat alueellistetut yhteisöaloiteohjelmat, toisin sanoen URBAN, PEACE, RETEX, PME, EMPLOYMENT, ADAPT ja LEADER, hyväksyttiin vuonna 1995. KONVER -ja PESCA- aloitteet koskevat koko Yhdistynyttä kuningaskuntaa. mahdollisuuksien Teknologisten kuningaskunnassa: Kaikissa neljässä jo hyväksytyssä SME-aloitteessa asetetaan etusijalle kehittyneen televiestinnän ja TTK:n käyttö yritysten kilpailukyvyn lisäämiseksi. Televiestinnän alueella Pohjois-Irlantiin Yhdistyneessä kehittämiseen suunnattu tuki 322 Rakennel'uausiûi 1996 - Kahdeksas vuosikertomus tarpeensa jotka oli kehittyneen pk-yrityksiä (Lowlands). tunnistamaan 6,7 miljoonaa), (kokonaiskustannukset: välistä yhteistyötä, jonka tarkoituksena on vahvistaa tietolähteiden aikaansaamista tuettiin satelliittiviestintään perustuvien tarkoitettu suunnattiin 3 miljoonaa ecua ja alueella televiestinnän auttamaan kaksinkertaistamaan niiden käytön. Lowlandsissa rahoitettiin kampanja kehittyneen televiestinnän tunnetuksi tekemiseksi (1,6 miljoonaa ecua, kokonaiskustannukset: 3,8 miljoonaa), ja Highlands yritysten and Islandsissa ja välisten verkkojen kehittämiseksi. TTK-toimissa korostetaan yritysten välistä (Pohjois-Irlanti) yritysten ja tutkimuskeskusten teknologian siirtoa (Highlands and Islands, Lowlands, Wales), sekä innovaatiota kuuluu myös teknologian siirron edistäminen ja pk-yritysten, Kansalliseen KONVER-aloilteeseen toimien tutkimuskeskusten, korkeakoulujen ja teknologian siirtokeskusten välinen yhteistyö. Näiden tarkoituksena on lisätä yritysten ja hankkijoiden välisten yhteyksien laatua ja joustavuutta sekä pk- yritysten yritysten tarkoitetusta ja muusta kilpailukykyä ja vähentää tiettyjen alueiden riippuvuutta sotilaskäyttöön Inhimillisiä perinteisestä siviilikäyttöön. voimavaroja koskevista aloitteista ADAPT-aloitteiden tarkoituksena on edistää teknologian siirtoa tapahtuneet muutokset ovat eniten koetelleet. Niillä tuetaan yrityksiä aloille, joita työllisyydessä ja perustavaa uudet teollisuutta ja tuotantojärjestelmät, tiedostamistoiminnassa niillä pyritään kehittämään tietojen välitystä Horizon-toimenpiteiden tarkoituksena on saada työpaikat käyttämään uuden teknologian avulla (esim. teletyö vammaisille) koulutustoiminnassa sovittamaan teknologia tiettyjä (teknologinen Lisäksi työllisyyttä koskevia tietokantoja ja tutkimuskeskusten henkilökuntaa ratkaisemaan tutkimusta tietoteknologiaa ja interaktiivista videota ja kouluttaa opettajat liittyvää tietoliikennejärjestelmät). teollisuudesta mukauttamalla korkea sotilasteknologia koskeviin muutoksiin ja välisten verkkojen perustamista. innovaatio, tiedonvälitys- Teknologian käytöllä pitäisi EMPLOYMENT-aloitteessa teknisiä erityisongelmia vammaiskäyttäjille. perusrakenteita. vahvistaa koskevia tieto- LEADER-aloitteissa tietoteknologiaa koulutusta ja etätyön käyttöä, yritysten välisiä Internet-yhteyksiä pienteollisuudelle telematiikkakeskuksia, pääsyä osallisiksi kyseisistä palveluista ja parannetaan jälleenmyyjien, välisiä yhteyksiä. ja on lisäksi useita teknologista kehitystä, tarkemmin sanoen telematiikkaa tukevia toimenpiteitä. Niillä kannustetaan etäopetuksena annettavaa ammatillista ja joilla helpotetaan näiden tuottajien ja hankkijoiden sekä pk-yrityksille, ja palvelualalle tarkoitettuja käsi- uusista ohjelmista jakaminen. Hyväksytyistä ja yhteisöaloitteiden Vuoden 1996 päätapahtumat olivat kymmenen ohjelman hyväksyminen varauksen kuuluu URBAN- yhdeksän yhteisöaloiteohjelmaan. Laajin ohjelma koskee kolmea Merseysidessa olevaa kaupunkialuetta (North Huyton, Liverpool Central ja Netherton). Vuoden lopussa käytännöllisesti katsoen kaikki aloitteen täytäntöönpanosta kussakin kaupungissa vastaavat seurantakomiteat oli perustettu ja keskusteluja oli käyty kaupunkiyhteistyön perustamisesta ja kehittämisestä sekä ensimmäisten kaupunkitoimintaa koskevien suunnitelmien laatimisesta. Englantia koskeva RESIDER-toimintaohjelma hyväksyttiin myös. Tämän aloitteen toteuttaminen viivästyi sittemmin erimielisyyden vuoksi. Erimielisyys koski paikallisten edustajien osallistumista seurantakomiteaan, ja se saatiin ratkaistua myöhemmin. Yhteisöaloitteiden varauksessa myönnettyjä lisämäärärahoja, jotka Yhdistyneen kuningaskunnan osalta ovat suuruudeltaan 188,8 miljoonaa ecua, jaettiin kaikille aloitteille, SME-ja PEACE-aloitetta lukuun ottamatta, ja suurimmaksi osaksi EMPLOYMENT- KONVER- URBAN- ja ADAPT- aloitteille6. Ison-Britannian viranomaiset tekivät varojen käyttöä koskevan ehdotuksen heinäkuussa, mutta päätöstä ei ole vielä tehty. Edellisinä vuosina hyväksytyistä ohjelmista LEADER-yhteisöaloiteohjelman 33 paikallisesta toimintaryhmästä valittiin 31 vuoden loppuun mennessä. Menestys oli vaihtelevaa, eniten edistyivät ryhmät, jotka voivat käyttää merkittävästi hyväkseen LEADER. I:n kokemuksia (Wales, Lounais- 6 Katso myös I. B. l. Yhteisöaloitteet. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus , ,, Englanti, Dumfries ja Galloway Skotlannissa). Uudetkin ryhmät menestyivät, vaikka ne joutuivatkin tekemään paljon työtä ohjelmien alkuun saattamisessa ja niiden kehitysvaiheissa. LEADER-ryhmien kansallista verkkoa, jota varten komissio ehdotti 0,7 miljoonan ecun suuruista yhteisrahoitusta vuoden 1999 loppuun asti, ei ole vielä saatu aikaan. Kesäkuussa 1995 hyväksytyn PESCA-aloitteen eteneminen on vielä hidasta, mutta suurin osa sen hallinnon ja menettelyjen toteuttamisessa ilmenneistä vaikeuksista on voitettu. työpaikoista ja Vuonna 1996 hyväksyttiin ja pantiin alulle yhteensä 262 EMPLOYMENT-aloitteeseen kuuluvaa hanketta. Isossa-Britanniassa hankkeita oli 239 (81 NOW-, 104 Horizon- et 54 Youthstart-hanketta). NOW-hankkeisiin kuuluu pääasiallisesti saavutetun pätevyyden tunnustaminen ja lastenhoidosta aiheutuvista kustannuksista huolehtiminen. Youthstart-hankkeista suurimman osan tarkoituksena on nuorten perusammattitaidon laajentaminen ja vapaampien menetelmien kehittäminen ammatillisessa koulutuksessa. Vammaisia koskevat Horizon-hankkeet keskittyvät uuden teknologian käyttöön, tiedostamiseen. Heikommassa asemassa olevia siirtymiseen pois suojelluista henkilöitä koskevat hankkeet pyrkivät myös vapaampiin menetelmiin ammatillisessa koulutuksessa ja keskittyvät ennen kaikkea yksinhuoltajiin ja ulkomaalaisiin työntekijöihin. Suurin osa hankkeista perustuu kaikissa vaiheissaan ammatillisen koulutuksen suoraan toimintaan, neljäs osa pyrki kehittämään koulutus-, ohjaus-, neuvonta- ja työllistämisjärjestelmiä. Pohjois-Irlannissa valittiin 23 EMPLOYMENT-hanketta (7 NOW-, 11 Horizon-, 5 Youthstart-hanketta). Esimerkkinä NOW- hankkeista voidaan mainita ammattijärjestöjen työntekijöiden ja maaseudun naisten ammatillinen koulutus, pätevyyden hankkiminen yritysjohtamisessa ja tiedotusteknologiassa. Horizon-hankkeista voidaan mainita työelämään uudelleensijoittautumisen ohjelmat kehityksessä jälkeenjääneille. Youthstart-hankkeesta mainittakoon multimediatuotteisiin perustuva ammatillisen koulutuksen ohjelma, joka pätevöittää uuteen teknologiaan. ammattitaidon hankkimista seuraavan edeltävän sitä ja toimintaa, jota seuraa Kyseisenä aikana hyväksyttiin 87 ADAPT-aloitteeseen kuuluvaa hanketta. Isossa-Britanniassa suurin osa näistä 83 hankkeesta koskee, samoin kuin EMPLOYMENT-aloitteessa, ammatilliseen ja liittyvää koulutukseen, neuvontaan ja ohjaukseen järjestelmien mukauttamishankkeet. Kaikissa hankkeissa keskitytään paikallisten pk-yritysten rakenteiden vahvistamiseen ja niiden kilpailukyvyn parantamiseen. Tietoyhteiskunta, etätyö, uusien työpaikkojen luominen ja joustava ammatillinen koulutus ovat pääaiheita. Pohjois-Irlannissa valittiin neljä hanketta. Ne koskivat mm. tietojenvaihtoteknologian käyttöönottamista pk-yrityksissä ja ammatillista koulutusta käsi- ja pienteollisuudessa ja antoivat teollisuuden standardivaatimuksia vastaavan pätevyyden. EMPLOYMENT- ja ADAPT-aloitteisiin liittyvän toisen hankkeita koskevan ehdotuspyyntösarjan valmistelemiseksi vuonna 1997 järjestettiin toistakymmentä alakohtaista ja alojenvälistä tapahtumaa yhdessä alueellisten ja alakohtaisten elinten kanssa. Niiden avulla voitiin myös antaa mahdollisille hakijoille tietoja aloitteiden päätavoitteista, aikataulusta ja menettelyistä. tukirakenteiden Teollisuuden uudistamisaloitteissa, ennen kaikkea RECHAR-aloitteeseen kuuluvissa ohjelmissa ja kunkin vuoden ensimmäisellä puoliskolla keskityttiin seurantakomiteoiden perustamiseen alueellisen yhteisöaloiteohjelman hallinnollisten määräysten toteuttamiseen. Ohjelmien toteuttaminen sujui melko kitkattomasti, ja esimerkkinä voidaan mainita koillis-Englannin alueen valitsema käsittelytapa, toisin sanoen toimintasuunnitelma {action pian) ja strategiset suunnitelmat kullekin tukikelpoisen alueen sisällä olevalle kreivikunnalle. KONVER-aloitteessa edistyttiin tyydyttävästi, vaikka maksujen suorittaminen sujuikin hieman hitaammin. Sama pätee RETEX-aloitteeseen. SME- perustamisessa. ja muissakin Yhteisöaloiteohjelmiin ja Walesissa. Brittiviranomaiset eivät vieläkään ole esittäneet Englantia koskevaa ohjelmaehdotusta. seurantakomiteoiden esitettiin Lowlandsissa vuodesta ehdotuspyynnöt aloitteissa liittyvät kului osa INTERREG-aloitteissa vuosi 1996 oli ensimmäinen vuosi, jolloin Wales-Irlanti-yhteisaloite oli käynnissä koko vuoden ajan. Ohjelman toimivuuden kannalta merkittävä kehitystyö ja laaja kokemusten vaihto oli tarpeen. Kaikki hankkeet, Irlannin liikenteen perusrakenteisiin liittyvää hanketta lukuun ottamatta, ovat yhteishankkeita, joihin osallistuvat sekä Irlanti että Wales. Gibraltarin 324 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ja Marokon välisen, vuonna 1995 hyväksytyn aloitteen toteuttamista jarruttivat vuonna 1996 toteuttamista koskevien hallinnollisten määräysten täytäntöönpanossa ilmenneet vaikeudet. Taulukko V-60: Yhdistynyt kuningaskunta Yhteisöaloitteet - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994- 1999 (miljoonaa ecua) Aloite (YAO:ien määrä) Kokonais- kustann. KR:n tuki* Maksusitoum 1996 Maksusitoum 1994-1996 % Maksut 1996 ADAPT (2) EMPLOYMENT (2) LEADER (5) PESCA (1) SME (4) RECHAR (8) KONVER (1) RESIDER (3) RETEX (2) URBAN (10) Yhteensä (38) INTERREG/REGEN (5) * * PEACE (1) joista 1996 hyväksyttyjä YA():ia: RESIDER Englanti URBAN Lontoo (Park Royal) URBAN Wales (Swansea) URBAN Länsi-Skotlanti (Glasgow) 650,6 338,1 160,4 84,7 43,0 364,6 230,6 101,3 78,2 206,4 2. 257,7 48,9 16,3 11,7 32,7 17,7 14,8 14,9 URBAN Yorkshire and Humberside (Sheffield) URBAN East Midlands (Nottingham) URBAN Suur-Manchester, Lancashire and Cheshire (Manchester) URBAN Itä-Lontoo ja Lee Valley (Hackey Towers) URBAN West Midlands (Birmingham) URBAN Merseyside (North Huyto, Liverpool, Netherton) Yhteensä (10) INTERREG * Varauksen ulkopuolella '* Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2. 2. •** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I. B. l, Yhteisöaloitteet 35,7 230,7 17,3 20,6 (2)'" 0) 286,6 146,5 66,2 37,4 20,1 163,2 101,9 45,5 36,6 98,8 1. 002,9 22,3 7,7 5,6 13. 6 6,8 6,8 8,0 8,0 8,0 17,3 104,2 18,7 18,4 10,0 26,2 0,4 5,6 2,5 19,0 6,2 72,3 179,2 19,0 6,1 5,6 10,0 6,8 5,6 8,0 6,4 6,4 17,3 91,2 (2) (2)/(D 72,2 49,8 66,2 31,3 20,1 87,1 12,5 42,2 36,1 89,2 506,7 19,0 6,1 5,6 10,0 6,8 5,6 8,0 6,4 6,4 17,3 91,2 25 V. 3 4% 100% 8 4% 100 % 5 3% 1 2% 9 3% 9 9% 9 0% 51 % 8 5% 8 0% 100% 7 3% 100 % 8 2% 100% 8 0% 8 0% 100% 8 8% ö,8 21,6 14,8 1,9 0,1 5,7 6. 2 9. 5 4,0 36,1 100,8 9. 5 3,1 2,8 5,0 3,4 2. 8 4,0 3,2 3. 2 8,6 45,6 Maksut 1994-1996 (3) 27,5 37,3 19,6 4,5 7,4 43,6 6,2 21,1 18,1 43,0 228,3 9,5 3,1 2,8 5,0 3,4 2,8 4,0 3,2 3,2 8,6 45,6 % (3V(D 16% 2 5% 30 % 1 2% 3 7% 2 7% 6% 4 6% 4 9% 4 3% 2 3% 4 3% 4 0% 5 0% 3 7% 5 0% 4 1% 5 0% 4 0% 40 % 5 0% 4 4% S2S LUKU VI RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN VUONNA 1996 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 327 TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN TAVOITTEITTAIN VUONNA 1996* TAULUKKO 1. 1 : TAVOITE 1 - YTK m iljoonaa ecua J ä s e n v a l t io R a h a s to M a k i u s i t o um u k i ct ( k a u ii 1 9 9 4 - 1 9 9 9) M a k i ut ( k a u ti 1 9 9 4 - 1 9 9 9) B E L G IA S A K SA K R E I K KA E S P A N JA R A N S KA I R L A N TI I T A L IA A L A N K O M A AT I T Ä V A L TA P O R T U G A LI Y H D I S T Y N YT K U N I N G A S K U N TA käyltÄtlnolellujcn määrärahojen ulkopuolat 74,25 vanaulclut. • iirrctyl ja uudelleen klylloonolclut mmirtrahal 74. 25 Siirrettyjen ja uudelleen kiyltoonoleltujcn mUtarahojcn ulkopuoliset 50,99 4(1,44 8,00 «,00 122,69 897,35 609,4 7 506,65 27,50 2. 040,97 —--— 1 16. 74 3 15,93 0,00 1. 590,01 2 756. 72 1. 160. 33 539,48 158,32 4 614,84 132. 83 82,80 81,33 0. 00 296,96 591,86 3 21,20 2 60,07 8,21 1. 18 1. 34 1. 640. 22 171. 47 227. 01 0,00 2. 038. 70 0. 011 0,00 4,80 0,00 4,8 0 0,00 0,00 4,96 0,00 4,96 1. 833,28 737,50 377,03 20,15 2. 967. 97 247,21 159,4 6 91,24 7,97 505,88 1 5. 3 6 9. 13 9. 331,07 3. 3 9 9 , 40 2. 416,50 222,16 40,44 8,00 0,00 122,69 897,35 609,4 7 506,65 27,50 2. 040,97 IT57,T4 1 16,74 3 15,93 0,00 1. 590,01 2. 756,72 1. 160. 33 539,48 15 8,32 4 614,84 " 132,112 82,80 81,33 0,00 296,95 591,8(1 3 2 1 , 20 2 60,07 8,21 1. 181,34 l. 6 4 ö ; 22 171. 47 227,01 0,00 2. 0 3 8 , 70 0,00 0,00 4,8 0 0,00 4. 80 0,00 0,00 4,96 0. 00 4,96 1. 833,28 737,50 3 7 7 , 03 20,15 2. 9 6 7 , 96 247. 21 159,46 91,24 7,97 505,88 15. 369,11 ' 9. 3 3 1 , 05 3. 3 9 9 , 40 2. 4 1 6 , 50 222,16 28,27 3. 5 0 0,00 9 1 , 77 1:213. 40 4 5 8 , 46 4 0 7 , 41 15,14 2. 0 9 4 , 42 1. 243,11 120,43 2 7 2 , 89 9,65 1. 646,08 1 799. 52 1. 230. 17 5 5 7 , 96 2 2 9 , 47 3. 8 1 7 , 12 113,43 77,94 59,84 0. 00 2 5 1 , 21 3 3 6. 09 3 06. 01 2 5 0 , 24 8,4 3 9 0 0 , 76 1. 644. 14 122,34 14 0,42 19,23 1. 926,12 8,00 0,00 3,84 0,00 1 1,14 5,90 1,51 5. 11 0,00 12,61 1. 569,29 5 2 4 , 72 3 1 5 , 48 25,08 2. 4 3 4. 57 2 7 7 , 47 153,95 48,64 4,45 4 8 4 , 50 1 3. 6 7 1 , 00 8. 2 7 0 , 43 3. 0 2 3 , 79 2. 0 6 5 , 33 3 1 1 , 46 Mukaan lukien »iirrclyl m U r l r. h. ! 50,99 2 8 , 27 3,50 0,00 9 1 , 77 1. 213,40 4 5 8. 46 4 0 7 , 41 15. 14 2 0 9 4. 42 I. 243TTT 120,43 2 7 2. 89 9,65 1. 646. 08 I. 799TT2 1. 230,17 5 5 7 , 96 2 2 9 , 47 3. 8 1 7 , 12 113. 43 77,94 59. 84 0,00 2 5 1 , 21 3 3 6. 09 3 06,01 2 5 0 , 24 8,43 9 0 0 , 76 1. 644,14 122. 34 140,42 19,23 1. 926,12 8,00 0,00 3,84 0,00 1 1,84 5. 99 1,51 5,11 0,00 12,61 1. 569,29 5 2 4 , 72 3 1 5 , 48 2 5 , 08 2. 4 3 4 , 57 2 7 7 , 47 153,95 48,64 4,45 4 8 4 , 50 1 3. 6 7 1 , 00 S. 2 7 0 , 43 3. 0 2 3 , 79 2. 0 6 5 , 33 3 1 1 , 46 EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ Y H T E E N SÄ E A KR E SR E M O TR K OR Budjettikohdat B2-1000, B2-1100, B2. -1200, B2-1300. 328 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN TAVOITTEITTAIN VUONNA 1996* TAULUKKO 1. 2: TAVOITE 2 - YTK Jäsenvaltio Rahasto Maksusitoumukset (kausi 1994-1996) Maksut (kausi 1994-1996) miljoonaa ecua ULLI#1A JAIN SNA SAKSA fcSi'ANJA RANSKA ITALIA " LUXLMHURI; A L A N K O M A AT I T Ä V A L TA S U O MI R U O T SI Y H D I S T Y N YT K U N I N G A S K U N TA Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 05,4/ 16,94 Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat 01,5U 16,94 82,41 iv. yu 3. 08 22,98 290,05 94,23 384,28 240,03 131,86 377,89 i94,09 68,00 662,09 193,45 36,90 230,35 U. UU 0,00 0,00 7 /,02 22,12 99,14 7,62 3,77 11,40 II,M 0,00 21,32 U,UU 0,00 0,00 025,Ul 188,59 813,60 2. 705,45 2. 139,95 565,50 78,44 19,70 3,08 22,78 284,84 94,23 379,07 245,32 131. 86 377,18 587,77 68,00 655,77 1/7,12 36,90 214,02 -1,4/ 0,00 -1,47 77,02 22,12 99,14 7,62 3,77 11,40 21. 32 0,00 21,32 0,00 0,00 0,00 622,03 188,59 810,63 2. 668,28 2. 102,78 565,50 1 LA KK ESR Y H T E E N SÄ hAKK ESR YHTEENSÄ EAKR ESR Y H T E E N SÄ LAKK ESR Y H T E E N SÄ LAKK ESR Y H T E E N SÄ EAKR ESR Y H T E E N SÄ bAKK ESR Y H T E E N SÄ EAKR ESR Y H T E E N SÄ EAKR ESR Y H T E E N SÄ k A KK ESR Y H T E E N SÄ bAKK ESR Y H T E E N SÄ EAKR ESR Y H T E E N SÄ Y H T E E N SÄ EAKR ESR ! i Siirrettyjen jä uudelleen Mukaan lukien siirretyt määrärahat käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 10,02 10,67 20,69 2,11 1,57 3,67 126,34 56,40 182,75 46,39 112,87 159,26 345,36 66. 80 412,16 09,33 25,75 95,08 U,UU 0,29 0,29 21,01 18,28 39,29 7,47 4,12 11,59 14,24 0,00 14,24 U. UU 0,00 0,00 413,37 158,11 571,49 10,02 10,67 20,69 "'2,11 1,57 3,67 126,34 56,40 182,75 46,39 152,87 159,26 345,36 66,80 412,16 69,33 25,75 95,08 u,uu 0,29 0,29 21,01 18,28 39,29 7,47 4,12 11,59 14,24 0,00 14,24 0,00 0,00 0,00 413,37 158,11 571,49 1. 510,51 1. 510,51 1. 055,64 454,87 1. 055,64 454,87 * Budjettikohdat B2-1201, B2-1301. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 329 TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN TAVOITTEITTAIN VUONNA 1996* TAULUKKO 1. 3: TAVOITE 3 - YTK Jäsenvaltio Rahasto Ma ksusitotim ukset (kausi 1994-1999) M a k s ut (kausi 1994-1999) miljoonaa ecua B E L G IA T A N S KA SAKSA E S P A N JA RANSKA I T A L IA L U X E M B U RG A L A N K O M A AT I T Ä V A L TA S U O MI RUOTSI Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien vapautetut siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat 94,80 94. 80 42,00 42,00 Siirrettyjen ja uudelleen Mukaan lukien siirretyt määrärahat käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 81,91 40,96 81,91 40,96 512,62 512,62 287,50 287,50 239,91 239,91 272,12 272,12 421,59 421,59 402,88 402,88 149,87 149,87 102,44 102,44 3,40 3,40 3,36 3,36 152,23 152,23 124,62 124,62 65,69 65,69 71,77 71,77 34,99 34,99 21,10 21. 10 0,00 0,00 0,00 0,00 ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR Y H D I S T Y N YT K U N I N G A S K U N TA ESR 1. 076,80 1. 076,80 581,69 581. 69 Y H T E E N SÄ ESR 2. 793,92 2. 793,92 1. 990,34 1. 990,34 Budjettikohta B2-1302. 330 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN TAVOITTEITTAIN VUONNA 1996* TAULUKKO 1. 4: TAVOITE 4 -YTK Jäsenvaltio Rahasto miljoonaa ecua Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) Maksut (kausi 1994-1999) Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien vapautetut siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirrettyjen jä uudelleen Mukaan lukien siirretyt määrärahat käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset BELGIA TANSKA SAKSA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALTA SUOMI RUOTSI • YHTEENSÄ ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR 11,75 7,00 26,61 49,54 91,68 38,28 0. 37 0,00 0,00 8,77 11,75 7,00 26,61 49,54 91,68 38,28 0,37 0,00 0,00 8,77 5,91 7,68 8,70 10,02 49,62 19,14 0,25 0,00 3,51 5,50 5,9! 7,68 8. 70 10,02 1 49,62 19,54 0,25 0,00 3,51 5,50 37,50 37,50 18,75 18,75 271,50 271,50 129,08 129,08 Budjettikohta B2-1303. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 331 TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN TAVOITTEITTAIN VUONNA 1996* TAULUKKO 1. 5: TAVOITE 5a Maatalous - YTK Jäsenvaltio Rahasto miljoonaa ecua Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) Maksut (kausi 1994-1999) Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien vapautetut siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat ijurrcttyjëri ja ùuJcnëcn käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt määrärahat BELGIA TANSKA SAKSA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALTA SUOMI RUOTSI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA YHTEENSÄ EMOTR EMOTR 26,80 22,08 26,80 22,08 42,59 22,07 42,59 22,07 EMOTR 191,84 191,84 177,34 177,34 EMOTR 25,00 25,00 28,74 28,74 EMOTR 220,66 220,66 206,89 206,89 EMOTR 131,69 131,69 41,08 41,08 EMOTR EMOTR EMOTR EMOTR EMOTR ! 1 EMOTR 1 1 EMOTR 4,31 9,05 75,94 53,32 26,50 4,31 9,05 75,94 53,32 26,50 5,21 6,49 77,13 26,60 27,86 15,23 15,23 34,01 5,21 6,49 77,13 26,60 27,86 34,01 802,43 802,43 696,00 696,00 * Budjettikohdat B2-1001, B2-1002. 332 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN TAVOITTEITTAIN VUONNA 1996* TAULUKKO 1. 6 : TAVOITE 5a Kalastus - YTK Jäsenvaltio Rahasto B E L G IA T A N S KA SAKSA E S P A N JA RANSKA I T A L IA L U X E M B U RG A L A N K O M A AT I T Ä V A L TA S U O MI R U O T SI KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR miljoonaa ecua Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) M a k s ut (kausi 1994-1999) Siirreltyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien vapautetut siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirrettyjen ja uudelleen Mukaan lukien siirretyt määrärahat käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 20,42 20,42 16,50 16,50 23,28 23,28 12,77 12,77 0,00 3,88 0,00 3. 88 19,89 19,89 32,74 32. 74 0,00 0,00 0,00 6,36 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 6,36 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 11,93 S i ,93 0,00 6,46 0,80 0,00 0. 00 8. 27 0,00 6,46 0,80 0,00 0,00 8,27 Y H D I S T Y N YT K U N I N G A S K U N TA KOR 29,55 29,55 Y H T E E N SÄ KOR 112,27 1 112,27 i 1 80,58 80,58 * Budjettikohta B2-1101 lukuun ottamatta KOR. sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisia toimia. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 333 TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN TAVOITTEITTAIN VUONNA 1996* TAULUKKO 1. 7 : TAVOITE 5b - YTK miljoonaa ecua Jäsenvaltio Rahasto Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) M a k s ut (kausi 1994-1999) Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 0,00 2,71 4,16 Mukaan lukien vapautetut siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat 0. 66 2,71 4,16 Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 6. 66 2,07 1. 40 6,86 0,00 0,00 3,73 3,73 72,65 15,39 99,68 187,71 37,33 9,28 125,69 172,30 127,16 28,41 180,33 335,91 0 , 00 0^42 33,17 33. 59 0,00 o,00 0 00 0,00 2,09 0,25 n 21 15,56 8,33 13,85 29,45 51,62 15. 16 1,11 0. 00 16,27 34,09 12,83 17,99 64,91 64,17 17. 76 1,00 82,93 971,38 360,98 102,00 508,40 6,86 0,00 0,00 3,73 3,73 72,63 15,39 99,68 187,71 37,33 9. 28 125,69 172,30 127,16 28. 41 180,33 335,91 0,00 0. 42 33,17 33,59 U. UU 0,00 0,00 0,00 2,09 0,25 13,21 15,56 8,33 13,85 29,45 51,62 15,16 1,11 0,00 16,27 34. 09 12. 83 17,99 64,91 64,17 17. 76 1,00 82,93 971,38 360,98 102,00 508,40 3. 47 0. 00 0,14 0,00 0,14 99,21 I 1,46 101,90 212,57 33. 49 6,24 84,67 124,40 117,63 37. 01 145,57 300,20 0,00 0,27 30,89 31,15 0,00 0,00 0,00 0,00 5,03 0. 38 7,28 12,70 1. 1,17 12,96 15,20 39,34 4,46 0,08 3. 13 7,67 11,71 4,59 6,34 22,64 53. 36 15,38 2,70 71,44 825,72 336,07 90,58 399,07 Mukaan lukien siirretyt määrärahat 0. 00 2. 07 1,40 | 3. 47 0. 00 0,14 0,00 0. 14 90,2! 1 1,46 101,90 212,57 33,49 6,24 84,67 124,40 117,6} 37,01 145. 57 300,20 6. 66 0,27 30. 89 31. 15 0,00 0,00 0,00 0,00. ,3. 05 0,38 7,28 12. 70 11. 17 12,96 15. 20 39,34 4,46 0,08 3,13 7,67 11. 71 4,59 6,34 22,64 53,36 15,38 2,70 71,44 825,72 336,07 90,58 399,07 tAKK ESR EMOTR YHTEENSÄ ESR EMOTR YHTEENSÄ tAKK ESR EMOTR YHTEENSÄ tAKK ESR EMOTR YHTEENSÄ bAKK ESR EMOTR YHTEENSÄ 1 J - i , i |fcArs. K | E SR (EMOTR i |YHTEENSA EAKR ESR IEMOTR I YHTEENSÄ. i tAKK ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR Y H T E E N SÄ YHTEENSÄ EAKR ESR E M O TR 1 1 A I. IA L U , \ t M B U KU A L A N K U M A AI 1 IA VAL IA SUOMI RUOTSI Y H D I S T Y N YT K U N I N G A S K U N TA Budjettikohdat B2-1003, B2-1202, B2-1304. 334 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN TAVOITTEITTAIN VUONNA 1996* TAULUKKO 1. 8 : TAVOITE 6 - YTK Jäsenvaltio Rahasto Maksusitoumukset (kausi 1995-1999) M a k s ut (kausi 1995-1999) miljoonaa ecua S U O MI R U O T SI Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 30,50 13,48 33,20 0,00 Mukaan lukien vapautetut siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat 30,50 13,48 33,20 0,00 77,18 0,00 0,00 11,47 0,00 11,47 88,65 30,50 13,48 44,67 0,00 77,18 0,00 0,00 11,47 0,00 11,47 88,65 30,50 13,48 44,67 0,00 t A KK ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR Siirrettyjen jä ùuueueèn Mukaan lukien siirretyt määrärahat käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 6,72 7,76 27,64 0,00 42,12 0,00 0,00 9,02 0,00 9,02 51,14 6,72 7,76 36,66 0,00 6,72 7,76 27,64 0. 00 42,12 0. 00 0. 00 9,02 0,00 9,02 51,14 6,72 7,76 36,66 0,00 * Budjettikohdat B2-1004, B2-1102, B2-1203, B2-1305. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 335 TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1996* Yhteisöaloitteet M «kjujtoumukiet (kausi 1994-1999) miljoonaa ecua M aksut (kausi 1994-1999) Siirrettyjen ja uudelle kayitöönotcllujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan luk vapautetut siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt malrarahatl E M P L O Y M E NT LEADER RECHAR REGIS EAKR ESR EAKR ESR EAKR ESR FEOGA EAKR ESR IFOP EAKR ESR | EAKR ESR | EAKR ESR FEOGA IFOP , KONVER | | RESIDER RETEX URBAN INTERREG/PEACE YHTEENSÄ | EAKR ESR | EAKR ESR EAKR ESR | EAKR JESR EAKR ESR FEOGA IFOP EAKR ESR EMOTR KOR TÎÎTJ ïïffi 222,43 24o,7Ö 3,39 243,31 151,68 99,93 68,64 83,11 130,59 78,15 7,95 44,39 181,91 14,54 119,53 103,77 16,17 157,96 128,27 11,89 17,00 0,80 IJ3. 00 90,91 42,09 134,37 118,62 15,75 154,43 142,81 11,62 Z'5,00 187,94 27,06 847,59 737,09 70,66 39,38 0,46 222,43 0,00 222,43 263,14| 3,39 259,75 251,66 99,93 68,64 83,09 134,56 79,05 8,94 46,57 181,92 167,38 14,54 119,93 103,77 16,17 157,96 128,27 11,89 17,00 0. 80 I33,00| 90,91 42,09 134,37 118,62 15,75 154,43 142,81 11,62 215,00 187,94 27,06 847,59 737,09 70,66 39,38 0,46 -UJST ö. öoi 86,96 170,35| 1,69 168,66 133,61 50,94 25,36 57,30 20,64 "TTÎT 2,85 16,56 88,71 TITO 5,32 « U 3| SJ,S4j 8. 08J 135,55 i i i , ii 5,10 7,03 0,30 95,07 74,02 21,05 79,59 7Ö,6"9 8,89 «7. 81 5,81 108,11 9 i , 7i 11,39 465,19 418,26 30,21 16,50 0,23 86,96 0,00 86,96 170,35 1,69 168,66 133,61 50,94 25,36 57,30 20,64 1. 22 2,85 16,56 88,71 83,40 5,32 61,63 53,54 8,08 135,55 123,13 5,10 7,03 0,30 95,07 74,02 11,05 79,59 70,69 8,89 67,81 62,00 5,81 108,11 96,72 11,39 465,19 418,26 30,21 16,50 0,23 1. 795,59 1. 858,34 752,10 139,49 45,65 2. 815,98 1. 859,14 769,53 139,48 47,83 1. 513,22 I. Ö35,ol 379,68 80,83 17,09 1. 513,22 1. 035,62 379,68 80,83 17,09 Budjettikohdat B2-1400, B2-1410, B2-1412, B2-1420, B2-1421, B2-1422, B2-1423, B2-1424, B2-1430, B 2:1 4 3 1, B2- 1432, B2-1433, B2-1440, B2-1450, B2-1460, B2-1470 336 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAULUKKO 3 : SIIRTYMÄTOIMENPITEIDEN JA UUTTA LUOVIEN TOIMIEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN VUONNA 1996 Maksusitoumukset Maksut miljoonaa ecua Jäsenvaltio R a h a s to Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirrettyjen ja uudelleen Mukaan lukien siirretyt] miärirahat käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset B E L G IA T A N S KA SAKSA K R E I K KA E S P A N JA R A N S KA I R L A N TI I T A L IA L U X E M B U RG A L A N K O M A AT EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR 27,28 0,00 26,53 0,49 0,26 3,38 0,20 0,80 0,00 2,38 4,91 1,32 1. 95 0,79 0,86 1,94 0,00 0,08 0,54 1,32 12,31 2,24 2,57 2,55 4. 95 6,86 0,06 0,34 5,27 1,20 23,25 21,38 0,79 1,08 0,00 13,48 1,20 1,87 9. 48 0,93 0,09 0,00 0,09 0,00 0,00 1,67 0,00 0,23 0,27 1,17 28,54 0,00 27,79 0,49 0,26 7,13 0,20 4,55 0,00 2,38 7,84 1,31 4,88 0,79 0,86 2,79 0,00 0,94 0,54 1. 31 14,46 2,24 4,78 2,54 4,90 8,99 0,06 2,46 5,27 1,20 25,14 21,38 2,68 1,08 0,00 17,83 1,20 6,32 9,38 0,93 0,51 0,00 0,51 0,00 0,00 3,18 0,00 1,75 0,27 1,17 23,40 0,04 21,90 1,34 0,12 4,04 0,90 2,91 0,00 0,24 8,56 5,26 2,68 0,49 0,14 2,35 0,00 0,55 1,01 0,78 25,57 17,48 3,70 2,61 1,78 17,49 9,53 3,43 3,46 1,07 24,36 21,65 2,33 0,01 0,36 22,90 0,75 8,83 12,51 0,80 0,52 0,00 0,52 0,00 0,00 4,46 2,35 1,19 0,00 0,92 23,40 0,04 21,90 1. 34 0. 12 4,04 0,90 2,91 0,00 0,24 8,56 5,26 2. 68 0,49 0,14 2,35 0,00 0,55 1,01 0,78 25,57 17. 48 3,70 2,61 1,78 17,49 9,53 3. 43 3,46 1,07 24,36 21,65 2,33 0,01 0,36 22,90 0,75 8,83 12,51 0,80 0,52 0. 00 0,52 0,00 0,00 4,46 2,35 1. 19 0,00 0,92 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 337 TAULUKKO 3 : SIIRTYMÄTOIMENPITEIDEN JA UUTTA LUOVIEN TOIMIEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN VUONNA 1996* Gatkuu) Maksusitoumukset Maksut miljoonaa ecua Jäsenvaltio Rahasto Siirreltyjen ja tuulelleen kiiylloöitotclliijcn määiäraliojen tilkoptiolisel Mukaan lukien vapautetut siirtelyt ja uudelleen käyttöönotettu määrärahat tifcyAtMï&yM IW&TSMÊ lllllllflfiffflllfflffllll Siiircttyjcn ja uudelleen Mukaan lukien siiirclyl miuititraluil käyttöönotettujen niii. irärahojcii ulkopuoliset fllfllllt 0,00 0,44 0,06 0,00 12,43 9,66 0,86 1,14 0,81 0,52 0,00 0,51 0,01 M ii 0,00 0,44 0,06 0,00 12,48 9,66 0,86 1,14 0,81 0,52 0,00 0,51 0,01 0,25 0,01 0,11 0,00 3,74 0,00 0,25 1,44 2,04 1,66 0,25 0,23 0,59 0,25 0,76 0,11 0,00 4,57 -0,18 1,26 1,44 2,04 2,43 0,25 1,00 0,59 0,59 WÏU:':}:}^B!$ïM 0,25 0,59 iiiiiHSiÄif 0,25 0,00 IBlifflllll 0,00 0,00 llllllll IIIIKöil 0,00 0,18 0,00 0,83 8,67 3,51 0,83 0,43 3,90 50,18 50,01 0,17 0,00 0,00 161,05 80,67 36,93 23,03 20,42 2,20 0,00 0,83 8,94 3,51 1,16 0,43 3,85 59,62 59,48 0,17 -0,03 0,00 196,36 89,95 63,20 22,90 20,31 1,02 0,02 0,14 7,10 3,64 1,54 0,29 1,62 1,02 0,02 0,14 7,10 3,64 1,54 0,29 1,62 32,62 ', •' ' 32,62 31,68 0,94 0,00 0,00 188,03 102,93 53,34 22,97 8,79 31,68 0,94 0,00 0,00 188,03 102,93 53,34 22,97 8,79 PORTUGALI SUOMI «vât^y^-'W:lr\!^pM Y H D I S T Y N Y IT KUNiSilGÂlSkxiN'M YHTEISÖ YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR Budjettikohdat B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830 3B LUKU VII RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 341 TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAVOITTEITTAIN* TAULUKKO 1. 1 : TAVOITE 1 - YTK miljoonaa ecua Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) Maksut (kausi 1994-1999) Snncttyjen ja uudellen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat burrettyjen ja uudellen käyttöonouxtujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyn määrärahan % (2)/(D (0 TOT 65,14 22,00 0,37| 229,69! 2. 742,32 1. 775,98 1 368,25 46,50 5933,05 4. 308,56 801,44 1. 015,12 37,10 6. 162,22] 8. 123,91 2. 826,42 1. 519,15 462,78 12932,26 369,52' 268,27 150,53 6,30 794,62 1. 340,46 940,51 592,63 17,41 2891,00 3. 658,36 633,82 704,79 66,54 5 063,51 8,20 6,70| 2,80j 42,00 19,96 5,04 8,76 0,00 33,76 4. 758,66 1. 533,39 1. 153,17 72,16 7. 517,37 548,45 321,57 151,15 17,03 1. 038,20 42. 637,69 26. 036,67 9. 179,78 6. 692^5 728,99 142,18 65,14 22,00 0,37 229,69 2. 742,32 1. 775,98 1. 368,25 46,50 5933,05 4. 308,56 801,44 1. 015,12 37,10 6. 162,22 8 123,91 2. 826,42 1 519,15 462,78 12 932,26 369,51 268,27 150,53 6,30 794,61 1. 340,46 940,51 592,63 17,41 2. 891,00 3658,36 633,82 704,79 66,54 5063,50 141(5 8,20 6,70 2,80 42,00 1 ^ 96 5,04 8,76 0,00 33,76 ~T75S^5 1. 533,39 1. 153,17 72,16 7517,37 548,45 321,57 151,15 17,03 1. 038. 20 TTT75 40. 62 9,58 0,19 164,13 2240,46 1. 311,18 986,08 26,74 4. 564,47 3. 090,88 531,% 791,01 23,89 4437,74 5. 381,87 2. 397,11 1 226,58 338,69 9344,25 221,32 179,79 97,49 3,46 502,06 904,54 845,59 535,70 13,93 2. 299,75 2. 73!,?| 308,36 392,06 35,21 3467,34 5,06 5,39 1,58 31,47 "T5^7 4. 03 7. 01 0,00 27,01 3. 730,38 1. 149,09 735,11 58,22 5. 672,80 446,88 258,84 101. 33 8. 82 815,86 113,74 48,03 9,58 0,19 171,54 2. 240. 46 1 311,18 986,08 26,74 4. 564,47 3090,88 531,96 791,01 23,89 4. 437. 74 5. 381,87 2 397,11 1 249,04 338,69 9. 366,72 12X52" 208,59 97,49 3,46 530,87 $04,54 845,77 535,70 13. 93 2. 299. 93 2. 731,71 322,60 392,06 35,21 3 481,591 5. 06 5. 39 1,58 31. 47 "T5T57 4,03 7. 01 0. 00 27. 01 1730. 38 1. 174,90 735,11 58. 22 5. 698. 61 446; 258,84 101,33 8,82 815,86 42. 637,67 31. 326,88 31. 425,80 26. 036,65 9. 179,78 6. 692^5 728,99 18. 897,19 7. 031,63 4. 88733 510,73 18. 897,19 7. 108,08 4. 909,80 510,73 8U % 74% 44% 50% 75% ~S2T% 74% 72% 58% 77% 72% 66% 78% 64% 72% 66% 8 5% 82% 7 3% 72% 6U% 78% 65% 55% 6 7% 67 % 90% 90% 80 % 80% ~7T% 5 1% 56% 53% 69% 80% 62% 80% 56% 75 % 80% 80% 80% 0% 80% 78 % 77% 64% 81% 76% 81 % 80% 67% 52% 79% 74% 73% 77% 73% 70% EAKR ESR. EMOTR KOR YHTEENSÄ E Ä KK ESR | EMOTR KOR YHTEENSÄ •EÄKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ EÄKK ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ ItAKR JESR j EMOTR KOR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ IEAKR lESR I EMOTR JKOR 'YHTEENSÄ EÄKK ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR PORTUGAL! YHP1SIVNV1 KUNINGASKUNTA Budjettikohdat B2-1000, B2-1100, B2-1200, B2-1300. 342 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAVOITTEITTAIN* TAULUKKO 1. 2: TAVOITE 2- YTK Jäsenvaltio Rahasto Maksusitoumukset (kausi 1994-1996) Maksut (kausi 1994-1996) miljoonaa ecua % (2)/(D. Siirrettyjen ja uudellen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirrettyjen "a uudelTén käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt määrärahat BELGIA TANSKA SAKSA ESPANJA HANSKA HALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALIA SUOMT RUOTSI YHDISTYN YI KUNINGASKUNTA EÄKK ESR " YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ j ] | 1 i bAKJ< ESR i iYHTEENSÄ |EAKK IESR 1 YHTEENSÄ IEAKR JESR ! YHTEENSÄ IbAKR ESR i ! YHTEENSÄ jfcAKK JESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ fcAMC ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ 1 YHTEENSÄ EAKR |ESR 114,59 25,35 139,94 44,74 8,53 53,27 488,10 183,03 671,13 791,13 245,97 1. 037,10 1 345,77 220,71 1 566,48 432,74 97,56 530,30 6,03 1,94 7,97 143,97 60,18 204,15 46,53 19,01 65,55 46,12 6,30 52,42 83,22 22,56 105,78 1 528,53 535,12 2. 063,65 6. 497,73 5. 071,47 1. 426,26 (1) 110,62 29,98 140,60 44,54 8,53 53,07 482,89 183,03 665,92 790,42 245,97 1. 036,39 1. 339,46 220,71 1 S60. 16 416,41 97,56 513,97 4,56 1,94 6,50 143,97 60,18 204,15 46,53 19,01 65,55 46,12 6,30 52,42 83,22 22,56 105,78 1. 525,56 535,12 2. 060,68 6. 465,19 5. 03430 1. 430,89 34,41 13,28 47,69 19,87 3,79 23. 67 230,83 102,25 333,09 442,25 164,97 607,21 671. 80 160,71 832,52 188,98 56,08 245,06 3,01 1,26 4,28 54,48 37,31 91,80 21,27 11,74 33,01 26,64 3,15 29,79 26,78 11,28 38,06 711,03 371,79 (2) " 34,41 15,59 50,00 19,87 3,79 23,67 230,83 108,85 339,68 442,25 164,97 607,21 671,80 163,65 835,46 188,98 56,08 245,06 3,01 1,26 4,28 54,48 37,31 91,80 21,27 11,74 33,01 26,64 3,15 29,79 26,78 11,28 38,06 711,03 379,31 1. 082,82 1. 090,34 3368,98 2. 43136 937,62 338835 2. 43136 956,99 3 1% 52% 36% 4 5% 44% 4 5% 4 8% 59% 5 1% 56% 67% 59 % 50 % 74 % 54 % 4 5% 57% 48% 06 "/o 6 5% 66% JJSVo 62% 4 5% 40 "/o 62% 50% 58% 50% 57% 50% 36% 71 % 53% 52% 48% 67% Budjettikohdat B2-1201, B2-1301. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 343 TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAVOITTEITTAIN* TAULUKKO 1. 3 TAVOITE 3- YTK Jäsenvaltio Rahasto Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) Maksut (kausi 1994-1999) miljoonaa ecua % (2)/(D MirrcUyjcn ja uudellen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirrettyjen ja uuuellcn käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt määrärahat (1) (2) BELGIA TANSKA SAKSA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALTA SUOMI RUOTSI ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR 192,56 192,56 148,34 156,42 8 1% 127,00 127. 00 88,46 115,19 9 1% 820,40 820,40 513,77 521,77 6 4% 666,50 666,50 516,66 516,66 7 8% 1. 199,99 1. 199,99 906,56 006,56 7 6% 350,34 350,34 202. 67 202,67 ' 58 % 9,86 9. 86 8. 45 8,95 9 1% 434,50 434,50 377. 93 377,93 8 7% 129,75 129,75 103,80 103,80 8 0% 95,32 73. 00 95,32 73,00 51,26 36,50 51,26 5 4% 36. 50 50% YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA ESR 2. 051. 80 2. 051,80 1 400,26 1. 400,26 6 8% YHTEENSÄ ESR 6. 151,03 6. 151,03 4354,66 4. 397,97 7 1% * Budjettikohta B2-1302. 344 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAVOITTEITTAIN' TAULUKKO 1. 4: TAVOITE 4- YTK Jäsenvaltio Rahasto Maksusitoumukset (kausi 1994-199») Maksut (kausi 1994-1999) miljoonaa ecua % (2)/(l) piirrettyjen ja uudellen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien vapautetut, siirtelyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat piirrettyjen ja uudellen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt määrärahat (1) (2) 16,38 13,00 16,38 13,00 8,23 10,68 8. 23 50% 10,68 8 2% 56,22 56,22 23. 51 23. 51 4 2% 167,64 167,64 187,07 187,07 98. 90 98,90 0,90 0,90 22,23 22,23 11. 70 11,70 23,60 37,50 23,60 37. 50 75,85 97. 32 49,45 0. 59 11,12 9,36 12. 92 18,75 75. 85 4 5% 97. 32 5 2% 49. 45 50% 0,59 6 6% 11. 12 5 0% 9. 36 8 0% 12. 92 5 5% 18,75 50% 635,13 635,13 317,76 317,76 5 0% ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR BELGIA TANSKA SAKSA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALTA SUOMI RUOTSI YHTEENSÄ * Budjettikohta B2-1303. Rakenneranasiot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 345 TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAVOITTEITTAIN* TAULUKKO 1. 5: TAVOITE 5a Maatalous - YTK Jäsenvaltio Rahasto Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) Maksut (kausi 1994-1999) miljoonaa ecua % (2)/(l) Siirrettyjen ja uudellen kä\ttöönotcUujcn määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirrettyjen ja uudellen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt määrärahat (1) (2) EMOTR EMOTR 79,83 60. 75 79,83 60,75 59,10 41. 26 59,10 7 4% 41,26 6 8% EMOTR 514,56 514. 56 387,16 387. 16 7 5% EMOTR 102. 41 102. 41 84,55 84,55 8 3% EMOTR 739,39 739. 39 449. 86 449. 86 61 % EMOTR 249,16 249. 16 99,81 99,81 4 0% BELGIA TANSKA SAKSA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT EMOTR EMOTR 16,53 34,32 16. 53 34,32 10. 58 18. 64 10,58 6 4% 18,64 5 4% ITÄVALTA EMOTR 137,44 137,44 107,88 107,88 7 8% SUOMI RUOTSI EMOTR 114. 74 114. 74 57. 31 57,31 50% EMOTR 40,22 40,22 34,72 34,72 8 6% YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA EMOTR 100,40 100,40 75,74 75,74 7 5% YHTEENSÄ 1 EMOTR 2. 189,75 2. 189,75 1. 426,60 1. 426,60 6 5% Budjettikohdat B2-1001, B2-1002 (toisin sanoen lukuun ottamatta budjettikohtaa B2-1000 - Markkinapolitiikkaan suoraan liittyvät rakenteelliset tukitoimet (ainoastaan vuonna 1994 - 43,65 miljoonaa maksusitoumuksia ja 43,65 miljoonaa ecua maksuja), ja lukuun ottamatta asetuksen (ETY) nro 2328/91 mukaisia korvauksia vuodelle 1993 (356,6 miljoonaa ecua maksusitoumuksia ja 417,02 miljoonaa ecua maksuja). 346 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAVOITTEITTAIN* TAULUKKO 1. 6 : TAVOITE 5a Kalastus - YTK Jäsenvaltio Rahasto Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) Maksut (kausi 1994-1999) miljoonaa ecua % (2)/(l) Siirrettyjen ja uudellen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirrettyjen jä uudellen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt määrärahat (1) (2) BELGIA TANSKA SAKSA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALTA SUOMI RUOTSI KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR 24. 50 69,87 37,64 24,50 69,87 37,64 59,72 59,72 63,27 44,77 63,27 44,77 1,10 1. 10 15,52 15,52 2,00 2. 00 23,00 23,00 40,00 40,00 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA KOR 44,33 44. 33 19,83 30,29 20. 02 42,71 41,13 23,13 0,11 12,66 1,00 6. 90 12,00 20. 10 19,83 8 1% 30,29 43 % 20,02 5 3% 42. 71 72% 41. 13 6 5% 23,13 5 2% 0,11 10% 12,66 8 2% 1. 00 5 0% 6,90 3 0% 12,00 30 % 20,10 4 5% YHTEENSÄ KOR 425,72 425,72 229,86 229,86 5 4% * Budjettikohta B2-1101 lukuun ottamatta KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisia toimia. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 347 TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAVOITTEITTAIN' TAULUKKO 1. 7 : TAVOITE 5b - YTK Jäsenvaltio Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) Maksut (kausi 1994-1999) Siirrettyjen ja uudellen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirrettyjen ja uudellen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt] määrärahaa % (2)/(l) miljoonaa ecua BELG1A- TANSKA SAKSA ESPANJA ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALTA SUOMI RUOTSI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA EAKK ESR EMOTR YHTEENSÄ ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR ESR EMOTR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EÄKK ESR EMOTR YHTEENSÄ EÄKK ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR— ESR EMOTR YHTEENSÄ EÄKK ESR EMOTR YHTEENSÄ YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR 4,25,' 6,95| 16,03 " 5 ^1 1,291 6,30| 13,51 "171769 42. 84 234,92 449,45 22,57! 229,84 334,39 ""284721 93,12 331,69 709,09 43,86 14,78 81,95 140,59 ~ÖJ5 0,11 0,30 0,84 16,11 2,46 22,58 41,16 ~"4T7S7 27,53 60,75 129,95 3TJ9 6,29 11,60 49,08 "147591 12,83 17,99 64,91 T30754 54,23 18,86 203. 63 2. 152,63 846,58 282,31 1. 023,74 (I) TJ1 4,25 6,95 16,03 ~5T93 1. 29 6,30 13. 51 ~T7T765 42. 84 234,92 449,45 ~ 8 T 97 22,57 229,84 334,39 "184^58 93,12 331,69 709,09 14,78 81,95 140,59 "~Ö73 0. 11 0,30 0,84 16,11 2,46 22,58 41. 16 TTfiT] 27,53 60,75 129. 95 TTJ§ 6,29 11,60 49,08 Tm 12,83 17. 99 64,91 "H0751 54,23 18,86 203,63 TTT 2,85 2,79 8,05 "1774 0,78 1. 29 5,80 "T3S3J 26,90 180. 34 346. 77 ~55?2T 13,44 160,19 242,84 201,44 72. 70 233,99 508,14 "21791 7,44 55,28 84,65 0721 0. 05 0,15 0,42 "12744 1,49 11,33 25,25 "577P 19,80 30,85 78,50 "12721 2. 67 8. 69 23,61 "TÏ77T 4,59 6. 34 22,64 ~507P 38. 41 11,63 140,88 <2) Tl 2. 85 2,79 8. 05 "1774 0,78 1,29 5,80 "119733 26. 90 180,34 346,77 ~35721 13,44 160,19 242. 84 201,44 72. 70 233,99 508. 14 "TT791 7. 44 55,28 84,65 T5721 0,05 0,15 0. 42 12744 1,49 11,33 25,25 ""27781 19,80 30,85 78,50 12721 2,67 8,69 23,61 1T77Î 4,59 6,34 22,64 ""SÖ781 38,41 11,63 67% 40% 50% 63 % 61% 20% 4 3% 77% 84% 60% 70% 73% 71 % 78% 71% 72% 50 % 50% 67% 60% ~5UVt 50% 50% 50% 77 % 60% 50% 61% 67% 72% 51% 60% 39% 42% 7S% 48% 34 % 36% 35% 35% 70% 71% 62% 140,88 69% 2. 152,63 1. 487,58 1. 487,58 69% 846,58 282,31 1. 023,74 593,55 191,15 702,88 593,55 191,15 702,88 70% 68% 69% Budjettikohdat B2-1003, B2-1202, B2-1304. 348 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1995-1996 TAVOITTEITTAIN* TAULUKKO 1. 8 : TAVOITE 6 - YTK MJUMI RUOTSI Jäsenvaltio Rahasto Maksusitoumukset (kausi 1995-1999) Maksut (kausi 1995-1999) miljoonaa ecua % (2)/(l) Siirrettyjen ja uudellen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirrettyjen jä uiïdêïïcn käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt määrärahat (1) (2) 52,90 34. 58 70,00 0,70 158,18 21,86 11,39 22,41 0,73 56,39 214,57 74,76 45,97 92,41 1,43 5 2> 34,58 70,00 0. 70 158,18 21,86 11,39 22,41 0,73 56,39 214,57 74,76 45,97 92,41 1,43 11. 95' 18,31 46. 04 0,35 82. 62 10,93 5,70 14,49 0. 37 31,48 17. 95 18,31 46. 04 0. 35 82. 62 10,93 5,70 14. 49 0,37 34 % 5 3% 6 6% 5 0% 5 2% •" 50% 50% 6 5% 5 0% 31,48 5 6% 114,10 114,10 5 3% 28,85 24,01 60,53 0,72 28,85 24,01 60,53 0,72 3 9% 5 2% 6 5% 6 5% LAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR * Budjettikohdat B2-1004, B2-1102, B2-1203, B2-1305. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 349 TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996* TAULUKKO 2. 1 : YHTEENVETO M aksusitoumukset (kausi 1994-1999) M a k s ut (kausi 1994-1999) siirrettyjen ia uudellen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset TTu ukaan lukien napautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirreltyjen ja uudellen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukienl siirretyt määrärahat! miljoonaa ecua % (D (2) '(2)/(l) Yhteisöaloitteet ADAPT E M P L O Y M E NT j EAKR ESR EAKR ESR EAKR ESR EMOTR " 530,09 —TÏÏJJ 520,05 "' 55537 9,59 545,98 £93,04 316,95 71,60 304,48 PESCA • T8T5* EAKR ESR KOR EAKR ESR EAKR ESR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EAKR ESR EAKR ESR '" • ~ EAKR ESR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR 84,80 8,91 88,83 379,25! 350,77' 28,48 291,6*0 252,43 39,17 "T94'"73 165,04 11,89 17,00 0,80 T7T-2Ï 318-48 52,75 29347 266,36 27,01 319,55 305,59 »3,96 " j" | j j ' ' j " • | ! - r " • '"' 350,90 ! 1 j | ! j 309,55 41-35 1. 221,19 1. 086,56 » M7 47,66 °. «° "5. 383,04 3. 476,16 1. 447,51 369,15 90,23 REAGIS KONVER RESIDER RETEX URBAN INTERREG/PEACE YHTEENSÄ 530,091 10,04 520,05 572,01 9,59 562,42 720,421 326,75 74,40 319,26 187,66 •" 85,60 9,90 92,16 385,45 356,97 28,48 292,46] 253,291 39,17; 216,78 187,09 11,89 17,00 0,80 371,22 318,48 52,75 311,47) 281,061 30,411 319,5S| 305,591 13,96| 372,37| 321,07 51,29 239,581 —sin 234,56 324,5B| 4,59 319,99 24Ä. 32 28,24 124,41 3T;"HT 4,50 3,34 29,97 T5T3TT- 144,14- 12,28 136,801 117,21 19,58| T5T371. "45713 5,10 7,03 0,30 182,40 156,03 26,37 157,89 143,36 14,52 143. 31J 136,331 6,98] 161. 83J 143,30 18,53 1. 432,90 [ — " - 701-35 1. 290,31 88,55 53,45 0,60 5. 712,38 3. 745,84 1. 483,27 389,71 93,56 644,02 38,06 21,16 0,30 1. 661,06 1. 757,32 727,57 152,60 30,57 23938] 5,02 234,56 J 2 4 38 4,59 319,99 266,32 113,66 28,24 124,41 37,80 4,50 3,34 29,97 156,42] 144,14 12,28 137,23 117,64] 19,58 157,57 145,15 5,10 7,03 0,30 182,40 156,03 26,37 157,89 143,36 14,52 14331 136,33 6,98 166,25 143,30 22,95 706,62 644,02 39,08 23,22 0,30 2. 675,98 1. 757,75 733,01 154,66 30,57 4 5% 5 0% 4 5% 5 7% 4 8% 5 7% 37 % 3 5% 3 8% 39 % 2 0% S % 34 % 33 % 4 0% 43 % 46 % 50 % 7 3% 78 % 43 % 41 % 38 % 4 9% 49 % 50 % 51 % 51 % 4 8% 4 5% 4 5% 50 % 4 5% 4 5% 45 % 4 9% 50 % 44 % 4 3% 5 0% 4 7% 4-7 % 49 % 40 % 33 % * Budjettikohdat B2-1400, B2-1410, B2-1412, B2-1420, B2-1421, B2-1422, B2-1423, B2-1424, B2-1430, B2-1431, B2- 1432, B2-1433, B2-1440, B2-1450, B2-1460, B2-1470. 350 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAULUKKO 2. 2 : TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN JA OHJELMITTAIN Yhteisöaloitteet (YAOtien lukumäärä) RR:niuki Maksusitoum. 1996 Maksusitoum. 1994-1996 Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (1) 1. 444371 31,21) "32233' "75751 (2) (2V(D 530,0» TTTC ~37w löö % |ADAPT<I7) Belgia Flanderi Vallonia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Iso-Britannia Pohjois-Irlanti EMPLOVMKNTU7) Belgia Flanderi Vallonia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Iso-Hhtannia l'ith/ois-lrlanli LEADER (102) tanska Saksa liaden- Wiintemherg Nicdcrsachscn Baijeri Berliini Ola) Brandenhnrg Hessen Mecklenburg- Vorpommem Nordrhein-Westfalen Mhcinland-P/alz Saarland Saennen Sachsen-Anhalt Schlcs wig-Holslein Thiiringen Verkot TSJï T5T 3,16 3,35 6,2(1 17. 29 4. 82 18. 70 0,00 4. 00 23,08 0. 06 0,00 0,00 4. 31 1. 21 0. 00 0. 77 0,00 0,77 (3) (3V(D "239381 ""973° TT"K ~3Tra 4. 49 4. 87 8,85 38,75 8,39 42,75 23,47 5,95 41. 13 0,09 5. 76 5,79 6,30 9,85 •5,63 27,52 26,59 0,93 3 0% 3 0% 30°/< 17% 2 8% 17% 9% 28% 22% 30% 10% 50% 30% 50% 5 0% 10% 9% 30% 100% 100% 100%, 3 4% 9 1% 32% 19% 35% 4 3% 100% 20°/ 100% 100% 100% 100% 25% 24% 100% ~38T. "TöTO '170,35 -5TÎ0- 324581 "T57J5 - Î TO 100% 100% 100% 32% 20% 30% 34% 39% 38% 100% 15% KK) % 24% 100% 100 % 34%, 28% 100% 5,20 0,00 2,37 29,47 2,34 35,33 15,57 13,35 41,91 (MX) UI 0,0(1 2,14 0. 00 0,00 21,58 21. 27 0. 3(1 12,30 13,20 24. 19 33. 77 20,27 33,69 0. 00 3. 46 45,60 0,25 0,00 0,00 17,01 0,00 0,00 18,68 15,89 2,79 263,141 1UJI 10. 41 0,00 8. 95 26. 84 4,59 56,05 27,31 21. 73 82,69 (),(XI 2. 21 0,(XI 3,92 0,00 0. 0(1 18. 44 17,43 1. 02 14. 96 16,24 29. 50 76,69 27,41 81,79 46,94 7. 35 81,70 0,30 11,51 11,57 21,0(1 19,70 11,25 72,17 69,07 3,10 "572JJ1 "TTTö 12,21 19,89 10,56 49,98 12,62 114,67 49,58 29,34 134,16 0,30 6,45 23,01 9,58 29,15 20. 69 49,80 37,90 11. 90 ISffl -ST! 15. 89 72072. ' 48 « "TS! 140,46 79% T33JT TM 14. 25 0,00 0. 63 0,00 0,(X) 1. 62 0. 51 0. 30 0. 00 0. 1X1 0. 61 0. 00 3,93 6. 64 0. 66 1. 00 5,67 18X4 6,08 0. 24 18,83 6,20 15,56 3,54 8. 55 I. X2 18. 01 15. 56 6,64 13. 92 1,00 100% 100% 14% 100% 100% 100% 100% 100 % 100% 100 % 100% 100% 100% 100 % 100% 0,00 0. 19 0,00 0. 0(1 6. 08 0,14 0. 08 0. 00 0,(XJ 0. 18 0,00 5. 02 1. 99 0. 17 0,40 6,11 9,95 3,17 41,04 6,35 64. 64 26,70 16,95 67,64 0. 15 3,23 11. 51 4,97 14,58 10,35 37,26 31,51 5. 75 Tssyi "T9? 53,07 1,70 5. 65 3. 04 0. 07 11,30 1,86 4,67 1. 06 2. 57 0,55 5,40 8. 63 1,99 4. 18 0,40 50% 50% 30% 2 6% 10% 17% 18% 22 19% 50% 8% 50% 12% 50 50% 25% 2 3% 4 8% T51Î ~WV, 30% 30 % 30% 7% 30 % 60% 3 0% 30% 30% 30% 30% 30% 5 5% 30% 30 % 4 0% 14. 96 16,24 29. 50 228,80 30,10 256,40 249,70 21,20 190,00 0,30 57,55 11,57 21,00 19,70 11,25 286,60 283,50 3,10 "1. 524. 1S -T2TITJ 12,21 19,89 10,56 156. 80 64,40 3R6. 60 146,50 76,10 348,70 0,30 42,44 23,01 40,30 29. 15 20,69 146,50 134,60 11,90 imju «TTS 177,43 5,68 18,84 43,05 0,24 18,83 6. 20 15,56 3,54 8,55 1,82 18,01 15,56 6,64 13,92 i. ooj Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 351 TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAULUKKO 2. 2 : TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN JA OHJELMITTAIN (jatkuu) V lileisoalnittcet (VAO:irn lukumääri) UK. nn. lti Maksusitoum. 19% Maksusitoum. 1994-1996 (2) (2y(0 148. 00 354,7' 68. 81 27. 48 13,00 3. 1? 12. 33 6,41 41. 00 53,50 13,52 24,(K) 43,80 3,68 3,60 9,52 4,81 2. 47 23. 63 190,00 3. 67 17. 23 12,78 10. 13 8,53 14,09 6,42 2. 24 3. 05 2,04 5. 78 0,82 14. 39 15,04 7. 44 22,03 9. 28 9,83 12. 06 13,15 67,92 288,72 15,97 19,55 4. X0 23,15 25,82 6. 35 4,9(1 16,34 3,95 4,53 8. 45 9,X5 8,41 9,25 26,60 32,37 "TMli «. 52 0,47 3,30 0,48 (MK. 0. 23 0,09 0,45 0,41 0. 13 1. 56 0. 60 0,25 0,24 0,05 0,64 0,16 0,42 121,62 10. 32 27. 48 13,(XI 3,13 2,07 1,06 4,92 10,00 2,25 24,00 3. 50 3. 68 3,60 1,79 4. 81 2. 47 3,54 92,73 188,29 3,2: 2. 17 0,82 1,01 1. 05 9,83 6,42 2. 24 (),(XI 0,79 0. 81 0. 82 1. 44 0. 54 7. 44 22,03 9. 28 u; 7. 84 13,15 0,(8) 49. 29 9,33 0. 66 0. 54 0,99 0,77 1. 05 1,17 3,57 3. 95 4,53 1,11 0. 27 I. 5X 1. 23 0. 54 0,52 3,22 17,23 12. 78 10,13 8. 52 14,09 6,42 2. 24 3. 05 0,79 5,78 0,82 14. 30 15,04 7. 44 22,03 9,28 9,83 12,06 13,15 7,50 77,91 15,36 2,38 4,80 6,95 3. 54 1. 74 1,47 3,57 3. 95 4,53 1. 11 0. 27 1. 58 1. 23 6,58 1,09 151, 34% 15% 100 100 % 100% 17% 16"/ 12*/ 19% 16% 100 % 8% 100 % 100%, 19 %, 100 % 100% 15 99% 88% 100% 100 % 100% 100 % 100 % 100 % 100 %, 100% 39% KK) % 100 % 100% 100* 100% 100% 100% 100 % 100 % 100 % 11% 27% 96% 12% 100%, 30% 14% 27% 30% 22% 100 % 100% 13% 3% 19% 13% 25% 3% Kreikka" K^punja Andalusia Arapm Asiurta lUeaont i tahna tiila-J'/i-Mancha Caxtilla-Uon tl unia f-lxtrcmadura (ialtcia IJJ Kio/a Madrid Mitraa Navarra Ikisbmaa Valencia Ka mk a Alsace Aquitaine rgnv ;v-Normandie lUmixojinv Ureiayne ( 'lutmfta^ne-Ardenne itki! Douai. Valenciennes. u. he~( am tv f fame -Normaniin: UintfHedoc-K/nvisilfort h >r rinne Mult-Tyn-nées -d*-la-hure •n-Charenies xncc-AliKS-(ole iTAxu, it-Alpcs Irlanti Malia Ahruzzi Ikistlttvta Holzano ( atahna ( ant/Kina ha KoMaf»rM2 h Venezia (Uulia f xii tu m hardia Mirche Molin- Ombrta Affuha Sardinia Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) ^ U xï 9. 83 "TTJx" 44. 69 oy») If 13% 0,23 3,74 1,45 0,03 0. 11 0,04 0,22 0. 20 0,06 2,81 0,30 0,07 0,07 0,03 0,19 0. 05 0,21 5. 16 8. 24 3,9(1 1,25 1. 04 0,53 2,46 5. 00 1,12 7. 20 1. 75 1,10 1. 08 0,9(1 1,44 0,74 1,77 45,60 61,13 1,61 3. 92 1,88 2,74 1,3(1 2. 95 1. 93 0,67 (1,42 0,24 0,24 0,24 3,42 1. 53 3,18 6,61 4,64 1. 78 2. 35 3,95 0,00 1,61 5,17 4,02 3,24 2,81 4. 23 1,93 0,67 0,97 0,24 1. 73 0,24 4,32 4. 65 3. 18 6,61 4,64 3,31 3,62 3. 95 3. 75 22,30 36,29 4,67 0. 33 0,16 0,50 0,38 0. 53 0,58 0,94 1,61 1,89 0,56 0,13 0,62 0,61 0,27 0,26 7,68 UV 2,03 3. 48 1. 77 0,87 0,74 0,94 1. 61 1,89 0,56 0,13 0,62 0,6 3,29 0,54 8% 30% 30% 40 %, 8% 8% 6% 9% *•/ 30% 4% 30% 30% 9% 30% 30 % 7% 32% 44% 30% 31% 32% 33% 30% 30% 30% 32% 12% 30% 30 % 30% 31% 43 % 30% 50% 34 % 30% 30% 6%, 13% 48% 6% 42 % 15% 7% 14% 15% 6% 41 % 42% 7% 1% 7% 7% 12% 2% 352 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN- 1994-1996 TAULUKKO 2. 2 : TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN JA OH. JELMITTAIN (jatkuu) yhteisöaloitteet (YAO:ien lukumMrä) Trento Voile d'Aosta Venezia Ierknl Luxemburg Alankomaat Drenlhe l-levoland Nourdooit Tru ïlatid/noordwest Orontngen Noordvxst Fm s land RR:n tuki' Maksusitoum. 1996 (D 31581 14. 81 2. 24 0. 47 16,34 2. 1X) 1,01 8,46 1. 05 2. 11 2,64 2. 65 —m 0,72 1. 38 0,19 5,98 2,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,38 0,47 5,98 2,00 1,01 8,18 1. 05 2. 02 2,50 2. 61 Maksut 1996 Maksusitoum. 1994-1996 m m 0,72 (ÎVd) 62 •/ 100"/ 37 % 100 100% 97% 100%, 9 6' 9 5% 98% 86% 80' 78% 85 %, 91 % 80% 95 y. 8 0' 100% 100% 9% 100 % 100% 100% 83% 83% 83% 10(1' 10(1% 100% 100 % 100% 100% 49%, 75 *!i 101 % 99% 17% 100% 91 % 13% 99* 94% 100% 23,39 18,11 20,12 5,58 2,57 2. 90 4,93 0,80 4. 27 1,72 0,36 0. 25 117,59 28. 09 16,15 11,94 16,11 12. 09 4. 02 66,20 25,85 8,41 11. 96 11. 35 8,62 16,00 2Ä5. Ö0 16. 40 23. (X) 27. 10 4I. 5( 28. 30 7,84 34,17 10,63 29,26 3,41 3. 97 37,42 4. 47 0,00 2,46 4,48 0. 64 4. 0' 1. 38 0,36 «. 25 4. 01 28,09 16,1 li,94 13,37 10,03 3,34 10,03 3,45 0. 77 3,12 1,66 1,04 4,09 T 3W —TJ 9,54 19. 38 22. 25 0,00 9,52 6,06 0,00 9,34 23,22 3,41 3. 97 26,20 4,47 2. 01 2. 46 4,48 0. 64 4,07 1,38 0. 36 0,25 10,74 28,09 16. 15 11. 94 13,37 10,03 3,34 66. 20 25,85 8,41 11,96 11,35 8,62 7,83 —-—irm — ; ^ 12,27 23,2,1 26,76 6,91 28,30 7. 17 4,42 10,49 27,48 3,41 3. 97 TTJffvTJI 2,69 9,41 2,55 184,25 0,85 4. 74 -— —m 2,69 1,92 2. 55 41,72 0,85 4,74 31,27 "3S57Î IXTD 2. 6y 9,41 2,55 142,92 0. 85 4,74 TTK "TOÖTT 100%, 100% 10(1%, 78% 100% 100% Maksut 1994-1996 (3) —m (3V(D - j -p 0,36 0,41 0. 16 2. 99 0. 80 0,41 2. 45 0,32 0. 6(1 0,75 0,78 6,06 1,34 0,60 0,74 1,35 0. 19 1. 22 0. 41 0,11 0,10 8,44 8. 43 4. 85 3,58 4,01 3. 01 l. Otl 19,63 7,54 2. 52 3. 59 3. 13 2,84 4,73 "37J0 2. 18 1. 92 2. 56 3,46 8,49 1,3(1 2,21 1,72 6,59 1,13 1,19 4,48 156,42 0,81 3,21 0,77 57,13 0,43 1,42 19% 33% 18% 40' 40 % 29% 30%, 29% 2 8% 29% 26% 24% 2 3% 25% 27°/; 24",( 29",; 24 %, 30 % 40% 7% 30 % 30 % 30 % 25 % 25 25% 30% 29% 30 % 30 "/, 28% 33 % 30 % ~W% 13% 8% 30 %, 17% 6% 16%, 23%, 3 3% 30 %, 12% ~wn ~TTV. 30 % 34% 30% 3 1% 50 % 30% 0,36 0. 41 0. 07 2,99 0,8(1 0,0(1 0,0(1 0,0(1 0,00 0,00 0,00 5. 73 1. 34 0,27 0,74 1,35 0,1 1. 22 0. 41 0,11 0,1(1 4. 85 8,43 4. 85 3. 58 4. 01 3,01 1. 00 14,81 6,07 1,89 2,45 2,37 2,03 1,84 ""^P? TTT4 0. 82 0. (81 0. 31 0. 00 8. 49 0,74 0,00 1,14 4. 46 1,13 1,19 1,94 "BUTT ~~m 0. 81 0,96 0,77 26,28 0,43 1. 42 Itävalta AUi-ll,l\:i!lu Ir. ocenlonJ Kurnien Ylti-ltavalta \ilzhure Sleiermark Tiroli Vorarlberg Verkot Portugali meen jh alueet meen 6 alueet Kuutsi meen ih alueet meen (, alueet Yhdistynyt kuningaskunta hlfjunl, Skotlanti Htyjtlands and Islands l'tihion-lrltmtt I Voie s crkot FCvTJATTC) lra_ Tanska Saksa :ikka Mankivmaat Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt ku ngaskunta S ME (35) " H - T_ ; Flanderi Vallonia laraka Saksa lkiden-Wurtlemberg Nicdcrsachscn Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 353 TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAULUKKO 2. 2 : TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN JA OHJELMITTAIN (jatkuu) "Ylïîc lidiloitïêeï (YAO:iriih>kumX«rX) "f" •RKin-hlT ! (I) ~T,:*n 14. 61 0,97' 3,04 6,29 49,17 28. «1 I9i,66 17,21 70. I)'' -wrrpï 266,08 6i,: 28. 3X 60,82 115. 56 124,00 "4TOT 0. 93 14,75 158. 63 1. 65 30. 25 66. 45 6. 26 29,80 19. 2. 2 5,(8 1. 5; 34,21 33. 54 /•eilitni itranilcbotirg lire me n '/> teckicnhurx- Varpommer Norilrhem-lVestfalen Hlieinland-1'fal; Soarlantl Sachscn Sateen-Anhidt S\-hlcswig-Holstcm ThiL'inyen Kreikka Espanja Karilta Nord-1'as-dc-l'alats/Hainaui Tmoitteiden 2 el 5b alueet Irlanti italia Emtiurg Suomi Uunisi Yhdistynyt kuningaskunta llighhmh lt,hioi,. !rl,mti Wales ^tXTlïTW TIspänja Iva Portugali urxnÀTTTJoT™"""" T R_ "htilelet iniSimry Saksa Niedcrsochicn llnmlenburg Ni. rdrhetn-IVcslfalcn Saihscn Suchtrn-Anhill rhiinngen Kreikka Espanja Uanska /ii. nrj;<ij,w 1 tjnvucdoc-Roussillon Maksusi! oturi 1994-199!. m MäTTsut 19% (2V(I) "ToTTCT "TÎKI Maksut 1994-1996 (3) 0. (81 14,9(1 0,(81 0,<X) 0,37 0. 00 i. n 1,54 1,60 13. 5' i. t: (). (K) 18,3 35,28 0,. !8 0. 00 (). (X) 0. 38 2,30 44. : 8,98 1. 20) 7. 3' 13,04 0. 35 l). (X) (l. (X> O. tKV 0. 35Î ~mm "T774" 52,11 8,0!. 78,38 X. 28 7. 47 58. 34 "TfiOT ~(TjtxV O. OO (MXl 62,60 O. iXi 30. 25 21. 86 (MX) 9,99 14,61 1(KI%| i 4,901 IU0 7. J 100" HKI"/ 0,9? 1. 16) 15. 02 29,0O| 28,7 35. 28 15,79 2. 60 6,29 6,91 28,79 44. 73 0,2. 5 10. 34 8,98 14,42 7. 39 13,04 20,0". ' 8. 52 3. 04 6,20 2. 33 IS V,i 72 % 100%, 100%, 12% 67 % 76 % 100%, 100% HIO"/, 100°/, 100 % "TISTTH ^7575 7&% ~3T<% 23 % 13% 100°/!, 14 %, 14%, 65%, TT?* ~WV, 100% iuo% 75"/ 100°/ 100"/ 92 "• 100%, 95 % 60,94 8,05 28,38 8,2. 8 16,24 80,39 •*I9TM "T57K 0,93 14,7 118,4(1, 1,6. 5 30. 25 29,60 4. 5c 29. 8C 17. 62 5,00 1,52 32,65 33,34 1,54 0,8 i (MX) 4. 47 0,00 0,00 0,11 0,00 1. 16 0,77 2,45 14. 57 0,91 0,0(1 9,16 1 7. 64 0. 19 0,(8 0,00 0,19 0,69 22. 37 0,08 0. 24 2. 69 0,60 2. 22 3,91 0,11 0,00 0,00 0,0(1 0. II "T31OT ""5915 20,41 4,02 8,52. 4,14 3. 74 55,29 "6T33T ~"T\oTi 0,00 0,(X1 23,18 0,00 15,13 1,67 1,14 5,00 0,25 0,(8) 0,08 16. 33 14,89 0,00 0,41 5,47i P V C) To~%l 31%, 30"/ 50 % 30 26 %, 5 0' 5 0' 4. 48 4. 47 0. 49 0. 35 4,77 3. % 1. 16 0,77 4,64 17. 55 50 Ï 0,91 9. 65 14. 39 17,64 4,81 0. 78 1,89 2,15 8,64 22,37 0. 08 3, ill 2,69 7. 21 2,22 3,91 7,45 2,69 0,96 3. 10 0,70 50 %j 7% 8% 26 % 30 % 4% 3 0' 12% 2 2% 30 % 30% 6% 20% 2 3% 37 %. 32% 31 % 50% 30", B 7 ?7 ~™XÇK "5915 24,80 4,02 8,5 4,14 8,12 72,92 T3733 0,47 7,38 49,98 0. 83 15,13 5,54 2. 28 14,90 8,81 2. 50 0. 76 16. 33 16,67 0,77 0,41 5. 47 9' 7' 30% 7% 7% 5 9% TS? ~wz 50 % 50 % 32% 50 %, 50 % 8% 36% 50 % 46% 5 0' 50 % 4 8% 50% 50 %, 40 %, 50 % 354 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAULUKKO 2. 2 : TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN JA OH. JELMITTAIN (jatkuu) Yhteisöaloitteet (YAO:icn lukumääri) Maksusitoum. 1996 Maksusitoum. 1994-1996 \Midi-Tyrcnccs Nurd-Tas-Jc-Calats !-Alf>cs-('ölc iTAzur lMnc-AI/vs Italia Sardinia Toscana Itävällä Steiermark, Ylä-IISvalta Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Fust Midlands IM-Skotlmiii Koillis-Fnglanti Lttoteis-Tjiglanti Hales West Midlands Ijiiwi-Skollanti Yorkshire KONVER (43) ïïcT£» Bruxelles Handeri Vallonia Tanska Saksa Boden-Wurltemherg Nicdcrsachscn Baijeri llcrliini Brandenburg Bremen Hampuri Hessen A 1ccklcnhurg-l 'ornommer, Nordrhein-Westfalen- lUieinland-Tfalz Saarland Soehsen Sachsen-Anhalt Schles wg-Holstein Tftiiriny. cn Kreikka R a n s ka •llsace Aquitaine Auvergne e-Normandie lïretognc ( entre ( 'hampagne -Ardcnne lie-Je-France IxingtiediK-Roussillon Umomm hirratne Midi-1'yrénécs Nord-1'as-dc-Calais rdte Toiloii-Charentes FÏÏ5 16. 89 1. 01 1. 01 1,68 0. 78 0,90 1,85 0,86 163,25 42,15 10,00 23,46 6,90 20,46 , 12,66 3,04 44,57 "" 502:971 11,45 1,73 4,80 4,92 2,38 23. 3,85 12,67 12,92 12,67 11. 76 37,10 4,47 1. 24 12. 64 33. 69 14,90 13,91 1,24 25,(O II. I 8,94 19. 45 12,91 71. 02 4,25 13,16 1,52 2,33 5. 16 4. 15 2. 43 5,52 3,14 4,05 1,11 4,05 UI 9,42 1. 52 T 16,89 0,00 0,00 0,00 0,(X) 0,00 1,11 0,00 5,57 0,92 0,(81 0,(XI 1,03 0,00 2,53 0,00 1,09 T33?HJ ÎTJÏO 0,(XI 0,(XI o,«i 0,00 89,01 12,67 0,(X) 4. 22 1. 50 37,10 0,00 0,00 0. 22 0,(X) 0,00 4,87 0,59 25. 09 0,(X) 2,75 0. 00 0,(XI 6,28 0,21 1,30 0,30 0,(8) 0,70 0,23 0,47 0,78 0,38 0,(X) 0,00 0,40 0,1X1 1,01 0,00 (2) (Wi> —iw 100% ~~TJ5 16,89 1. 01 1,01 1,68 0. 78 0,90 1,11 0,86 87,14 5,16 10,00 23,46 6,90 20,46 12,66 3,04 100% 100% 100% 100% 100 % 60% 100% 5 3% 12% 100 % 100% 100% 100 % 100% 100% 5. 46 12% 371,22" TW. TïTft ~WPZ 1,73 100% 4,80 4,92 2,38 219,62 12,67 12,92 12,67 11,76 37,10 4,47 1. 24 12,64 19,45 14,90 13,91 1,24 25,09 11,16 8,94 19,45 11,48 70,70 4,25 13,16 1. 52 2,02 5,1 ft 4,15 2. 43 5,5 3. 14 4,05 1,11 4,05 1,11 9,42 1,52 100 % 100% 100% 94% 100% 100% 100% 100 % 100 % 100% 100%, 100% 58 %, 100% 100% 100 % l(XI% 100%. 100% 100 % 89 % 100 % 100 % 100 % 100% 87% 100% 100% 10(1%, 100%, 100% 100%, 100% 100 % 100% 100% 1(X) % Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) "TT57 8,44 0,(X1 0. 00 0,45 0. 0(1 0,45 0,55 0,43 5,72 0,46 0,0(1 0,00 3,45 0,00 1,27 0. 00 0. 55 ÏS57J7 0,00 0,1X1 (MX) O. tX) 0,(X) 70,81 6,34 0,00 2. 11 1,99 18,55 0,00 0,37 5,39 9. 73 0,00 5,60 0,58 12,55 4,97 2. 64 0,00 0,00 3,14 0,11 0,65 0,15 0,00 0,35 0,12 0. 24 0,39 0,19 0,00 0,00 0,2(1 0,00 0,51 0,001 —0757 8. 44 0. 51 0. 51 0,84 0,39 0. 45 0,55 0,69 43,57 2,58 5. 00 11. 73 3,45 10,23 6,33 1. 52 2,73 : I82,4u| ~vn 0,86 2,4(1 2,46 1,19 109,55 6. 34 6. 45 6,34 5. 88 18,55 2,24 0,37 6,32 9,73 7,45 6,96 0,62 12,55 5. 58 4,47 9,72 5,74 35,13 2. 13 6. 58 0,76 1,01 2. 58 2,08 1. 22 2. 76 1,57 2,02 0,33 2. 02 0,56 4. 71 0. 761 WO) 50% 50 •/. 50 50 % 50% 50 % 50% 30% 80% 27% 6% 50% 50 "/, 50% 50 % 50% 50% 6% TTSTZ "TiTî 50% 50% 50% 50 % 47% 50 % 5 0% 50 % 50% 50% 50 % 3(1% 50 % 29% 50 % 50% 50 % 50 % 50% 50 %, 50% 44% 49 % 50% 50 % 5 0% 43 % 50 % 50% 50% 50% 50% 50% 30% 50% 50 % 50% 50% Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 355 TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAULUKKO 2. 2 : TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN JA OHJELMITTAIN (jatkuu) Y h t e i s ö a l o i t t e et ( Y A O : i en l u k u m ä ä r i) K K :n t u ki M a k s u s i t o u m. M a k s u s i t o u m. 1 9% 1 9 9 4 - 1 9 96 Maksut 1996 Maksut 1994-1996 1'rovence-AlpesÄ ôle d'Azur Rhône-Alpes Italia A l a n k o m a at P o r t u g a li R u o t si K a r l s k o g a. K a r l s b o rg y h d i s t y n yt k u n i n g a s k u n ta & G i b r a l t ar RESIDER (27) Belgia ( 'harlerot Uège Saksa Nicdcrsachscn Baijeri Brandenburg Bremen Nordrhein-Westfalen Saarland Sachscn Sachsen-Anhalt Thitringcn K r e i k ka E s p a n ja R a n s ka c-Normandic Bourgogne hirratne Nord-1'as-dc-l 'alais ficardie Travencc-Alpcs4 'aie d'Azur lihône-Alpes Italia A l a n k o m a at I t ä v a l ta S t e i e r m a r k, A l a - I t ä v a l t a, Y l ä - l t ä v a l ta P o r t u g a li Y h d i s t y n yt k u n i n g a s k u n ta , l-jiglantt Wales länsi-Skotlanti RETE3n2TT Belgia Tlanderi Vallonia S a k sa Baden- Wùrllcmhcrg * Niedcrsachscn Baijeri* Brandenburg Hessen* Nordrhein-Westfalen' Sachscn Ihiiringen K r e i k k a* E s p a n j a* R a n s k a* Irlanti* (1) 517 2,23 4 6 , 09 12. 05 7,94 3. 35 101,94 5184)4 54,43 11,90 12. 53 192. 77 17,07 5,39 2 6 , 24 3 , 28 1 0 1 , 89 12. 90 14,88 5,00 6 , 12 4 , 69 7 3. 64 6 2 , 10 5 , 13 1. 84 31,11 14,35 2. 31 5,18 2,18 8 5 , 60 18. 10 5,24 6,91 4 5 , 46 2 2 , 28 12,96 10,23 ' t06Ji6 —4T4TS 1,40 3 , 00 7 0. 32 2,07 1,81 8. 81 3,29 1,36 1,57 4 1 , 85 9,56 8 7 , 52 9 0 , 39 2 8 , 89 11,45 (2) »y<i> ~o75C ~T$) 0,00 2 1 , 58 11,02 0,00 2 , 62 2,49 134^7 HBTtxV 0,00 0,00 36,56 2 , 26 0 , 00 2 6. 24 0 , 00 3 , 30 0 , 00 4,76 0 , 00 0 , 00 0 , 56 7 , 62 2 3 , 50 5 , 13 0 , 00 3 , 58 14,35 0. 00 0. 00 0,44 4 2 , 75 0. 00 4. 39 0,(X) 18. 98 18,98 0,00 0. 00 754/13 TM 1. 40 0 , 00 9. 47 1,84 0. 60 0 , 00 3,29 0 , 00 1,05 1,36 1. 32 50,21 0,00 0,00 1,15 2,23 2 1 , 58 11,02 7,90 2 , 62 1 0 0% 4 7% 9 1% 1 0 0% 7 8% 12,48 311,4") "73758 1 2% 60 «4 '" 97*/! 11,15 12,53 9 9 , 05 17,07 5,39 2 6 , 24 3 , 28 11,69 9 , 39 14,88 5,00 6 , 12 4 , 69 7 , 62 6 2 , 10 5 , 13 1. 84 31,11 14,35 2,31 5,18 2 , 18 4 2 , 75 18. 10 4 , 39 6. 91 4 2 , 17 18,98 12,96 10. 23 398\99f ~fM 1,40 3,00 32,33 2,07 1,81 8,81 3,29 0,55 1,22 5,02 9,56 62,00 38,53 7,04 8,08 94% 100%, 51% 100% 100% 100% 100% 11% 73% 100% 100% 100% 100% 10% 100% 100% 100% 100% 100% 100 % 100% 100% 50% 100% «4% 100 % 93% 8 5% 1 0 0% 1 0 0% UVi 100% 100% 100% 46% 100% 100%, 100% 100% 40% 78% 12% 100 % 71% 43% 24% 71% -0725 0,00 10,79 3. 31 0. 00 0,79 6. 24 19& "xn 0 , 00 6,27 2 0 , 10 1. 13 0. 00 13. 12 0 , 00 4,17 0,00 2,38 0,00 0. 0(1 0 , 21 3,81 11,75 2,57 0,00 1,79 7,18 0. 0(1 0. 0C 0,23 2 1. 38 1,02 2,211 2. 6(1 9 , 49 9,49 0,00 0,1X1 TIM trm 0,7C 0,00 8,59 0,93 0,30 3,78 1,65 0,08 0 , 53 0,68 0. 66 25,119 0,00 0. 0(1 0,00 (3) (3V(1) ~2752| 1. 11 10. 79 3,31 3,95 0,79 50% 23% 27% 50% 24% 6,24 137,85 ""TI. M 6% "3BT5 "TTS 5 , 58 6,27 5 2. 04 «. 53 Î. 70 13,12 1,64 8,36 4,69 7,44 2. 50 3,06 2 , 34 3,81 2 9 , 30 2,57 0 , 92 15,55 7,18 0,79 1,55 0. 74 2 1 , 38 8,37 2,20 5 , 53 2 1. 08 9. 49 6. 48 5,11 TIPU ""2721 0,70 1. 50 16,71 1,03 0,90 4,78 1. 65 0,44 0,61 2,51 4,78 35,04 34,16 3,42 4,06 47% 50% 27% 50% 50% 50% 50% 8% 36% 50% 50% 50% 50% 5% 47% 50% 50% 50% 50% 34% 30% 34% 25% 46% 42% 80% 46% 43% 50% 50% TPSC ~TGV, 50% 50% 24% 50% 50% 54 % 50% 32% 39% 6% 50% 40% 38% 12% 35% ' YOA hyväksytty 1993, tuki 1993-1997, maksusitoumukset ja maksut 1993-1997 356 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAULUKKO 2. 2 : TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN JA OH-JELMITTAIN (jatkuu) Y h t e i s ö a l o i t t e et ( Y A O : i en l u k u m ä ä r ä) K K m t u ki M a k s u s i t o u m. 1 9 96 Maksusitoum. 1994-1996 (2) ~ T UB TTV, Italia Tavoilleen I alueet* Tavoitteiden 2 et 5h alueet* A l a n k o m a at - T w e n te Itävalta A l a - I t ä v a l t a, S t e i e r m a rk ja V o r a r l b e rg P o r t u g a l i* Y h d i s t y n yt k u n i n g a s k u n ta Pohjois-Irlanti Yhdistynyt URBAN (44) kuningaskunta Belgia Anvers Bruxelles Charlerot T a n s ka Saksa Berliini Brandenburg Bremen Chemnitz Ituisbiirg Fj-turt Halle Magdeburg Rostock Sarrehruck K r e i k ka Espanja Ranska Amiens Aulnay-soits-hois Les Mureaux I. yon-I-Jl Marseille Mulhouse Rouhaix-Tourcoing Valenciennes lanti Italia L u x e m b u rg A l a n k o m a at terdam Haag I t ä v a l ta Cruz Wien * P o r t u g a li L i s s a b on ja P o r to S u o mi J o e n s uu R u o t si M a l mö Y h d i s t y n yt k u n i n g a s k u n ta Birmingham Glasgow Hockey Pohjois-Irlanti Manchester North Huylo. Liverpool. Nelherton Nottingham l'arc Royal 1 Y OA h y v ä k s y t ty 1 9 9 3, tuki 1 9 9 3 - 1 9 9 7, m a k s u s i t o u m u k s et ja m a k s ut 1 9 9 3 - 1 9 97 (1) " 7 8 , 99 3 9 , 37 3 9 , 62 1,01 2 , 59 194,81 3 6 , 60 4 , 20 3 2 , 40 "31,851 ~Tu735 2 , 58 2 , 20 5,66 1,52 9 7 , 35 16,10 7,20 8,00 9,20 8,10 12,89 2,73 12,88 12,25 8,(X) 4 5 , 20 162,60 5 5 , 75 7,00 8. 88 7,00 7. 00 7. 00 7 , 00 7,00 4,87 15,82 117,65 0,51 9 , 30 4 , 65 4,65 13,36 3 , 59 9,77 4 4 , 59 3,96 4 , 97 9 8 , 84 8,04 13,65 8,04 16,95 8,04 17,30 6 , 79 7,65 ""uTGo" 0,(X) o. oo 0,00 2,59 83,45 6,18 0,00 6,18 llim ""2726" 0,00 2. 20 0. 00 0 , 18 12,00 0. 0(1 0 , 00 0,00 0,(XJ 1,29 0,00 2,73 0. 24 2,12 5 , 62 UI 33. 19 5 3. 77 7. (X) 8. 88 7. (81 7. 00 7. 1X1 7. 1X1 5. 42 4. 48 1. 81 2 6 , 36 0 , 00 0. 00 0 , 00 0. 00 5. 82 2. 89 2. 93 0. 00 3. 15 3. 14 7,90 4 , 16 1. 01 2 , 59 194. 81 3 6 , 15 3,75 3 2 , 40 "372737 "TÏÏ745 2,58 2 , 20 5,66 1,52 9 1 , 00 16,10 7,20 8,00 9,20 8,10 12,89 2. 73 9,16 12,00 5. 62 5. 63 5 6 , 04 5 3 , 77 7 , 00 8. 88 7,00 7,(X) 7. 00 7,(X) 5,42 4. 48 1,81 2 6 , 36 0. 51 7,89 3,67 4 , 22 12,66 2. 8y 9. 77 9. 22 3. 15 3,14 Maksut 1996 Maksut 1994-1996 (3) (3V(1) SToT 0,00 0. 01) 0. 00 1,29 2 7 , 36 3,97 0,00 3 , 97 "1M41J -T7TO 0,00 1,10 0 , 00 0,09 11. 27 3. 81 0. 00 3,26 0,00 0. 39 0,00 1. 37 0 , 12 0 , 63 1,69 0,56 2 2 , 68 17. 14 2 , 10 2,66 2,10 2,21 2. 10 2,10 1. 62 2. 24 0,91 13. 18 0,21 0. 00 0 , 00 0,00 2 , 33 0. 87 1,47 0,(X) 1,57 0. 94 ~67C3 3. 95 2. 08 0. 51 1. 29 9 0. 42 18,07 1. 88 16,20 T5&72! -5722 1,29 1,10 2. 83 0749 34,46 5,51 2,41 4,00 2. 99 2,43 3,91 1,37 4,58 5,58 1. 69 2,26 34. 10 17,14 2,10 2,66 2,10 2,21 2. 1(1 2,10 1,62 2,24 0. 91 13,18 0,25 2,37 1,10 1,27 5,75 0,87 4,89 4. 61 1,57 0,94 3 6 , 13 42,98 3,21 4. 99 3. 21 0 , 00 4 , 02 8,65 2 , 78 3,06 3. 21 4. 99 3,21 6,85 4,02 8,65 2,78 3,06 T*, 10% 5% 50% 50% 46% 49% 45 % 50% "2T"5q TtFZ 50% 50% 50% 32% 35% 34% 34% 50% 33% 30 % 30% 50% 36% 46% 21% 5% 21% 31% 30% 30% 30% 32% 30% 30% 23% 46% 6% II % 50% 25% 24% 27% 43% 24 % 50% 10% 40% 19% 43% 40% 37% 40% 40 % 50% 50% 41 % 40 %J 20% 10% 100% 100% 100% 99% 89% 100% st vi 10ö'/< 100% 1 0 0% 1 0 0% 1 0 0% 93% 100% 100% 100% 100% 100' 100% 100% 71% 98% 70% 12% 34% 96% 1(X)% 100% 100% 100% 100' 100 % 77% 92% II % 22% 100% 8 5% 7 9% 91 % 9 5% 81 "/ 100% 2 1% 8 0% 6 3% 90% 80% 73% 80 % 100% 100% 100% 82% 80% 7 2 , 26 89,21 6. 43 9 , 99 6,43 0 , 00 8. 04 17,30 5,56 6 , 12 6. 43 9. 99 6,43 16. 95 8,04 17,30 5,56 6,12 Rakennerahastot 19Q6 - Kahdeksas vuosikertomus 357 TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAULUKKO 2. 2 : TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN JA OHJELMITTAIN (jatkuu. ) r ihclficld Y'hteisôalorttect (YAOiirrt lukumair») Sö£;a'lld\-alia ' ' Saksa^iunskaSveitsl Oberrhcin-ccntrc-sud Saksa/Ranska: Rcmmmoa-I'alaimai/Saarland/Lorraine Saksa/Luxemburg: Euregio Saksa/Alankomantfilclgia: Fjiregio Mosel-Rein Saha/Alankomaat: Fjns-Dallnrd Soh,a/Alankomaat: FjfCgio Saksa/Alankomaat; Tjiregio Rein-Moscl-Nord Saha/Alankomaat: Furcgio Rein-Waal a/Puaki/lsckin tasavalta: Sachscn Saha/I 'uoia: Brandenburg Saksa/Puola: Mecklenburg- Vorpommcrn Sak\a/Tiektn tas. rvalta: R<iijeri Saksa/Sveitsi: llodcnjitrvi Ititnjlui/l Inkori llùvalla/Tsekin tasavalta ItavoltaMovakiu Iliaalta/Slovenia llc/gia/Ranska/htxcmburg: Vallonin-hirraine-hixcmhurg Helgta/Romka: Ardennes Iklgui/Alimknmmf Biiegio Scheldemmil llclgia/Alonkomaat: Middcngcbicd ka/S,iksa Fym A ml/K. FR. N. Tanska/Saksa: Storstrom/Ostholslein/Uibcck ka/S*iksn: Sud- Jutlond/I'lanungsraum V kiilltùmeri ka/Ruotsi l-\pon/o/h ftirokkn F. ipania/Torlugali FApanja/l'orlugalt (RFXiT^N moalauisu) ii/ludtion mtHil: Suomen etelärannikko Suomi/Vcni1)d. Karjain SuomiAcruljd: Kaakkois-Suomi Suomi/Ruolsi/Norja: pohjoiskalotti Sttami/Ruolsi/Norja: Merenkurkku ja Kcski-Skandia Siiomt/Ruotsi: Saoristo Ronska'Saksa: PAMINA Ranska/Belgia: Nord-Pas-dc Calais/Flanderi :ka/Bclgia: Valhnia/Nord-PasJc-t alais/ltcardic Rimskn/li\]xin)a Ranskaitalia: Korsika/Sardinia ikä/Italia Korsika/Toscana ika/Yhltstynyt kuningaskunta: Haute-Normandie, Picardie ja Fjast. Vmx ika/YhJistynyt kuningaskunta: Nord-Pas-dc-Calais/Kent Ranska/Sveitsi: Franche-Comté Rrmska/Sv,iitsi : Rhine-Alpes Krcikka/Aïhania/Bulgana •kko/lialta (RFOEN Sähkö) Kreikka: Fjicrgiavcrkko/cn loppuunsaattaminen (RFGENj Irlanti/YhJislynyl kuningaskunta: Pohiois-lrhnti Irlanti/Yhdistynyt kuningoskunta: Wales Italia/Albania: Apulia Italia/Ranska ItohaJSvcitsi Yhdistynyt kuningaskunto/Maroklut: Gibraltar Ruotsi/Suomi/Norja/Venäjä: Barentsinmeri Ruotsi/Norja: Pohjoinen vihervyöhyke Ruotsi/Norja: Gôteborg/liohus/Àlvsborg Ruotsi/Norja: Skandinavian sisäosat 1'FACEIrlanti/Pohjots-lrlanti TÎKntûTT (I) "xnriTsoî ZTTJi) 24. 58 23. 27 8,0-1 35,71 7. 2. 47 22,01 6,38 11. 53 149,44 73. 49 63,07 16,80 6. 90 II. (Xi 4,5(1 5,50 9,(X1 30. 20 12. 45 11. 09 32,4! 1,80 5. 20 11,10 2. 00 13,00 101. 37 552. 00 220,00 6. 1 IX 13. 88 9,63 12. 21 6,62 4,04 11,06 17. 99 71. 52 62,44 33,68 18. 59 34. 06 45. 10 7,10 5,37 314,1» 75. 77 183,67 156,96 84,64 81,53 56,97 20,1X1 0,71 10,46 5,50 5,511 4,50 300,00 Maksusitrauti. 19% Maksusitoum. 1994-19% Maksut 1996 -"Maksut 1994-1996 "KTTiT 5. 61 ~wm 0,00 1,00 O. iX) 0. 00 0. 00 o. ixi 0,00 0,0(1 3,08 0,00 0,87 0,00 2. 05 (MX) 0,56 0. 64 3. 12 26. 23 12,45 1. 2" 3. 20 0,36 1. 08 2,85 0. 7. 0 10. 60 14. 08 165,1 131. 43 4,04 10,52 7,69 8,80 4,98 3,6 0,00| 16,91 10. 05 8,77 32. 51 18. 19 34,06 6,96 0,00 0,(X) 38. 23 17,77 58,20 1. : 0,90 15,52 15,07 15. 65 0,24 6,68 3. 07 4,45 3. 08 95,56 (2V(I) "TTvT "Tiira 100 % "4TW ToTC 95 % 100%, 100% 9 4% 100% 100% 100% 100% 13% 14% 14 %, 100% 100%, 80 % KK) % 100% 100% 87% 100% 100% 100% 100% 100% KK) % 100% 82% 14% 44% 88% 66% 76 % 80% 72% 75% 90% 91% 94% 14% 14% 97 % 98' 1(H) % 15% 100% 11% 2 1% 2 9% 5 6% 18 1 14% 19% 2 6% 7 8% 100% 6 4% 56% 8 1% 6 8% 4 2% tm&t TÎJrT) 23. 35 23,27 8,04 33,46 22,47 22,01 6,38 11,53 19,68. 10,08 8,83 16,80 6,90 8,80 4,50 5. 50 9. (8) 26,23 12,45 11,09 32. 41 1,80 5. 20 11,10 2,(X) 10,60 14. 08 240,19 193,36 4. 04 10. 52 7. 69 8,80 4,98 3,65 10,09 16,91 10,05 8. 77 32. 51 18,19 34,06 6,96 7. 10 0,60 66. 30 22. 02 103,20 28,08 11,81 15,52 15,07 15,65 0,71 6,68 3. 07 4,45 3,08 126,66 TM 2. 81 (3) (3V(1) "37391 2. X il 50 %1 7731! 0,00 0,50 0,(XJ 0,00 0,00 0,(X1 0,00 0,00 1,54 0. 00 0,43 0,00 0,55 0,00 0,17 0,19 0. 93 12,18 3. 74 0,39 0,96 0,11 0,32| 0,86 0,(8. 3,18 7,04 59,21 118,99 1. 21 3,16 2,31 0,33 0,21 i,(X) 0,00 8,46 5. 02 4. 56 9,89 5,46 10,22 3,48 0,00 0,(X1 34,96 8,89 78,06 0,61 0,45 7,76 7,53 7. 82 0,21 0,00 0,92 1,34 0. 92 41,68 ~ 7 7 3l 7,01 7,18 2,41 10. 04 6,74 6,60 1,91 3. 46 9. 84 5,04 4. 41 5,43 2,98 2,64 1. 35 1,65 2. 7(1 12,18 3,74 3,33 9,72 0,54 1,56 3,33 0,60 3. 18 7,04 103. 85 162. 53 1. 21 3. 16 2,31 0,33 0,21 1. 00 3,03 8,46 5,02 4,56 9,89 5,46 10,22 3,48 2,22 0,18 48,99 11,01 82. 56 14,04 5,91 7,76 7. 53 7,82 0. 21 0,(X1 0,92 1,34 0,92 56,49 TPZ 29 31 3 0% 2 8% 3 0% 30%, 3 0% 3 0% 7% 7 7% 32 4 3% 2 4% 30 % 30 % 3 0% 4 0% 30 % 30 % 3 0% 3 0% 3 0% 3 0% 30 % 2 4% 7% 19 74% 2(1 % 23% 24% 3% 3% 25 2 7% 4 7% 7% 7% 29% 29% 30 % 8% 31% 3% 16% 15% 45% • 9% 7% 10 % 13% 39% 30 % 0% 17% 24% 21% 19% I YHTEENSÄ (415) "ÏXBP5] "21T579] w|— s:?9i,mj"" 47 m > l i i u jp •7x7447 m TAULUKKO 3 : SIIRTYMÄTOIMENPITEIDEN JA UUTTA LUOVIEN TOIMIEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996* Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Jäsenvaltio Rahasto Maksusitoumukset Maksut miljoonaa ecua Siirrettyjen ja uuiicllcn käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien vapautetut, siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirrettyjen ja uudellen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt määrärahat BELGIA TANSKA SAKSA KREIKKA ESPANJA RANSKA IRLANTI ITALIA EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR LUXEMBURG | ALANKOMAAT EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR Budjettikohdat B2•• î 800, 3 2 -! 810, B2- i 820, B2-î 8. '5ö 75,«4 0,00 71,42 3. 68 0. 53 6,22 0,20 1,61 0,00 4,42 10,18 2,59 3,73 2,12 1. 74 34^11 2,11 27,77 0. 56 3,67 80,16 57,24 4,02 8,09 10,80 17,34 0,06 3,22 9,98 4. 09 25,70 21,38 1,8. 0 1. 65 0. 88 44,40 1,20 9. 4! 30,45 3. 34 0,32 0,00 0,32 0,00 0,00 6,08 1,06 1,06 0,27 3,69 79,24 6,65 70,14 2,14 0. 31 9,17 3,30 4,11 0. 21 1,55 38,26 30,14 5,84 1,50 0,78 -::••:• ^-,::. ;;W-35,54 7,59 18,77 6,48 2,70 v-V: 72,62 50. 45 77,05 0,00 72,52 3,68 0,85 10,92 0,20 6,31 0,00 4. 42 17,94 2. 58 11,50 2,12 1,74 36,45 2. 11 30. 13 0,56 3,65 82,46 57,24 6,38 8,09 10,75 20,36 6. 85 9,43 5,87 70,25 31,79 11,77 __ 23158 3,11 ::i:'^-V;:;-i::i':. :i. V::;i;::36^5 22,53 8,02 5. 23 0,77 49,48 1,20 15,12 29,82 3,34 1,62 0,00 1,62 0,00 0,00 7,66 0,00 3. 70 0,27 3. 69 116,24 33,14 19,00 60,21 3. 89 0,71 0,00 0. 71 0,00 0. 00 14,93 10,64 1,87 0,44 1,99 0,06 6,11 9,98 4,22. ' *: 31,45 21,38 7,55 1,65 0. 88 79,69 6,65 70,42 2. 14 0. 48 9,17 3,30 4,11 0,21 1. 55 40,68 30,14 8,27 1,50 0. 78 :;i:'::!tiV:>;";--Y-;v::;:;35,54 7. 59 18,77 6,48 2,70 78,n 50,45 12,35 9. 43 5,87 71,38 32. 79 11. 77 23. 58 3,25 36£5 22,53 8,02 5. 23 0,77 118,35 , 33,14 21,11 60,21 3,89 1,16 0,00 1,15 0,00 0,00 15,50 10. 64. 2. 43 0,44 1. 99 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 359 TAULUKKO 3 : SIIRTYMÄTOIMENPITEIDEN JA UUTTA LUOVIEN TOIMIEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 * (JATKUU) Jäsenvaltio Rahasto Maksusitoumukset Maksut miljoonaa ecua Siirrettyjen ja uudellen Mukaan lukien Siirrettyjen ja uudellen Mukaan lukien siirretyt käyttöönotettujen vapautetut, siirretyt ja käyttöönotettujen määrärahat määrärahojen uudcllcxn käyttöönotetut ulkopuoliset määrärahat määrärahojen ulkopuoliset 1,38 0,25 1,00 0,13 0,00 80,88 58,76 9,25 7,77 5,10 2,73 0,25 1,28 0,61 1,23 0,58 0. 58 0,06 0. 00 78,59 62,17 6,12 7,58 2,72 1,23 0,61 0,61 0,01 0,00 0,59 ; V'^. ':/•:•::3,85 0,25 ::<:^;:. :--:-:j;;^r:',;-!i:;i2»4o 1. 12 ^^/••••<-f^xt^j 2,41 0,02 1,17 20,89 3,51 6,41 0,70 10,26 106,19 105,67 0,17 0. 18 0,16 55130 253,46 181,46 65,57 50. 81 1,12 0,02 0,14 23,22 6,52 9,62 2,88 4. 19 110,56 107. 59 2. 97 0. 00 0,00 690,74 374,83 168,11 119,78 28,02 0,64 0,00 0,58 0. 06 0,00 79,05 62,17 6,58 7,58 2,72 0,62 0,00 0,61 0,01 0,00 0,00 1,12 0,02 0. 14 23,22 6,52 9,62 2. 88 4. 19 110,66 107,69 2,97 0,00 0. 00 701,60 373,62 179,88 119,78 28,33 ITÄVALTA PORTUGALI SUOMI RUOTSI' ' YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA YHTEISÖ YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR "Budjettikohdat B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830 0,63 0,25 0. 25 0,13 0,00 79,49 59,01 7,60 7,77 5,10 1,96 0,25 0,51 0,6! 0,59. 1,83 0,25 0,40 0. 02 1,17 18,23 3,51 3. 70 0,70 10,32 96,69 96,29 0,18 0,21 0,01 498,98 245,40 137,00 66,23 50,35 ' * Budjettikohdat B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830. '36^ LUKU VIII RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 363 TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 1996 TAULUKKO 1. 1 : MAKSUSITOUMUKSET J i u m v a Ms / Aluc B E L C IA Itrvsvd HiHidcn Vitttoniu Moniit alm-ila T A N S KA (V*l liir Stinvharlt Vc»l liir Sliircho:!! Miwviu alm-ilu SAKSA Saartirttekcii Mcti;lcnliurg-Vmpiimm». -m ltramiuibur|: Siictaiai-Ajifoiih Sudv. iT, Tlitinngen Sclilcs»'ig-I Man-in 1 Lilfiptni Nictlcnuiciisi-ti Ifrtfiidi Nnrdrliciii-Wcjlliilai 1 k>scii Kiicilibnil-ll'ulz 1 It Jcit-WUrtlcnilict)! ILuti-ri Suiiriiiiul MtWliil tlllK'IIU K K E I K KA Anal Mcraii kai Nisi" ( I) Kent. Kc l>il. Makcdtwiias I'cliv & l)n Sur. I 111 (2) KntiN lpm«i(3) llirakix <4) Nis. «i Annlnlikiuli?<Mi(5) M«HMU aitieila ESPANJA I asllllil-U M. uiclu ( u l n. ui A s l wu llaskmiuj Navarro 1. , Kwja Madrid < UHllllj-liOH CutuliyjK. ' C'miiiilliiliid Valcnciana lluluiuril Andalitiia Murcia C'cuu y M d i lb Kanurianxaarul T uU ( I) 1 2 1 4 5 a ( m u l. ) 5a (kaJastla) M. " 4 — Tanrflc miljomaa ecu» VA Vhaaanal <2) % ay<n 1. 7M. W 122,1. 9 78,44 94,80 _. 59J 27,« 5. 8( 42,(W 42. (K I I, 7 5 2 M0 20,42 ~iy> 1. 01 5. 34 7,00 7. 01 26,(1 11. 75 4. 4f 10. 59 22,118 22. 08 0. 44 6. 43 3,73 20. 42 23,18 23. 28 12,77 3. 73 187,71 : 1 1 4. V» 2. 21 26. XO 15. 1. 3 1. 67 51,5* 11. 18 51. 77 407,1* 4. 17 123. 47 236. 04 43. 88 I 7 WI -0. 20 23. 16 149. 85 147,13 3. CM. I2 5. 68 0. 13 9. 9' 6. 27 3. 5C 5. 13 16. 25 1. 53 20. 2 32. 97 6. If 10. 88 22. 4( 14. 25 79. 6f 1. 17. : ~— 3. 66691 I4. 34»,(5 198. 75 ]_1M,S1 338. 2 26. 61 143. 3! 12. 77 3. 38 193. 72 97,97 71. 23 9. 52 56. 86 7. 3. 113 __ 1. 051. 21 - " —1 : 4. H4JM 377. 18 2 WI 4»,M 25,00 l»,8» 172. 30 l'(. 72 I. I 65. 51 j 1)1. 53 753,82 6. 96 48. 66 698. 20 20. 24SJ9 8,00 1. 924. 19 2. 304. 39 2. 406. 53 3. 545. 05 2. 135. 45 992. 06 I V. 3R 44. 64 4%. 32 1(14. 44 902. 35 189. 29 208. 15 1711. 33 791. 46 14(1. 45 685,7(1 832. 50 968. 50 37S. WV 312. 3(1 407. 2(1 494. 30 434. 30 •J. S. T>. <«5 31. 214. 16 1. 308. 03 2. 073,34 934. 44 517. 72 466,82 126. 57 56,22 386. 84 293. 71 2. 196. 03 1 373. 63 704. 41 1. 648. 91 71. 23 4. 177. 44 676,19 102. 57 1. 190. 16 12. W9. 87 122. 69 19. 91 58. 5. 1 22,78 •0. 20 22,98 2. 1140,97. 379 ,07 512>2 319. 28 290. 43 196. 43 614,48 302. 72 118. 88 67. 01 o. :2 29. 60 32. 64 225. 41 -4. C9 0. 22 0. 54 2H. I2 K. 34 11,3 11,51 J 7. r 6. 4> 55. H 8. 14 4. 6, 8. 6( 16,3 6. (1 249. 80 385. 09 234. 53 a, I25. 0H 492. 15 226. 38 286,57 858. 84 33. W 32. 30 146. 89 1. 543. 42 3 • 130. 58 •<>. 50 38. 99 49. 15 159. 18 •0. 21 - ' 21. IX 10. 3 0. 2 6. 9 15. 7 IK5. 5S 2 3% 2 1 V. 28 V. 20 V. 33 % 2 3% • 3% 4 8% 2 1% 1 1% 7 0% 1 7% 1 8% 9% 1 9% 1 4% 2 0% 2 7% 2 6% 23 % 38 V. 3 6% 1 1% 1 8% 2 5% 1 5% 2 8% 2 2% 1 2% 0% 2 3% 1 0% 1 9% 3% 14 V. 1 5% 8% 1 2% 1 1% 1 9% 1 9% 2 5% 2 4% 3 4% 2 8% 2 4% 3 2% 2 2% 2 2% 1 7% 2 9% 1 7% 1 4% 2 1% 5% 3 1% 1 6% 1 6% 5. 62 2. 79 11. 1. 4(1 20. 98 42. 80 1. 97 1. 50 11. 21 8,23 27. 51 0. 73 7. 19 IS. V. 4. 22 2. 74 80. 99 117,4* 3. 62 322. 07 403,83 217,41 657. 28 304,69 195. 7. 3 42. 95 11. 50 113. 66 39. 25 324. 89 21. 32 37,98 43. 34 116. 99 39. 64 800. 66 1. 707,47 3 J8 193. 72 97. 97 71. 23 9. 52 56. 86 73. 03 33,09 117. 46 255,45 1. 168. 68 5. 754,12 0. 45 0. 6(1 0. 48 0,09 O. lf 0. 64 0. 25 3. 30 0. 24 0. 4) !. Sf 0. 13 0. 42 O. Of 0,47 (1. 05 2X1. 25 385. 69 235. 01 125. 17 159. 35 35,92 13. 26 123. 09 64. 19 492. 56 227. 94 202. 87 286. 99 9. 91 859. 31 33. 85 32,30 194. 55 7. 62 24. 95 13. 5 80,5 7. 8f 27. 71 lO. fK (l). Si«äluläTO:nAuika MMIUII alticila (2) SisalUiil l oi Manncr-Krakka. Umi-Krcikka ja Pdupcncso» (3) Sj*ä!ulu TO:t tipein» }a Jtxmianmcrcn saarcl (4) Sisiliaa TOI I ruskia ja lU-Makokaiia (5) SisiilUMl TO:l Upcanmotn rmhjoisoMin sa»rcl ja Upcanmcrcn eteläosan saaret 49,54 2S. 1X 19X9 47. 66 198. 4'* • 2,021. 93 J04 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 1996 TAULUKKO 1. 1 : MAKSUSITOUMUKSET Qatkuu) A l ut (1) 1 J " • "J i Sa-'frna-ir 5a (kakuhai) 5k '" , ' •' milioanu ecu» VA Yhtesaul (2) (21/(1) 12. 3*8 J1 29(1,96 655,77 421,51 91,68 220^6 335 J1 283,53 2. 306,09 19 %( l k i i i l c. N m w « f ie Itest'-Nuriinjruto i'loiirdic Oi;iinfMi£iK--Ardenne (mirp/Kim- fviilrc NWJ-IVv-. lf-a. k'. s rincbtfuif. - 'ays'-dc••In-r. nnT •i ». n,,-</l,a7v7ito. iTjiTTr" Ahacc " W l i c i ' i m ic "" "' Ai|inlaint- M i. ) i - I \ n : m r« A I I M - ^C Uiinic-AlrHK UllillKSiL~K«lMlTl«"l|l "nni-llci-'. Al'imii'ie'lrA/iir """ " '_' 2 ' K l '. 2, 141. 12 89. 66 161. 14 110. 97 795. 56 288. 42 Tf7l746 195. 5! " " " " " - " V, 132. 37 147. 08 360. 47 351. 7(1 "~ j ^ J T /i 262. 5(1 2 2 5 3: _ 10,41 45. 91 25. 73 7. 97 113. 51 " • " A 3 21 188. 88 5-1. 15 20. 02 20. 89 (UK Z Z I: • 3 5. 71 13. 84 "~28~,98 " " " "" " '" ' "258. 97 "'ixVi Kursiki. " >';»»">^ haideloiaiv « » •. , ,, {f. iiii. a'i " " '" " "" Moiiia'. '. 'l. lriia" "~ "" Miilil. 'iTiueliu" 1A1JA Jiitfia-HraniiT™ 'iniamTc" Vaiu7,T7\i>su ~~ ram,. "'""" Vi. -ia. via " iiii)>"v«niLTii7ii'»" I'nsuiiwi iinhna Vkm-. lK. -s AlmioT rvinhw i. : :IK. I. I alal. na "' ~,sili>, SMIIMIM ' "" V. aun al"m7la""" " ~ LVXEMBUHG M. 7iia"aiiic77. M A N K O M A AT N. xf^Nl-i'liriand- "" " «*lS7fcrf»7J~ WtM •NatriTinT /,u»Mi7wI7. 7J Muiiia'a'incil'a "40. 811 ilfsii _. _ 76. 5 j 7|J>! _4 I. I M J4 1. 18Lll'. '. 1)38,71 • 1(18. 5(1 ___ 25,(X) f'j '". 29 7 75. 11 5. 901,15 5. 901. 151 15039,(1* l(VK/i7' ----- - —• 138. 28; T7i37 7«7T(. ! 138. 97 ____ 151. 16 275. 37 - - i T H T v l* ----- 1. 2(W. (. KI " 9 I W» " "~~86. 0K 63. 68' "-2. 77 ii. 7? :7,;-i7i "-2. fi: 7 1. 27. -f,. 49i j Vs* 3;7u7 • - """ ' 4 f. 502736 _ _ - 2. !7 -147, 99,14 16. 65 4. <8i' 36. 68' i 16'i'8!l \ii'i>. h 97. Js. i7 76,32 I. 9. VI. 1J i 64 ,7(1 ;---S i. 389. 16 1. 17 11,89 2. 47 19. 68 17,04 32. 97 2. 43 21,68 20,9. 1 11. 52 17. 25 21,90 49. 68 38,83 17. 67 20,86 15,61 11,06 i - ~\. __. -. _ _j I6. W 0. 82 6,15 8. 01 2. 71 1. 05 6. 66 41. 92 10. 5. 3 9. 28 1. 82 11. 87 10. 43 0. 81 (1. 54 3. 47 22. 54 1. 13 20. 59 1. 82 15,34 8. 28 8. 05 28,38 7,47 37. 21 3641 36. 51 16. 66 47. 19 28. 44 53. 93 30. 91 28. 69 17. 38 344,30 97. 85 54. ')4 43. 52 53. 69 22. 23 49. 25 22. 44 115. 46 75. 57 31. 76 77. 16 31. 27 55. 37 29. 49 49. 07 20. 55 52. 55 83,98 772. 42 1. 217,85 I. 217. R5. - 421. 59 220. 66 1. 29 -i 91. 68 _ : 211,02 149JS7 38J8 131,6! 33. 59 313. 111 2. 919,18 46. 9. -- 36. 65 _ |"L4K ; "16. 81 5. 88 TJCsi • 10. 18 5. 33. - T- t : - 3,40. 1. 41 38. 28 0,37 (1,37 155. 23 4,00. —^ 8. 85 16. 41. IK 27. 77| 14. 98! 15,3. 1; 2. 54; II. 06J 4. 50j 17. 421 4,31 4,31 9,05 1 8. 23 9. 80 6. 76 2. 08 6. 40 0. 31 6,36 15,56 8,16 1. 63 0,76 5,01 1,05 1. 23 0. 19 4. 53 1. 92 5. 98 1. 17 3. 95 0. 72 1. 58 l. ll 3. 57 9. 33 0. 27 0. 77 0. 54 0,66 0. 99 7. 23 (1. 52 265,72 0,50 0. 50 23,37 i 56. 84 117. 97 0,52 32. 42 36. 60 74. 29 14. 99 56. 83 101. 62 4. 92 14. 69 44. 47 117. 83 22. 22 0. 77 25. 54 66. 02 87. 07 138. 13 99. 08 1. 806. 36 7,11 7. 11 310,51 24. 81 52. 23 0. 76 41. 69 152. 23 9,0 5| 6. 36 23. 37 191,02 7 8% 2 9% 1 4% 38 % 3 4% 18 V. 1 6% 4 3% 3 4% 21 % 2 2% 2 2% 2 7% 3 7 V. ISV. 32 % 2 1% 1 4% 29 V. 1 6% 25 V. 1 1% 1 3% 5% 2 7% 1 1% 1 4% 2 1% 2 1 V. 15 V. 2 1% 3 1% 3% 1 2% 2 6% 22 V. 1 2% 34 % 3 0% 4% 1(1% 1 3% 43 V. 7% 0% 2% 1 1% 9% 1 0% 1 0% 1 9% »% 9 V. 1 6% 15% 2 0% 2 V. 4 4% 1 4% Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 365 TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 1996 TAULUKKO 1. 1 : MAKSUSITOUMUKSET (jatkuu) 1 2 J 4 5. (m„lV- 5. Oulun») 5b i Tavaile YA Y h t c e mi t2) % f2V(l) Jigem-alti* / A h» I T Ä V A L TA OslOstan-ich SUdiialerrcich Wcrtitaurrcich Munia alueita P O R T U C A LI l*ullinincn Kcxkiusal Uxauhnli-Tcjon luakxp Atcnlcin Mçurw A/* «il Madeira Munia alueita S U O MI Maiiner-Suumi Ahvrnnnmoa Munia alueita RUOTSI Smitlnnd mcd Öttmu Vilslsvurigc Sydsvcrigc Mcllcrsm Non-land ( Mv Nurrlund Munia alumla 4. »* 4. 96 11,40! *5,69 75,94 1 11. 401 "1 -i 65/>9 75. 94 - 21,32 342» »,77 53,32 -| 21. 12. 14. 99 8. 77 3750 5. 1. 32 2 * 50 Tuki (1) 1. 557,42 317. 54 212. 011 184,5. 1 843,12 14. 758,71 2,967,9* 541. 1(1 I(I7_5( 362. 00 426. 59 182. (81 76. (81 621. 00 369. 10 71. 45 75. 5( 29. 82 16. 03 156. 97 I24. 6X 12. 180. 72 2. 586. 02 | j 1 ! 1 | | l. 5U8,4(l 195. 36 2/4) 1. 310. 45 1. 282. 70 11. 24 24,00 19. 97 18,00 1(1. 1. 00 j 1. 106. 49 Y H D I S T Y N YT KUNINGASKUNTA 9. 642,113 5U5JI» 810,63 1. 076JW 1 -1 •1 •f 37. 50J J 26. MI ISJ3 2»55 Nurth Yurksliirc and 1 lumhraidc I jisl Midlands Lasi Anpliu Soulli 1 JMl South Wral West Midland* Nurth Wral Wiilm Skullanli IVhinis-Irliillli ( htmillar Munia alueita Y H T E I SÖ YHTEENSÄ | j 447. 60 336. 12 I68. 8X 60. 00 97. 85 246. 12 39. 1,46 - I. I80. 39J 124. 27. 185. 04] 902. 84; 429. 1 1. 295. 9. 1] 338. 56 5. 07! 4. 142,74] 3. 1M50J 104. 27 101. 73 38,44 41. 24 •0. 37 114. 0» l%. 41 75. 20 119. 56 0. 06 - - - 51. 62 12. 67 21. 31 17. 65 l * J7 16. 00 OM 64. 91 11. 24 5. 1. 66; «2,»3 12. 75 1. 44 24. 62 22. 94 15. 18 40,*»| 250,41 7. 40] 9. 42] 6. 86] 17. 31 25. 0. 1 42. 12 24. 51 158. 95 191,13 3. I5»,I0 107. 50 71. 45 75. 50 2V. S2 16. 0. 1 156. 97 124/41 2. 577. 15 253,90 19. 15 ( U8 2. 14. 48 17*52 11. 24 77,1» 77,18 11. 47 191,13 42/M. 1. 15 38,91 3*,I5 J. I4 3. 14 11. 47 33. 01 162. 14 179,1» 2. 700,21 7. R» 6. 48 12. 55 8. 96 26. 36 7. 00 1. 1. 88 5. 46 117. 02 109/. 1 46. 36 53. 79 24,25 14. 1. 04 347. 06 105. 13 19155 344. 02 0. 06 90. 62 1. 218. 33 851,67 851,* 7 »% 8% 2 ( 1% 1. 1% 1 9% 2 1% 2 0% 2(1% 111% 1 6% 2 1% 2 5%. 14% 2 1% 1 7% 1 0% 1 1% 18% 1 4% 100% 0% 1 6% 0% 0% 1 5% M% 2 6% ÎJ V. 2 7% 0% 5 5% 1 0%. 16% 2 9% 2 7% 2 1% 2 7% I V. 2 9% 27 V. 1 »% 0. 12 -1 I. 076. 8O; -, 15. 23 29. 55 6,(81 13». »I7,40| 15. 370,13] 2. 6*8,7J( 27550 802,43 112,27 »71,38 8S,*S 2JU5,M 25. 89353 •1 2. 796,921 366 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 1996 TAULUKKO 1. 2 : MAKSUT Tuki (1) I. ) I 5a (kalallia) Yhtecnut (2) (2V(I) J. 7 « ^ 9| 9I. 77J 2«,69j 8 l , 9 l| S. 91 425» 1 M4 3,47 21,9» 284,47 19. 721 445. 82] -1 -j 1. 165,51] 91. 77] -1 -j -i 131. 5. 1 7MJI2 f>>' AH. fx f>')». 2( -1 l. 5(l| 45,27 27. 67 7,4( 4«,9« 2. 7(1 (l„54 2. 67 TM II. 81 4. M 26. 14 2IJJ7J 16,34 4,7(l! 15. 99 J. 47J 2-11] 1. 57 40,9f 2*750 7. 68 11,70 22. 07 177J4 0. 25 3. 22 0,14 0. 14 LK 9,87 10,58 0. 44 12,19 (1. 09 12. 10 2. 60 74. 61 154. 41 53. 05 86,71 2. 11 1. 66 82. 94 3 3» 21257 221,94 3. 189,11 Ijiuarvallio / Alue B E L G IA I k y wd Ha ml cri Vnlli imu Mimi» alticiUt TANSKA ( >sl lor Stnruhaclt Vesi f ir SitxvhiuU Muma «lucUu SAKSA SanH>rDckcn MecklcnUirg-VirjKmimem Brandenburg Suclisai-Aii. mil Saciwai Hiiiniiyai 1 lei Iiii u SchlcwvHi-l ktlstein iUinipuri Niutlcrsjjcliscn H. VI1M. Nonlriioin-Weslllilcn Ilosen Rlicililiiiui-l'lal/ IVutV-n-WUrtlaiilmv llllljclt \ w l » ml M,liuu llllKlU. K R E I K KA Anni. Sieran km Nisin (1) [ \ j j j i ! 'illl-ssaiias Krill» Ijiin. i(. l) •lhrakis<4) Nis,«i Aiuit. vlik. Hi MuvMui (5) Moi im iiluciui ESPANJA Cnsliilii-I. il Miinchii _ „. i Uililsia 'L ^ • CilliLibrm Hiiskimiiii Nu «i mi U Rl,,,» Ampuu Minin il UislilUi-U-wn l-. Mra. Bdum Kalalunia Cuinimidad Viiloicianu a-ilcuanl An'liil(iti. uu Murcia CcuUi ) Melillu KunarUuuauruI M(iiii. -i uineita ( I ) SraiilL-lii TM. n AlUkn (2) SisSIUiä TO:l M;mi>cr-Kn. -ikk. (1) Siaiiluu TO:l Upein» jn. liv (4) Sisiliaa T'(>:t Tn. skn. jn lUi-Mnkali» (5) SisilltM I (. );! Lpevnmcrcii puhjniii» K v r n l K e D i t M a l n l n n i i :, ' »12 1 11 141 I V h v -* Dll. Stcr. I-. II. (2) X8 5 , 1 K t _ -) 175» 1 1. 1 i. 107,20] 41 1», 4 4 79,6Sii •"M " "u „ 1 ~9. 839. Os1 1019. 92! ~' 20. 2*6,39 2. 094,42 182,75 K/H 1. 924. I< 2. 304. 39 2. 466. 5. 1 299. 17 282. 02 360,65. 1. 545. 05 2. 135. 45 992. 06] 6I8. 47J l_ m ,iL 94,22 \5(>M\ 44,M| 496. 32| Î0T44T 902. 35! 189. 29] 2-fM-ï. î S-f 170. 11] 791. 46 140. 45 -1 • ^ -t -| •i -| 3. 666. 911 I0O. 77J I4. J49. 45] !. <S4*,0»| 685. 7IIJ 121. 24] -,. 1 _ 15. 8. 1; 1. 69] -j 7. 19, 6,67] 127. 111 0,89 2. 57. , 2. 3<>! 18,441 -' I T. 6. 67 9. 57 '). M' 36. 91 4. K 50,611 K. 5Ki 3. 82 8. 10 8. 16 7. 11 J J 1. 42 0,12 7,68 3. 96 2. 84 4. 95 12. 19 1. 20, • • 114. 25 8. 70] 142. 97 3. 88 1 | 1 j i -1 - -. • 1 -1 - - • • • • 19. 27 36. 76 -5. 01 10. 8. 1 15. 04 6. 78 118. 34 (1. 54 - - - - - • - 3 1. 2 i 4 , l t| 3. 8}J,*2 159,2. 6! 272,12 111. 02 28,74 32,74 124,40 j 1 1. 308. 031 2. 073. 34 9. 14. 44 517. 72 466. 82 126. 57 56. 22 1R6. S4 29,t. 7l| 149. 85 407. 40 144. 781 7. 1. 06; j -Î. [ 2. 1 %. ( l lp. 121. 50, 1. 371. 61] i 62. 56] -; •1 -j „. ^ 16. 75 I K. l li i 20. 26 l~ 2. 82 9. 58 704. 41 1. 648. 91 — Yïïi 4. 177. 44 676,19 _ Jjj^j—- -. 8,88 2. 64! 1. 98 4. 14 ,14 106. 65 1112,57 ; i6,wi| 1. 190,16 78. 67| : - • • - 12. 909. 87 1. 6*4. 48 12. 8. 1 2F8. 55 10. 02 - - -1 • - - - • • • - - - • • - - • - -28. 74 •1. 12. 74 - - 4. 67 21,32 10. 99 5. 1. 30 6. 11 21. 35 -6,66 • - - • l t% 1. 1% 1 7% 1 3% 4 0% 1 2% 30 % 3% 1 2% l t% 2 1% 1 6% 1 5% 1 6% 1 8% 1 6% 1 2% 2. 1% 2 2% 1 7% 14 54 2 2% 1 6% 1 5% 1 6% 1 9% 2 1% 1 2% 1 2% 1 8% 1. 1% 1 1% 1 2% 1 5% 2 0% 1 1% 1 4% 1 1% 1 5% 1 1% 2 0% 1 6% 1 4% 1 2% 2 5% 26 V. 2 0% 1 8% 1 5% 1 2% 1 2% 1 5% 1 6% 1(1% 16% 1 6% 1 2% 1 6% - • - • • 1 • • 1. 69 10. 55 58. 99 26. 29 2. 1. 05 0. 8. 3 5. 8(1 5. 55 (1. 37 1. 04 3. 26 6. 76 5. 61 6. 76 7,68 5. 89 2. 67 47,17 4J. 4J • • - • - • 4. 1. 41 1. 69. 109. 72 341. 02. 186. 94 641. 51 3. 19. 94 122. 52. 16. 08 9. 73 85. 31 14. 21 197. 17 29. 87 31. 04 27. 51 146,94. 10. 16 437,74 1. 48951 121. 24 111. 14 106. 46 44. 18 46. 40 79. 68 55. 48 61. 59 1. 063. 35 184,17 4. (45,0* 0. 22 0. 30 1. 45 0. 04 0. 05 0. 19 0. 07 3. 74 (1. 07 0. 20 2. 81 0. 06 0. 21 0. 0. 1 0. 2. 1 (1. 03 59. 97 150. 08 407. 70 146. 23 73. 1(1 55. 30. 11. 33 14. 45 76. 61 54. 07 323. 70 165. 37 85. 55 251/iS 11. 31 4. 14. 57 106,67 16,90 1. 18. 64 114. 49 2. 101,84 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 367 TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 1996 TAULUKKO 1. 2 : MAKSUT öatkuu) J äacnvaltiu / Alue H A N S KA llc-dc-l-niiiu; Iliiiitc-NtfiiuinJu: 1 tn *sc-N<vinantJie h a w l ie OuiRipugne-A/iluntic \VWKf,V<fVK Cciiifc Nnrtl-l*i-<Jc-CakMi IVctugne V»y*-ik-\»~\jnK CothMi-Clturctttcs 1 iimiint: Ahsncc Frtiiicbc-Ctvnic limousin Aquitaine Midi-ISTTC née* Amrrgnc Khônc-Al|H3i IjiitgueUtc-KniMxilloii l-Virttntc-Alpcs-CVttc ,1'A/ur Kursikii Martinique C«iu<Jctoupc U i w ne KCtMllal. Monia alueita I R L A N TI MtHÛti nlucita I T A L IA |jnili*>-KiNiui(aui. 'icmmiic Valle iXAosU linnbiurdtn I retit in Vcntr/u Jriu. lt Vtmc/ja * nul in |j„ur. i Tusean» Oiuhria Murcjies I JUKI Ahruzzi Muline Cinpnnia Apulia llusilicala Calabria Sisilia Snnliiua Muu» alueita L U X E M B U RG M. «iiaalueha A L A N K O M A AT Nn< rd. fvlederland (kwl-Nederland WcM-rJck-riaix) Zuid-r4ederland Munia. lueila Tuki (1) 1 : Tavoite j 4 5a (maat) 5a (kalaalui) 5b YA fJ) % * 12. J4. IM1 2 5 U1 412,1* 402JI» 4»,*2 2 O M» 300a» 137,11 1. 7*0. 15 1 - ; : _„ 14. 86. 1. 71 16. 79 9. 18 31. 80 12. 20] 19. 51 15,5. 1 7,15 8. 09 24. 6X 32,34 39. 64 19. 93 17,02 16. 13 10. 37 402. 88 49. 62 206. 89 0. 80 " • 19,14 41,(18 11,»3 31,15 M. J1 12. 58 24. 24 16. 04 LK 39. 88 32. 2. 1 35. 95 15. 20 27. 32 6. 10 24. 89 63. 70 11. 14 3. 66 17. 12 9. 81 - »5,08] -j 11. 99; ll. (K,. _. 14. 21 17. 51 16. 08 -! 21. 44 16l. Hl! 2(81. 21] 141. 12 89. 661 161. 141 110. 971 795. 56| 65. 19 2ltH,42| 261. 46. 19551 245. 53 K. 1. V 132. 37 147. 08 360. 47 351,70 231. 92 262. 50 194. 55 225. 52 258. 97. 190. 66 41. 1. 28 193,29 775. 33 5. 675. 10 33. 02 22. 1. 1 22. 33 20. 48 88. 05 0. 02 5. 901,13 »00,7* j 5. 901. 15 V O W. 19JJ9,08| 1. 926J2 268. 67 174. 82 17. 82 208. 791 1. 18. 28 314. 54 I20. 2l! K/l. 16 338. 97] 136. 261 151. |6j 352. 02 275. 37! 301. 85] L35. 1. 72: I. 2(»l. 00| 602. 75J 9I9. 48| : : j 44. 87 19. 78] -j 12. 50] 4I. 99J 6. 1. 81 | j j | j ! I | 1 102,44 45. 61 24. 28, 0. 27 10. 56 2. 94 "? 5. 09 2/i6 (I. IO - 1. 369. 80! I12. 7(l| LUXUS1! 49. 94| 9. 64H. I4] 1. 560. 52; " 19. 14 74,32 76. 32! -| -j » "| 0. 291 J ^ *| • >" 3. 561 0. 25 l. »S0,15| I1JI4 3»0»j 124. 42 I64. 7(l| 263. 15] 39. 20 93. 941 ! 1. 3*9. 16! -j 11. 84] - -j -i 13. 27] 12. 021 -j l4. (Kl] 1 -1 -; 124. 62] 6. 49 6. 4C 2,65 4. 92 0. 05 R. 3. 1 5. 90 4/41 1. 17 0. 76 3. 32 1. 35 5. 38 2. 62 sai 5. 21 M» n. 9. 1 0. 1* o. K •<« • ' (1. 65 5. 20 11. 42 3. 19 0. 47 9. 88 • 0. 16 12,70 6. 13 2. 2»i 0. 94 3. 34 1 4% 2 4% 4 0% 1 3% 1 1% 3 2% 2 t% 1 1% 1 6% 2 3% 2 0% 1 9% 2 2% 2 1% 2 5% 1 8% 2 8% 1 7% 1 1% 9% 1 9% 1 1% 1. 1% 7% 6% 1 5% 1 2% 1 2% J *% | £% 1J% 12% 2% 1 6% 1 2% 7% 2 4% 1 1% 5% 13% 1 3% 1 1% 1 2% 5. 15 0. 24 5 JI 2. 61 0. 91 1. 30 2. 04 5. 15 64. 86 26. 82 15. 19 28. 86 34. 12 12. 32 19. 72 I24. 7Ï W« 4. 64 1. 78 10. 4. 1 3. 82 0,24 U3 4. 57 7. 38 2313 6. 18| 4. 01 4. 7(1 0. 42 4. 14 4. 02 K52 3. 74 67. 33 52. 79 36,49 53. 2» 17. 27 33. 22 26. 21 I 0 t l / ,t 58. 36 25. 63 2. 1. 40. 17. 26 24. 91. 13. 44 26. 27 26. 35 2K. 99 91. 78 24. 25 1»,*» 684,45 »20. 45 I9. 69| 920. 45 155,45 2 J 8 2 a» 0. 53 0. 61 0. 07 I. X9 0. 57 2. 99 (1. 58 1. 61 0. 81 0. 62 O. X (1. 94 4,67 0. 13 0. 38, 0. 27 0. 13 0. 5t 3. 62 0. 26 48. XI 43. 80 0. 4(1 10. 93 22. 23 40/41 8. 08 39. 59 36. 62 6. 19 19. 65 49. 5. 3 19. 92 0. 38 12. 77 42. 32 64. 31 136. 32 50. 20 1. 13. 54 1. 725. 10 oas 0. 35 Ml 1. 02 5. 79 W 9. 62 2M. 20 19. 39 26. 16 1. 96 17. 34 368 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 1996 TAULUKKO 1. 2 : MAKSUT Gatkuu) Jiuicnvalthi/ Alue I T Ä V A L TA ( jNlrtsleneicli Ntkalftk-nrkJi UcsiiisHTiticli Munia alueita PORTUGALI Nurd Centre 1 jssnUm 'Iciun luaksu Aicntcjo Alanrve Azunl Madeira Munia alueita S U O MI Mnnncr-Suotni Ahvenanmaa Munin ulueilii RUOTSI Siuäland inedöumo Viislsveriue SyilsveriRe Mtllersla Nurrlanil Ov-reNon-lanil Munia aluciui Nurth Yorkshire and 1 lumhersidc l-jisl Midlands l i i si Anuliu Simlh Lasi Nuulh West Wesl Midlands NurlhWcsl Wales SkKlunli 1'i. liiiiivlrli ( ahrallar Mi min allien. YHTEISÖ YHTEENSÄ 2 3 4 tm (maaL) 5a (kalailui) 5h Tavalle miljoonaa «ua YA (2) % (IVO) * 115» 71,77 3 51 77,13 " 10. 17 " 1. 41 : 71. 77! - — -; : • 3. 51 77. 13 0JJ0 : 0. 8(1 39. 34 8. 3. 1 16. 96] 14. 05 ' 12,61 12. 61 Tuki (1) 1557,42 317. 54 H j j fi 184. 51 843. 32 14. 758,71 2. 43457] 541. 10 362. (8) 426. 59 182. 00 76,00 621. 00. 169. 10 97. %' 82,831 6I. 95J 29,01! 19,38i 117. 4. 3] 85. 17] | i j ] 12. 180. 72 1. 920. 84] - A -i - 1 1 7 *7 7. 59 0. 08 - 22,44 3. 17 19. 27 71,44 8. 73 1. 16 0. 06 26. 60| 27J»| - -1 J | 27. 86, 34. 01] A J 1 J 1 J 8^7 J ' H 1508,40 195. 36 2. 60 1. 110. 45 1. 2*2,70 11. 24 24. (81 19. 97 1 H. IXI 101. (81 1. 106. 49] j | | 1 | j -| 14. 24 21,10 J 550 26,60 14. 24 21. K 5. 5( 18,75 1 -I •1 -1 -1 - -j. • -| 18. 75 -1 447,60 336. 12 I6R. B8 60,00 97. 85 246,I2| 39. 1. 46! -| -| -! -1 -j -j -j j j ] 1 1. 18(1,19, 131. Ml 185. 04| 902. 84 1. 295. 91 5. 07 4. N2. 74! 3. 18650] -j 5. 1. 89 299. 49 - 0. 011 -j 92. 44 50. 94 22. 18 19. 85 8. 70 79. 17 44. 95 12. 48 219,03 1. 551 J -| •1 1 : "" ~ " - 581,6')] -j. _ '. !. _. J 1 -! -1. ' 20. 61 - -, \ -: ""- 14. 01 ' -1 -1 -j -j -j -i - 8. 27 -| -j \ I9. 21J I7. VJ -j 1 4. 26 •1 -j -j -i | "7 -j -! -| I4JM] 23155 3. 08 2. 8. 1 2. 0C 24. 02 29. 95 17. 54 6. 84J 160. 04 102313 1 5 3 * 5» 1 i 97. 96 82. 83 61. 95 29. 01 19. 38 137. 41 85,17 -, -I - - 102. 03] 2. 022. 87 42,12 14,561 131,77 1. 57 12. 98 10,84 0. 94 • •1 9. 9( 9. 16 0. 08 1225. 1 89,12 3. 37 (1. 94 84. 80 42. 12 »J>2 9. 02 1 5% KV. 1 4% 1(1 % 1 9% 1 7% 1 8% 23 % 1 5% 1 6% 2 5% 2 2% 2. 1 % 1 7% »% 5% 3% 9% 7% 1(1% 0% 5% 0% 0% 8% 100,76 1. 852,15 1 »% 3. 94 3. 24 6. 2X •j 4. 48] i 16. 12 4. 94 9. 1. 1 1. 45 i 48. 98[ 101. 17 54. 88 26. 79 0. 06 26. 12 29. 31 81. 65 192. 18 56. 65 299. 65 102. 94 '•5S 677. 22 4*73141 4*7 3)4 -j J J 1 -j -) 2 3% 1 6% 1 6% 0% 2 7% 1 2% 2 1% 1 6% 1 5% 33 % 23 % 3(1% 16% 1 5% 1 5% 139. 917,4(1] 13. 68751] 1. 51(1,51] 1. 990,34] 129,118] 694. 11(1] BI158| 825,72 H,l*\ 1513,22] 20. 4*4,10 V I I D I S T Y N VT KUNINGASKUNTA 9. 6*2,(13 48450] 571,4» 581,69 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 369 TAULUKKO 2 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 1994-1996 TAULUKKO 2. 1 : MAKSUSITOUMUKSET Tuki ( I) 2 i 4 5. («MUU)' 5a (lulajtua) 5» 6 Tavalle miljoonaa ecua YA Y h t a o ad % < 2 W) j I ] ] { ! 1 | Jäarnvaltf* / Alue B E I. C IA lUyxK\ l-lantkri Viillunia Munia alueita TANSKA (•sllnr. Slnrchaill VcstKi-Storcbadt Monia oluella SAKSA Snarnrllcken Me-3:lvnhuru'Viapummcm ftnuitkaihure. Such«on-Anluill Sachstm Thuringcn Iterhini Sciik-sxviu -I iuixleitl llamuuri Nietk-ixachftcn llrenm rJnnlrlvui-Wcsllalcn lk. -s. sen Rlieinlanl-ltab luiden-Wllrtlernhcru Ikinen Saarland Munia alueita K R E I K KA Anut. Slercuit kai Nisiä (1) Kent. Ke D ii Makedonia» tVI,,,. ft Du Sk*. LII (2) Ihcxiuilia* krilis I p u u u ( l) liirakin (4) l. ?«25»j 22»,*» I 4 0 JU 1»257 140» 5. 71 89. 57 80. 53 16. 77 ( U9 8,85 UH 5. 9f 1273» 13,00 7 » 0J 0. 27 27. H5 14. 09 37. 62 40,75 2450 l*,03 4. 74 11. 28 1351 24. » * » 07 19,72 445. 82 I. I65. 5IJ 229. 69 111. 51] 7S3J«| 6. 96 48. 661 698. 2(l{ "58721 82. 17 53,07 9. 32 43. 75 -f 200464»! 5. »33,05 4*V\92 I27. (X 820,40 13. 00 54,22 60. 75 514,55 69. 87 37,44 13. 51 44»<45 R. nnj 1. 924. 19 -944. 62 2-104. 39 H58. 82 2. 466. 5. 1 870. 04 3. 545. 05J 1. 530. 58 2. 135. 45J 874. 25 992. 0/J 330. 3( -, - - 156. 38 4 4. M| 496. 32] 104. 44 902. 35 189. 291 208,15 i7o. 3. ir 79I. 46J 140. 451 116. 20 15. 61] -| 4. 1. 12! 47. 58 340. 41 16. 57 23. 67 14. 18 48. 59 24. 22 23. 51 17. 49 55. 76 18. 81 98. 84 23. 65 14. 79 24. 97 24. 98 19. 09 - 0. 49 0. 68, 10. 41 0. 2. 1 14. 84 9. 6(1 6. 57 8. 63 29. 81 2. 0. 1 1 41. 13 77. 39 " 11. 65 34. 54 42. 57 23. 04 215. 15 3. 99 3. 666. 9IJ 524. 45 -I 474. 28 56. 22 431. 26 37. 64 • • J •1 - 14. 349,651 «. 127,43 685. 701 1(12. 10 83250J 4. 12. 95 968. 50. 1X2,37 175. KO| (82. 84 3l2. 3(lj 407. 20 140. 52 2(«I. 4I 494. 30 219. 841 9. 839. 05' 4. 077. 12! N I S I. I Annlnliliuu Ileum (51 •] 4. 14. 3(1] I89. 49J 1 MnuiaakanUi ESI'ANJA Caslilla-U Mancha (nhlsai AM. «las Caulultri» Ikisklimu Navarra luKjuja Ani|iun Madrid Castilla-Luun l-lxtrctnaihmi Katalonia ! | | I | j 31. 214,1* t2-987J*| 1. 03*0» 64450 147310 102,41 5»,72 1. 308. 03 6y,. 8() 2. 073. 34 1. 323. 02 - 57. 1. 17 281. 06 9. 14. 44 517. 72 466. 82 126. 57 56. 22 386. 84 29. 1. 71 123. 01 22. 8. 1 11. 37 5184 128. 28 62. 32 23. 77 4. 14 20. 32 43. 7(1 • • • - • • 2. 196. 03 1. 030. 02 ! 1. 371. 63 511. 34 704. 41 448. 16 46. 91 Cumunidad Valenciana 1. 648. 91 1. 172. 59 • • Uutenani Andalusia Murci» Ccin. i v Melilla Kananansaarel Miau» alueita 71. 2. 1 • 10. 16 12. 95 4. 177,44 2. 196. 17 676. 19 297. 71 102. 57 76,49 1. 19(1. 16 599. 89 " -" J • : 12. 9W. 87 4. 269. 01 39,75! 452. 2(1 167,80 102. 41 59. 72 (1) K) siilin» T O n A l l i k. (21 SiKlilUU TO. I Mamcr-Krakka. Uusi-Kreikka ja Peluunne»,» (3). Hisaltafi TO:l l^neirna ja ktonianincfvn aaarct (4). Nisiiltail TOI Traskia ja lU-Makoknia (5) Sislilliill TIM Uaeanmeren jtohjoisman «aarcl ja Eucanmerei ctcMomn «aarct - - •1 3340» 14. 05 41. 38 19,71 I59J7J 19. 18 62. 44 18. 27 143JH 3. 93 S3. 39 «3. 74 2,« 4 5 01 1. 52 6. 1. 79 »42,4* 10,19 242. 64 50198 86. 85 4 * 2 42 9. 32 45. 27 347,92 »»3,73 »^7»,»7 5. 62 62. 03 5/. 2 1-006. 65 137. 81 »96. 63 V6. 1J 966. 37 I08. (M L6. llt. 57 95. 93 4172 17. 40] 1. 24 57. 02 16. 72 76. 97 20. 55 24. 7H 21. 26 39. 92 IR. 5S »70. 18 511. 44 98. 13 19. 42 243. 71 8. 1. 14 542. 71 104. 90 11259 77. 90 124. 0J »125 150. 89 1. 674. 74 4 »% 5 2% 5 4% 4 3% 6 6% 5 3% 1. 14% 9 3% 5 0% 4 7% 7 0% 5 2% 4 3% 3 9% 4 6% 4 5% 5 2% 63 V. 4. 1% 4 9% 8 0% 6 0% 5 5% 5 4% 4 6% 4 1% 6 6% 4 6% 2*3,15 6. 331. 08 4 4% 302. 10 432. 95 182J7 W2. 84 14052 2IXI. 4I 2I»J<4 1X9. 49 203. 43 4. 280. 57 S7057 15»2S,»4 4. 92 35(1 661. 72 1. 326. 52 4 4% 5 2% 3 9% 4 9% 4 5% 4 9% 4 4% 4 4% 4 4% S l% 5 1% M V. 13. 00 5H6. I7 63 % IjOfi 2. 47 4. 81 3/. 8 2X2. 11 401. 85 »178 39. 10 27. 48 260. 01 3. 6(1 194,76 10. (81 1. 040. 02 24. 1X1 535. 34 2. 25. 1. 54 3. 13 10. 32 1. 79 • 77. 52 559. 75 l. l 76. 1. 1 44. 51 2. 206. 49 29950 76. 49 677. 41 37350 5. 464. 39 5 4% 8 6% 7. 1% 7 0% 6 7% 6 6% 4 7% 3 9% 7 9% 7 1% 6 2% 5 3% 4 4% 7 5% 5 7% 4 2% • ' H • • • - • • 37 Q Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAULUKKO 2 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 1994-1996 TAULUKKO 2. 1 : MAKSUSITOUMUKSET Gatkuu) Alue RANSKA Hc-ue-lruncc 1 luute-NunnatKlie ltitssi>-Ni*»vinil)e Chanipaune-A/ik-tinc Huuruunne Centre llrelagne PoiUm-L'ha renies Un-ainc Alsace Iranclie-Cimilc Aquitaine Midi-Pyrenees AuvxTgne 1 jiiujueduc-Kiaissillun I'rnvence-Alpes-Clute d'Azur Ki »sika Martinique («unk-luupe ( imiinc Kciannn Mimm alueita I R L A N TI Monia alueita I T A L IA Lmilia-Rntnaftna IVtmmle Vallc iTAosla Ijimhardia lienlin Vene/. ia l-'rumli Vcnc/ja(iiulia 1 jouria liisvaina Oinhnii Marelles I J I / HI Ahni/yj Molivf Campania Apulia liasiliuala Calabria Sisilia Sardinia Munia alueita L U X E M B U RG Munia alueita A L A N K O M A AT Nnurd-Ncderland ( kisl-Nederlimd Wcsl-Nedcrhiml Zuid-Nederlanil Munia aluciui Tuki (1) 2 3 4 5a (maat) 5a (kaUilun) Tavaile 5b "" * miljounaa ecua YA Y h t e n ä» (2) % PVd) 1 1 3 * 8 01 794,42 I 5 * 0 , l *| 1. 1»»,»» 187,07 7 3 8 5* 6307 70» J)» 414,11 S J 4 9 57 : : 1 1 1. 199. 99 - •) 35004 74. 59 54. 97 4. 78 26. 25 19. 39 3. 1. 01 13. 88 19. 84 20. 02 9. 90 5. 70 18. 30 21. 41 161. 111 2IXI. 2I _ * 1. 16. 81 45. 86 50. 17 37. 58 17. 88 302. 95 82. 87 128,16 54. 06 101. 11 19. 88 487,18 IIXU8 41. 18 51. 64J 67. 40 56. 11 94. 63 513,97 I2. (X) 128. 81. 1. 21 2. 1. 12 48. 94 21. 28 65,28 111. 63 28. 51 16,65 52. 50 141. 12 89,66 161. 14 110,97 795. 56 288. 42 261. 46 195. 51 245. 53 81. 56 112. 37 300. 47. 151,70 231. 92 262. 50 194. 55 225. 52 258. 97 390. 66 413. 28 19. 1. 29 775. 33 5. 675. 10 18. 1. 37 : 77. 98 98. 17 113. 14 51. 03 270. 72 0. 02 5. 901,15 1841,47 | 5. 901. 15 2. 861,47 19539,08 ' 50*351 268. 67 374. 82 17. 82 268. 79 1. 18. 28 3. 14. 54 120. 2. 1 166. 16 3. 18. 97 136. 26 151. 16 352. 02 275. 37 301. 85 1. 351. 72 iaoo. 00 6(12. 75 919. 48 1. 369. 80 - 259. 40 59. 69 177. 22 228. 67 163. 41 275. 27 320. 31 1 (XXI. 25 269. 14 9. 648. 14 3. 310. 40 2. 26 4. 1. 4. 1 65'J 49. 36 2113 59,16 30. 21 42. 53 31. 13 18. 27 31. 18 53. 92 84. 06 72. 72 6154 L 45,77 27. 27 23. 14 - • „ ' 1 • • 187. 07 738,56 63. 27 3. 44 • "I »8,90 - - - 249,16 44,77 1405» 8. 85 16. 41 0. 18 27. 77 14. 98 15. 31 3. 90 2. 54 11. 06 4,50 17. 42 8. 75 - • • • - • - -1 -t - - - • • •j • - • • - - 6,78 9,78 0. 59 4. 79 14. 46 27. 10 11. 98 6. 26 2119 10. 75 9. 24 16. 66 - 0JS4 11. 84 41,14 25. 02 4. 91 3. 94 7. K - • 1 - • - - - - • • • • - 21. 40 0. 82 17. 28 18. 72 4. 67 11. 91 10. 58 49. 32, 19. 25 9. 28, 11. 35 50. 60 14,47 5. 78 19. 08 30. 39 27. 22 14. 30 25. 57 18. 34 31. 12 5. 65 80S 8. 05 28. 38 16. 24 138. 77 »0,05 21. 40 139. 88 106. 57 141. 12 61,6. 1 98. 85 50. 59 535. 6. 1 161. 28 167. 85 107,94 183. 06 52. 62 85. 43 73. 01 214. 62 141. 32 128,49 138. 74 101,72 148. 90 83,6. 1 106,64 121. 18 79,41 286,95 2. 3. 11,12 2 J S 1 52 90. 05 2. 951. 52 44704 1 4. 9 0 * 5' 1. 74 1. 23 0,47 4. 5. 1 6. 18 5. 98 1. 47 3. 95 1. 62 1. 58 1. 11 3. 57 103. 95 211. 22 9,25 86. 46 55. IX) 130. 38 52. 51 97. 88 168. 52 55. 24 50. 1. 3 99. 78 0. 27 3. 54 6. 58 1. 18 6,95 7 03 1,87 59. % 180. 75 23505 165. 79 282. 22 32754 271. 01 369. 71' 3. VI 1. 01 207 207 37,61 37. 61 85,00 878,89 6. 16 3. 0. 1 25. 99 81. 21 132. 22 2»,93 79. 14 4 7% 100% 8 7% 5 3% 11X1% 6 9% 6 1% 4 6% 6 7% 5 6% 6 4% 5 5% 7 5% 6. 1 % 6 5% 5 0% « I V, 4 0% 5 5% 53 % 5 2% 6 6% 3 2% 2 7% 2 9% 4 1% 3 7% 4 1% 5 0% 5 0% 3 4% 3 9% 5 6% 5 2% 3 2% 4 0% 3 9% 4 4% 5 9% 5(1% 4 1% 3 3% 2 8% 2 0% 1 3% 2 0% 2 8% 3 1% 2 4% 2 7% 4 1% 4 »% 4 9% 4 5% 4 9% 5 0% 7 6% 8 4% 4 0% 15. 36 274. 76 KX)% 49,71 98. »ft 117. 47] 44. 77 7602 76. 12 | (. 02 6. 02 »,»6 9. 8( 1. 950,15 42,00 204,15 43450 I64. 7( 26. 1. 15 39. 21 9. 1. 94 42. IX 50. 03 82. 29 71. 8. 0,90 0. 90 2203 - - 1652 16,52 3402 1,10 LK 1552 ] 1. 389. K 414. 5( 22. 23 34. 12 15. 52 49,81 556. 39 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 371 TAULUKKO 2 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 1994-1996 TAULUKKO 2. 1 : MAKSUSITOUMUKSET Gatkuu) Jäaon-aMa / A h. I T Ä V A L TA OstOsicmich Sudiislcrreidi WcsKvslcrrbch Munia alueita P O K T U C A LI rJurJ Centre liaxahonTejuti laakso Alcnlcjn Algarve Azorit Madeira Miaiia alueila S U O MI Manner. Suomi Ahvenanmaa Miaiia alueita R U O T SI Smalanu mcd (lama Viistmerife Sydsverip; McUcnta Noniaiul ( Mc hvttarbuul MumaakKha 33,76 3. 1. 7C 4555 22. 41 22,52 20. 62 - Tuki tl) 1557,42 31754 212/1. 1 1845. 1 843. 32 14. 758,71 7. 517,41 541. 10. 162. (81 426. 59 31750 197. 45 2(81. 04 182. 1X1 108. 44 76,1X1 44. 51 621. (8 1 373. 18 36900 273. 32 12. 180. 72 ». 01)197 1508,40 195. 36 2/41 I 1 J 4 5a (maat) 5a (kaJartua) Sk Ta%*Ue i YA Y h a a n a* (2) % («AU 129. 75 11,7* 137,44 2 3» 1 »» 33. 85 48. S2 47. 59 14,43 16. 25 9. 42 6. 86; 5 * 4 57 10607 80. 45 75. 06 129. 75 11. 71 137. 44 2. 00 51. 89] 332. 78 3 *% 3. 1%. 18% 4 1%. 1»% - - 5142 9502 23,40 114,74 23,00 | 1. 310. 45 1. 2X2,70 - 52,42 105,711 9502 73. 00 2. 3/41 114. 74 3 7 5* 4002 23. 00, 40,00 11. 24 24. 1X1 19. 97 I8. IXI 10. 1. (81 24. 1X1 I5. (XI I8. IXI 48. 78 ] 1. 106. 49 7. 1. (XI 37. 5(1 40. 22 100,40 40. 01 4403 Y H D I S T Y N YT K U N I N G A S K U N TA ». 442,03 1. 038,20 1060,6» 2. 05!. M M a th YunVnhin: and 1 hunbcnide 1 JISI Midlandi l-jixl Anulla Suulhl-Jnt S. ««h Weal WM Midlands Nunh WeNl Wales Ski4lanli I'ulii. Hs-lnlaiiii (ahnilUtr Mt ana alueita Y H T E I SÖ YHTEENSÄ 447. 60 J36. I2 168. 88 (41. 00 97. 85 246. 12, 39. 1. 46 1. 180. 39 385. 04 902. 84 322. 83 306,17 70. 09 84. 89 28. 63 374. % 333. 69 150. 54 - 286. 4(1 124. 82 383. 82 1. 295. 93 626. 86 5. 07 4. 142. 74 3. 18*50] 0. 12J -| 5. 06 -] •j • • - - 2. 051. 80 139. » 17,40 42*28,60] «. 4*4,71] 4. 151,04 { { - - - - 6 3 5 0* 3 * 3 01 7JO0. 72 5 4% ». 22 31750 197. 45 20906 1(18. 44 44. 51 J7J. I8 27302 J74. 0» 6. 377. 06 158,11 **,» 3. 15 158. 18 540» 87. 75 48. 0» 3. 14 4 * 7 0} 49. 6. 1 2. 60 555. 01 4 ( 5 *1 11. 24 24. 00 18. 14 I8. IXI 48. 78 yo». 64. »5 365. 72 504,6* 4. *05,70 2. 1. 44, 1124 10. 72 1155 19. 09 3124 49,98 65. 18 53. 25 374. 04 318. 41 «9. 77 8 5» »7. 44 84. 43 394. 05 65202 250. 53 612. 78 (410. 11 5 »% 5 5% 4 »% 6 0% 5 9% ( 4 1% 7 4% 5 2% 4 0% 2 5% 100% « 2% 3 1% 100% 100% » 1% 10» % 4 7% 3 3% « 2% 8 4% » 5% 5 3% 1 4% 100% 3 4% 100% 5 5% 6 5% 6 8% 5 2% «f» 46. 48 2. 60 44,91 11. 24 53,66 2113,43 27. 75 8. 95 8. 59 55. 80 50. 02 38. 95 KXI. 40 44. 33 13. 57 - 1188. 91 - 415,72 - 2. 152,63 -1 227. 95 2. 4. 18. 17 1. 4441,73 1. 440,73 21457 5. 7)132 44. 4530* 5 9% 4 5% 411% 5. 06 11X1% 372 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus TAULUKKO 2 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 1994-1996 TAULUKKO 2. 2 : MAKSUT T J 4 • 5 a (m Ml )- Sa ( k a k u n *) Mi Ï Tavaile ' miljoonaa ecua YA YHtoenaä t2> % (2W1) 17154 50,1X1] 154,43 1»,40 SJIS 4185J 535311 Alue B E L G IA Hrysscl Manilcri Munia alueita TANSKA Oïl for Storchiell Vest for Storcbttll Monia alueita SAKSA Saarhruckcn Mecklaihura-Vorponuneni Dnindenbura Saehacn-Anhall Sachscn IhlirinBen Hcrliini Sehlesvvia-I kvislcin 1 talnpuri Niedersachsen 1 IreiiKii Nordrticiti-vVcslliilcn Ik-sscu Klicinluml-lMalz lia den-Wtlnieniheni lluijcri Saarland Monia alueita K R E I K KA Anal. Stcreus kai Nisiä (1) Kein Ke Dii. Makedunias IV-lun. * Oit. Slcr. UH. (2) Iht-xsulias Knlis lpin«l(. l) lluakis (4) Nism Analnlikixl Kocuu (5) Monia aluciui ESPANJA Ciislilla-UManchu ( kihisi» Aslimas Cantaliria IlasUnaa Navarra la Rioja Arukinn Madrid Custilla-leun l'Atretnadura Halliloina T u ki (1) 1,7625» 19. 72 445. 82 1. 165. 51 17154 131,5. 3 7533)2 (,<X 48,66 698. 20 1 | | | j 20. 2460» 4544,47 339. 68 8. 00 1. 924. 19 2. 304. 39 2. 466,53 702. 17 704. 14 716. 49 3. 545. 05 1. 2. 17,35 2. 135. 45) 992. 06 156. 38 44. 64 4%. 32 104. 44 902. 15 189. 29 208,15 )70„13 791. 46 140. 45 3. 666,91 645. 16 201. 23 • 357. 7. 1 14. 349,45 4. 403,14 685. 70 8. 12. 50 968. 50 375. 80. 112. 11) 407. 20 494. 10 434. 30 279. 21 2%. l 1 298. 06 131. 93 119. 48 160. 6. 1 166. 95] 153. 58] 1 9. 839,05 2. 797. 20] 1. 108. 0. 1 485,1(1] 2. 073. 34 914. 44 517. 72 466. 82 126. 57 56,22 186. 84 293. 71 2. 1%. 03 1. 371. 6. 1 704. 41 %9. 18 312. 98 119. 81 744. 95 374. 90 22. 27 27. 73 23,47 6. 37 I7. K 45. 77 9. 39 13. 95 17. 05 184. 61 11. 52 14. 1(1 M. 7. 1 31. 37 -|. ] 3. 91 69. KT 67. (X 15/4 «03 11,15 4. 42 0. 68 2. 98 115,1» 10,*« 59,10 0. 13 21. 92 i a* 26. 14 4 1 0* " 2. 41 5. 65 $fê 19/4 300» 115,19 521,77 10. 68 2351 41. 26 387,16 30,29 20,02 i. K 346,77 - - - 19. 38 19. 3. 1 14. 16 46. 19 14. 03 85. 02 18. 61 10. 45 18. 7(1 15. 09 17. 72 - , 0. 24 0. 34 3. 79 0. 17 11. 56 5. 62 5. 26 6,7(>| 18,97 1. 45] 243. 09 23. 51 333. 06 20. 02 - - 1 • - - 1 -] -j j ' - - • 26. 22 62. 47 7. 76 23,63 27. 50 11. 17 185. 77 2. 26] • • - - - 46. 1. 1 I9. K7 0. 87 5. 40 3120 178,73 16,72 9. 08 23/41 67. 76 - 31. 214,1* 9. 403,65] 60701 516,06 76,00 8455 42,71 242*4 ' 9,22 35. 44 14. 94 110. 07 13. 88 45. 91 13. 42 1 275/i6 31. 91 Comnnidad Valenciana 1. 648. 91 822. 16 I)ah»an( Andalusia Murcia 1011,1 y Mclilla Kjinarutnsauret Munia aluetta 71. 2. 1 7. 82 1. (8 4. 177. 44 1. 191. 08 676. 19 102. 57 1. 190. 16 254. 76 48. 61 405. 74 12. 909. 87 3. 414. 18 27,75 - 377. 29 (l)SisUlmaTO:nAltika (2) SisillUi. 1 TO 1 Manner-Kreikka. Länsi-Kreikka ja Pclnponcaos (1) SisalUia T():l Upctroa jn hKvnianmcren aaaret (4) Sisillläil TOI Tiuskia ja lUI-Makcdiaiia (5) SisaltaS TO. I Eacannicrcn pohjiususun saaret ja Eaeantncnm eteläosan snard - •j •| • • • • • l. %j 23. I7| 37. 12 0j6fl| 6. 15 144. 05 320. 69 64. 92 18,41 ! 245,49 •I 0,4». 18. 11 6. 37 17. 79 221. 33 454,4*1 • 4. 658,03 ljti»| 24. 7. l| 66. 62] 49. 02| 50. 44] 37. 79] 15. 95] 7 07 (I. 37J 23. 7»! 8. 36) 29. 42[ 8. 97| KI. AXJ 9. 50J 18. 94 8. 9IJ 1. 69 726,90 770,»7 76551 1. 287. 79 682. 95 28202 62. 55 14. 87 150. 1 » 39. 61 318. 37 68. 35 68. 19 46. 06 250. 50 61. 71 82. I lj 1. 059. 52 «9,11| 4. 4920* -| •) -j •j -j J J -j 279. 21 2 %. II 298. 06 131. 93 119. 48 1(41. 6. 1 166. 95 15358 89. 1l! 2. 886. 31 321,42] 11. 295,04 2. 4(. | I. 75| J. 9(lj 0. 53| 0. 74| 1. 44>| 1,10 8. 24 1. 08 5. (8 7. 2( 1. 12 1. 77 105, 5. 16 0. 90 60. 89 48756 971. 13 336. 88 140. 33 234,83 73. 43 25. 9» 147. 3» 114. 92 749. 95 382. 10 354/41 823. 93 25. 49 l. 3%. 24 255. 66 48. 61 466. 63 J *% 3 1% 3 2% 2 8% 4 9% 3 3% »I V. 17% 3 2% 3 3% 2 1% 38 V. 3 3% 3 1% 3 6% 32 % 28 % 4 ( 1%. 1. 1 % 3 0% 3 8% 35 % 3 6% 3 3% 2 7% 3 2% 4 4% 2 9% 3 1% 4 1% 3 6% 3 1% 3 5% 3 8% 3 9% 3 4% 3 5% 2 9% 3 6% 3 7% 4 7% 3 6% 2 7% 5 0% 5 8% 4 6% 3 8%. 19% 3 4% 2 8% 5 ( 1% 5 0% 3 6% 3 3% 38 % 4 7% 3 9% 3 3% 76. (X 84,55 4171 1 216. 8» 4. 259. 36 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 373 TAULUKKO 2 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 1994-1996 TAULUKKO 2. 2 : MAKSUT Gatkuu) Jäjenvaallii / Alue Tuki (D J 3 4 Sa ( m a a t) 5a (kalairua) Sk 6 Tavalle imljncnaa ecua YA Y h m a ut % 1 1 3 4 * 0 1| M7. »4 8J5. 4*] »0454 »702 44V313 41,13 508,14 251334 3. 624,43 2 »% RANSKA llc-tk'-l-'rance 1 L-uMe-Ntainandie llossc-Nnrniandie Picardie Cliainpagne-Ardenne IkNjritupne Cenln- Nnrd-Pas-uc-Calais Hrcuujnc |vay>-«c-la-l. jiin; hHuai-Clianctae* Uvruinc Alsace Fruhcne-Ctanlé Uinuusin Aquitaine Midi-IMvliccx Anva-pnc Rhone- Alpot 1 ju)£ia*h v-Ktsjxxilkm lWvnce-Ah»es-C'nle tTAjiH- Korsika Martinique ( iuaucluupc ( iuyane KC-iaiioi Moni» alueita I R L A N TI Miam ahiena I T A L IA Ijuilia-Kianauna IV-I»NWC Valk- da Amia Ijauhnrdu 1 ieniin Vciaan hriiaili Vene/ia (iiidia Ijjltaia lose»*. Ouihru, Maiclies I j l / Kl Ahruui Mohsc Campania Aptdia tlasilical» Calahria Sisilia Sardinia Minua akKila L U X E M B U RG Monia alueita A L A N K O M A AT Noad-Nedcrlaiul ( Visl-Nedcrland Wcsl-Ncùeriaud /uid-Nedcriand Moni» alueita 21. 44 161. 01 2IXI. 2I 141. 12 89. 6C 161. 14 110. 97 795. 5( 288. 42 261,41' 195. 51 24553 83. 5T 132. 37 147. 08 3(41. 47 351. 70 231. 92 262. 50 194,55 225. 52 258. 97 390. 66] 41308] 193. 29 775. 33 ] 5 675. 10 106. 112 27. 99 62. 5( 36. y 23. 89 13. 20] I02/. 4J 46. 49] 62. 99 30. 41 6. 1. 05 15. * 33. 5K 83. 311 20. 22 29/XI 15. 85 34. 04 27. 84 • -| -| 105. 21 -1 «1. 38 60. 59 78. 35 37. 48 195. 92 0. 02 " 0. 83 3 1 0! 5. 77 30. 115 II. 6R 47,»8 23. »» 30. 63 21. 13 10. 62 16. 42 46,15 51. 53 57. K 48. 50 30. 25 21. 95 18. 18 A i ^ 906. 5^ »7. 32 449. 03 41. 13 1. 87 5. 901,15] 1 2 7 * 0* i 5. 901. 15| 2. 270. 39 - - - I » J 3 » 3 M| 3. 4*15» 245/1* 202J57 4»,45 »»ai 23,13 *4,*5 59. 45 33. 44 l. 2t» 11. 12 14. 51 16. 51 6. 94 5. 68 10. (11 4. 95 2. 85 ». 15 - 24. 86 8,95 8. 95 377,53 268. 67] 374. 82] 17. 82] 2(41. 79 138. 28 314. 54 120. 23 K 4 , I 6| 33R. 97J I. V. 26J ISLKi] 352. 02 275. 17 301. 85 1. 353. 72 1. 200. 00 602. 75 919,48 -j 6. 1X1 46. 56 3J8I. 11. 54". _j 24. 47 I K XI 49. 50 17. 50 10. 5(1 26. 25 -1. 121. 35 39. 10 89. 81 105. 41] »4. 39I 142. 09] 1. 369. 80 206. 78 I. I8XI. 25 1. 16. 84] 9. 648. 14 2. 545. 82] •] 7602 76. 12! -1 -| l. »50,IS 31. 47] I M. 70 263. 15 39. 20 93. 94 1. 389. 16 31. 47 •j. | 4 0* 4. 28 » I. M 29. % 30. 26 J 1. 5*j | J ! ! I ; ! j j | | 1 | ! f • • - • - • • • 49. 45 •5» 0. 59 11. 12. J 11. 12 2. 65 4,»2 0 05 8. 33 5. V0] 4/41 1. 17 0. 76 302 105 508 2. 62 58. 73 1 0 5* 10. 58 l»,*4 2. 1. 13 0 03 0. 33 1 1 *4 3. 39 4. 89 0. 3(1 3. 04 8. 31 20. 07 6. (KI 254. 17,77 5. 37 4/,2 8 03 0,42 0. 42 2505 13. * 3. 93 3. 43 4. 4» 752 0 04 6JI2 7. 5» 1. 8» 4. 5< 4. 00 7. 52 107 Jl» 66. 8(1 70. 09 44. 22 5». 25 28. 88 22. 16 230. 01 6. 81 4. 64 4. 07 101. 27 » I /. I 65. 11 24. 53 IOJt. 7. 1 5. 84 t. 73 6. 67 3134. 5I. 7J S1X2 11. 75 146. 5» ». 21 4. 7* 8 52 6 0» 10. 71 1. 75 4. 14 4. 02 8. 52^ 8. 12 X7. 22 8 1 2* 54. 61 6 1 28 56. 7. 1 62. 1. 1 64. 73 »137 46. 1X1 204 M 64. 11 1. 560. 15 4 1 5* 4 L V, 2011,93 2 0 1 l. »5 2 2 I JS 4. 40*02 0. 87 0. 61 O. K. 1. 85 2. 45 2. 99 0. 74 1. 61 0. 81 0. 62 0. 56 0. 94 7/dt 0. 13 1. 77 3. 29 L I» 3. 48 3. 62 (>. ». ! 185. 52 02H) (>. »*, 3 0 /» 1. 85 L II 10. 74 7 1 36 90. 42 4. 71 37. »5 31. 17 (»165 26. 84 60. 11 69. 62 29. 8(1 23. 91 47. 30 129. 03 39. 23 »1. 58 108. 70 »5. 5* 14556 210. 40 137. 77 2JK7. SI 24. 13 26. 13 59»,*7 45. 20 66. 77 14. 17 3 5% 6 7% 3 3% 5 0% 4 »% 3 7% 2 6% 2 »% 3 5% 3 5% 3 3% 4 4% 3 9% 3 »% 3 6% 4 1% 2 5% 3 5% 2 1% 3 2% 2 5% 2 4% 1 7% 2 0% 2 4% 2 6% 2 7% 1 9% 3 9% 2 0% 2 7% 2 4% 2 6% 1 4% 2 3% 2 1% 2 2% 3 6% 2 1% 2 2% 1 6% 1 3% 4 7% 1 3% 7% 9% 1 6% 1 6% 1 5% 1 4% 3 0% 3 4% 3 4% 3 1% 2 7% 2 5% •! 377. 93 18. 64 12. (4 17. 11 437. 46 " 374 Rakennerahastot J 996 - Kahdeksas vuosikertomus TAULUKKO 2 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 1994-1996 TAULUKKO 2. 2. MAKSUT Gatkuu) Jäsenvaltio/ Alue A U T R I C HE (•lUlsum-lcli Slldiislcireich Wcslllslcrrcich Monia alueita P O R T U G A LI Nimi Cenlre 1 issahon Tejon laakso Aientejo Algarve Azorit Madeira Monia alucila S U O MI Miiiuier-Sinaui Ahvenanmaa Monia alucila RUOTSI Sniäland nied ( htnui Väslsvcriac SyilsMTiBC Mellcrsla Norrland O v n - N o r r l a nd Monia alucila North Yorkshire and 1 liinihcrsidc TJISI Midlands liant Anglia South Lasi Soull, Wcsl West Midlands North West Wak-s Skmlanli l-. ihli. is-hlaiili ( nhmlttir Minua alucila Y H T E I SÖ YHTEENSÄ Tuki ( I) 1 2 J 4 Sa (maat. ) 5a (kalastus) Sh 6 Tavaile YA Y f t U x mi m % (2V(I) 33,01 103310 »0* io7a* 1JNJ 7/. J 15. 71 9,67 101. 81 »Of 107. 88 - - A - - 1. (8 - H 7«„50| 18. 92] 3006| 29. 02| •1. __. -! - 4 27,01 27. 111 1. 557,42. 117. 54 2Ï2. 03 184. 53 84. 1. 32 14. 758,71 5. 698,64] 541,11. 162,00 426. 59 182. 00 76. 00 621. 0(1 369,30 246. 241 171. 16 151. 48 72. 79 38,15 318. 59 208. 97 12. 180. 72 4. 491. 26 1508,40 195. 36 2. 60! 1. 31(1. 45 1. 2*2,70 11. 24 24. 1X1 19. 97 DUX) I03. IX)! - -| -j -] 29,79 5106 -1 •[ 51. 26] 3 * 50 : - 29. 79] 38,0*] -j 8. 2(l| 5. 04J rot. 18. 66 1 j j 1 447. (41 3. 16. 12 168. 88 (41. 1X1 | • 97. 85 246. 12 39. 1. 46 1. 180. 39] 385. 04[ 902. 841 191. 27 120,58 40. 79 J 42. 97 21. 20 157. :. ] 124. 76] - -i -j -1 -i 2. 11. 57, -! 76. 691 94. 58, 108. 81] 1. 295. 91 489. 70; -1. 5. 07 4. 142. 74] 3. M * 5 0| i (I. OIj -| 4J»1 I4IXI. 26 J -j -j i A 4 -1 \ i 1192 -| 1192] 1K. 75J i i. -| •i 1 •I 1 ] i i J -j H : -j. 1 5701 4,90 - 57. 11] 34. 72 -1 6. 91 12,00 i 34. 72; 75,74 12. IX 20,10 ' 1 -1 i i A. • -i •! J • ] 75. 741. | i -| -j 7 2 0. l t* 23,61 22. 8. 1 0. 78 22. 44 1. 17 - -: 19. 27] 140311 16. 8. 1 5. 11 4. 62 4143 - 34. 48 29. 05 " 8. 15 | | | | 1 | j ! { ! f ] | ] - -\ : J 35^4] "'(. 81 2. 83 2. 06 3*6,40 (41. 18 49. 11 40. 75 24. 1. 1 246. 16 211/12 5 9 1 0 0* -i 4. 61] •1 •j -| -| 246. 24 171. 16 156. 09 7179 38. 15 318,59 208. 97 207. 0l[ 4. 69(1. 27 82,42 37. 77 302,17 1. 57] 24. 40 •1 0. 78 82. 62; 3 I , 4 *| 16. 20j 276. 98 26a 1 2»>a7 -1 - • 0. 94 •! A 3. 37 8. 20 5. 98 6. 16 I8. 6f. 11. 48 25. 87] 178. 59 2 2 * 0* 3. 7710* 11. 7. 1 21». 82 •j J A -j - •j 6. 12 5. 36J 6. 28 9. 55 16. 12 23. 05 26. 19 21. 64 126. 70 51. 28 4,62 49. 25 65. 6. 1 166. 78 372. 45 134. 23 458. 81 5ÏT. Ï4 4. 05 102. 04 l/4X,. 50 71104] 71104 25% 1 9% 2 3% 2 2% 2 9% 4 0% 46 % 4 7% 3 7% 4 0% 5 0% 5 1% 5 7% 3 9% 2 0% 1 2% 3 0% 2 1% 1 7% 3 0% 34 V. 3 0% 3 4% 1 8% 1 6% 3 9% 4 9% 3 8% 3 0% 8% 5 0% 2 7% 4 2% 3 2% 3 5% 5 1% _ __ 8 ( 1% 39 % 2 2% 3 3% 139. 917,40] 31. 40S,72| 3. 38*05 4. 397,9» 317,911 1. 415,77] 2 2 » 3 I* 1. 4*75* 114,10] 174454J 45. 511,114 Y H D I S T Y N ET K U N I N G A S K U N TA ». 4*2,03 81531* 1. 09004 1. 4000* ! 1. 1(16. 49 -i 16. 50 18. 75 "3 =v LUKU IX SUURHANKKEET Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 377 SUURHANKKEET* I lyvaksy misvuosi/ Jäsenvaltio 1»% tav. kokonais- kustann. EAKKtn tuki (1) Julkinen kansallinen rahoitus Yksityinen rahoitus lu'>6 Maksusitoumukset 1 19% OVH) miljöön»» ecua Maksut 1995-1996 (3) " V. " (3WI) "" Kaasuputki Gibraltai-Cordoba Kaasuputki Valcncia-Cartagena Maakaasurakcntamincn Huclva I99. S IKLAJ\11 Tallaghtin sairaala (Dublin) IlAUt Tauron satama (Calabria) 1 1 1 1 1 298,47 60,69 27,40 99,01 23. 81 7. 28 0,00 0,00 0,00 199,46 36. 88 20. 12 131. 33 39. 37 91. 96 0,00 120. 00 40. 00 0. 00 80,00 S9HI 23,SI 7,28 0,00 0,00 89,81 23,81 7,28 9 1% 100 V. 100*/. 71,85 19. 05 5,82 71. 85 19. 05 5. 82 39,37 100% 0. 00 31. 50 40,00 100 Va 20. 00 20,00 73 V. 80% 80% 80% 50% *Koordinointiasetuksen 16 artiklan 2 kohdan mukaiset suurhankkeet. 3^ 3 LUKUX EAKR. N JA ESR:N PILOTTIHANKKEET Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 381 EAKR. N 10 ARTIKLAN MUKAISET PILOTTIHANKEET Hankctyyppi Jäscnvaltio/Nimikc/Aluc Hyväksy misvuosi Kustan- n ukset ËÀKR. n tuki TEKNOLOGINEN JLNNOVAATIO Alueelliset innovaatio. suunnitclmat (RIS) Belgia: Limbourg Saksa: Weser-Ems Kreikka: Länsi-Makedonia Espanja Aragon Extremadura Galitsia Ranska: Auvergne Irlanti: Shannon Italia: Calabria Itävalta: Ala-Itävalta Portugali: Hanke "Alueellinen teknologinen suunnitelma" Norte Yhdistynyt kuningaskuntai: Yorkshire & Humberside Alueellinen teknologinen suunnitelma kreikka: Keski-Makedonia Espanja: Castilla-Lcon Italia: Abruzzi Teknologian siirto ~ Hanke "IMFLACE" Castilla La Mancha/Pohjois-lrlanti Espanja: Hanke "TRANSTEX" Extremadura Italia: Hanke "REPORTING" Apulia TIETOYHTEISKUNTA Alucidcnvälincn tietoyhteiskunta-aloite (1R1S1) Saksa: Sachsen Kreikka: Kcski-Makedonia Espanja: Valencia Ranska: Nord-Pas-de-Calais Italia: Piemonte Yhdistynyt kuningaskunta: Luotcis-Englanti Monialuccllincn tclcmatikan soveltaminen im 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1995 1996 U7W 0,500 0,400 0,413 0,309 0,490 0,501 0,500 0,500 0,460 0,400 0,544 0,250 0,200 0,206 0,154 0,245 0,250 0,250 0,250 0,230 0,200 0,250 T993 1995 1995 TTMU 0,400 0,400 TOHF 0,200 0,200 1995 1995 TTJTi 2,000 2,000 TTDDÏÏ 1,000 1,000 T995 1995 1995 1995 1995 1995 0,507 0,500 0,497 0,496 0,501 TTJW 0,254 0,250 0,249 0,248 0,250 Hanke "WOLF" (Thessaloniki (HL), Sardinia (I), Galitsia (H), Mangualde (P), Brandenburg (D), Pohjois-Irlanti (UK), Irlanti) 1995 1,233 0,530 Tietoyhteiskuntaa koskeva kchityssuunitclma (RISI) g_j__ —— Infosh Schleswig-Holstein Bis 2006 Brandebourg Irlanti: ShlPP Shannon Itävalta: TELEK1S Steiermark Suomi: Paraddis Tampere Ruotsi: AC-DIREKT Västerbotten Yhdistynyt kuningaskunta: NiSTRAT Pohjois-Englanti ~~ UUDET TYÖLLISYYDEN ALAT Saksa "SDL" (Alueellinen yhteistyöverkko, jonka avulla naisille luodaan uusia työmahdollisuuksia lapsille, nuorille ja vähäosaisille maaseudulla tarjottavissa sosiaalisissa palveluissa, Baden-Wiirttemberg) "Contracting Biiro" (Aufbau und pilothafter Betrieb eines Informations- und Vermittlungsbiiros ftir Energieeinspar-Contracting) Espanja "ERNE" (Navarra). "ALEGRE" (Paikallisia työllistämistoimia koskeva hanke, Castilla-Leon) "NYEC" (Uusia työllistämisaloitteita, Cantabria) "NIOVALLES" (Uusia työllistämisaloitteita, Katalonia) "REVOL" (Kaupunkien suurjätteiden kierrättäminen, Asturias) Italia "HOME" (Koti kaikille: uusi laatu luo uuttaa mukavuutta, Apulia) "PICENUM 2000" (Aktiivinen työllistämispolitiikka Ascoli Picenon alueella, "SECI" (Opetus-ja hoitopalveluja lapsille, Toscana) 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 0,500 0,500 0,500 0,577 0,500 0,500 0,500 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 1996 0,509 0,250 1996 0,632 0,316 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1,077 0,818 0,877 0,887 0,450 0,800 0,938 0,512 0,500 0,500 0,500 0,430 0,315 0,470 0,406 0,256 382 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus EAKR. N 10 ARTIKLAN MUKAISET PILOTTIHANKEET Gatkuu) Hankctyyppi Jäscnvaltio/Nimike/Alue Hyäksy- Kustan- n ukset ËARR:n tuki ALUESUUNNITTELU Alankomaat Tulvien torjunta: "Tungelroyschebcek" Tulvien torjunta: "Dalcmse sluis" Tulvien torjunta: "VVooklerbinncnbeek" Tulvien torjunta: "Keersluis Haatlandhaven" Saksa/Alankomaat: Tulvien torjunta: "Hollandsch-Duitsche gemaal" 1996 1996 1996 1996 1996 5,900 5,600 3,300 4,800 11,600 2,950 2,800 1,650 2,400 4,200 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 383 ESR:N 6 ARTIKLAN MUKAISET PILOTTIHANKKEET Hanketyyppi Jäsenvaltio/Nimike Hyväksy misvuosi KokonaisH kustann. tuki UUDET TYÙLISY YDEN A L A I- Komission taaUinnointi " Belgia Création agence-conseil pour handicapés (Neuvontatoimistoja vammaisille) IGLOO (Uusia yhteistyöosapuolia asuntorakentamiseen liittyvillä aloilla) Jobrotation in een Peterschapsbedrijf en in zijn Toeleveringsbedrijven (Työttömät korvaavat harjoittelijat pk-yrityksissä) LEHRMAS f Sosiaalistaloudellisia yrityksiä ympäristön, asuntorakentamisen, palvelujen ja kulttuuriperinnön arvon pala OLA (Koulutus "huoltoapulaisiksi" sairaaloihin) Tanska Den blandende landhandel (Siirtolaisperheille tarkoitettu ohjelma) GREEN FUTURE (Ympäristötoimintaan liittyviä uusia työllisyyden aloja) Yrityshautomona kokeneiden yrittäjien opastuksella (Liiketoiminnan kehityskeskus) Saksa 1996 1996 1996 1996 1996 790. 400 2. 145. 400 614. 668 209 891 875. 477 439. 500 1. 000. 000 245. 900 157 418 377. 100 1996 1996 1996 360. 200 1. 719. 302 864. 595 273. 100 1. 000. 000 586. 100 Lokale Partnerschaften zur Schaffung von Arbeitsplätzen (Paikall. verkko innovaativisten menetelmien kehittämiseksi työpaikkojen lu TELA-START (Telemaattisten verkkojen paikallinen keskus) Transferbetrieb -TB (Sosiaalinen uudelleen sijoittautumisen hanke uudelleen koulutuksen alalla) 1996 1996 1996 804. 298 3. 112. 112 240. 608 643. 400 1. 000. 000 192. 500 Kreikka Women's Micro-Entreprise Birth and Adoption (Naisten oppisopimuskoulutusta välittävä toimisto) 1996 750. 800 600. 640 Espanja Autoocupacion juvenil (Pienyritysten perustamisen tukeminen) EVTV - FS (Terveysalan palvelujen perustamista koskeva toteutettavuustutkimus) PROMETEO (Syrjäytyneille nuorille tarkoitettu maatalousjätteiden käsitely) RESTAURA-NATURA (Paikallinen toimisto uusien työpaikkojen aikaansaamiseksi hotellialalla) SARELAN (Vammaisten suojatyöpaikkaverkko) SARELAN (Työpaikkojen tarjonnan ja haun yhteensovittamisfoorumi) SERDOM (Syrjäytyneiden henkilöiden tarjoamia palveluja kotitalouksille) Teletrabajo en Euskadi (Uusia työpaikkoja teleavusteisen etäkoulutuksen ja johtotehtäviin kouluttamisen avulla) 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 326. 750 80. 300 177. 812 1. 320. 000 874. 062 1. 200. 000 1. 533. 750 333. 625 163. 375 64. 240 152. 812 750. 000 500. 000 720. 000 720. 000 266. 900 Ranska Aménagement et réduction du temps de travail (Työajan mukauttaminen ja vähentäminen) AR1M1EL (Pk-yritysten tietoverkko) CITY SERVICES (Lähipalvelujen kehittäminen) Insertion-Jeunes (Rakennusalan koulutusta vähäosaisille nuorille) Itinéraires pour l'emploi (Yritysten väliset foorumit Euroopassa) Le Transport dans son environnement social ("Välitystoimistoja" julkisen liikenteen alalla) MERCATOR (Vammaisille tarkoitettu teleavusteiseen etätyöhön perehdyttävä koulutus) PEVERE (Nuorison kouluttaminen ympäristöön liittyviin ammatteihin) Point Accueil Services Cadours Grenade (Työpaikkojen luominen "lähipalvelujen" alalla) PRESENCE (Työpaikkojen luominen vähäosaisille nuorille "lähipalvelujen" allaita) RATP-BN92 (Yhteistyö laadukkaiden liikennepalvelujen kehittämiseksi) Trois expérimentations Igloo France (Vähäosaisten ryhmien koulutus rakennusalan lähialoille) Irlanti Pathways to Work (Työpaikkojen luominen lasten ja vanhusten hoitoalalla) RCCN (Koulutustoiminta hoitoalalle: yhdyskunta/lapset/terveydenhuolto) Italia Creazione d'impiego dell'impresa sociale nelle aree urbane (Työpaikkojen luominen ja koulutus sosiaalialalle) Dirigenti e quadfi per il territorio (Uudelleensijoittautuminen työelämään) European Network of Agency for temporary work (Väliaikaisia työpaikkoja välittävien toimistojen verkko) MARE VERDE (Meritoimistojen perustaminen satamiin) Programmazione Concertata dello sviluppo locale (Paikallisia työpaikkojen perustamisaloitteita) Teleworking with good privacy (Multimediateknologia pk-yrityksissä) TRANSFER - COOP (Johtamistaidon siirto osuuskuntien välillä) Portugali Les 3 E du Développement intégré: Emploi, Environnement, Economie (Ympäristöön liittyvä monialatoimisto) PLACE (Verkko paikallisille yhteistyöosapuolille) Suomi KUOPIO Dance Festival (Työpaikkojen luominen nuorille kulttuurin alalla) RAIN (Verkko tietotekniikkaa käyttäville pienyrityksille ja maatiloille maaseudulla) YOPORE (NUOTTA) (Verkko työpaikkojen luomiseksi ympäristöalalla) Ruotsi Creation of local work centres (co-ops with monitor) (Paikalliset ohjatut työosuuskunnat työttömille) Transnational Training Project (Koulutus itsensä työllistämiseen) Yhdistynyt kuningaskunta Growth Rural Employment Bureau (Työpaikkojen välitystoimisto pienliikeyrityksille ja yksilöille) Mobility for food wholesale workers (Kolmen maan verkko) SME Base Expansion Through Social Enterprises (Pk-yrityksiä tukeva paikallinen yhteenliittymä) 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1. 582. 300 415. 000 5. 358. 012 304. 000 1. 588. 088 2. 785. 000 600. 000 504. 571 350. 200 2. 215. 900 3. 584. 000 406. 200 355. 300 220. 300 1. 000. 000 173. 000 760. 000 788. 000 192. 000 326. 200 265. 400 513. 800 1. 000. 000 162. 400 1996 1996 365. 209 334. 000 276. 200 235. 200 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1. 507. 943 3. 063. 125 1. 068. 980 300. 000 760. 120 3. 143. 500 363. 200 1. 000. 000 1. 000. 000 642. 700 200. 000 608. 100 1. 000. 000 259. 200 1996 1996 881. 745 134. 600 554. 000 118. 100 1996 1996 1996 65. 517 698. 655 482. 800 51. 724 86. 207 277. 200 1996 1996 1. 841. 268 1. 204. 000 1. 000. 000 640. 800 1996 1996 1996 307. 700 39. 624 821. 219 149. 118 18. 750 656. 975 384 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ESR. N 6 ARTIKLAN MUKAISET PILOTTIHANKKEET Gatkuu) 1LIUVH1L1SKUN1A - komission hallinnointi Hanketyyppi Jäsenvaltio/Nimike Hyvaksy- misvuosi IKokonais-j kustann. t S K. n tuki Saksa Brise (Bremen) Kreikka Athina (Ateena) Espanja Essunur (Murcia) Ranska Teleparc (Midi-Pyrénées) Irlanti Stand (Ireland du Sud Ouest) Suomi Nokis (Pohjois-Karjala) Ruotsi ITBIekinge (Blekinge) Yhdistynyt kuningaskunta WIS (Wales) PILOTTIHANKKEET JA LJLI'IA LUOVAT HANKKEET - Jäsenvaltioiden hallinnointi Belgia Enterprise d'insertion dans le domaine de l'économie sociale (Kaupallisen toiminnan järjestäminen ammattitaidottomalle ja syrjäytyneelle nuorisolle) Geinformatisserde trajectbeleiding via netwerkontwikkeling (Työttömiä koskevien tietojen arkistointi tietokoneisiin) Tanska Insinööri-teknisille tarkoitettu jatko- täydennyskoulutushan^ Saksa Naisille tarkoitettu teknologinen ja neuvontakeskus Leipzigissa Jatkokoulutusta naisille (Itä-Saksassa, erityisesti pk-yrityksissä) Sosiaalialan osuuskuntia työpajoin Sähkölaitteiden kierrätys Innovatiivisia amatilliseen koulutukseen ja opetukseen liittyviä toimenpiteitä henkilöille, joilla on rikosrekisteri Laajempaa joustavuutta ja yksilöllistä ohjausta ammatillisen koulutuksen oppimisprosessissa Kreikka Insinöörien erikoistuminen energian huoltoon rakennusalalla ja teollisuudessa Etä-opetuksena annetun työterveys-ja turvallisuusalan CAT-koulutuskokeilun tutkiminen ja testaus Paikallis- ja aluetason liikkuvien koulutusyksiköiden perustaminen Multimediaa soveltava koulutus Espanja Eurogestores (Eurorahoitettujen hankkeiden johtajien koulutus) Ranska Työllisyyteen, toimintaan ja taloudelliseen kehitykseen suunnatut voimavarat Paikallisissa tehtävissä toimiville nuorille tarkoitettu neuvontakeskus Irlanti Työnantajien voimavaroja koskeva aloite Työllistyminen koulutuksen kautta Ammatillisessa koulutuksessa saadun pätevyyden vahvistamisjärjestelmä Uusia työpaikkoja - Taide&Kulttuuri Työn uudelleen järjestäminen Irlannissa Nuorille tarkoitettua ohjausta Italia START (DADO/INTELFOR) Hallinnollisen avoimuuden järjestelmä telemaattisin verkoin Luxemburg Ammatillisen koulutuksen liikkuva keskus Alankomaat Project persoonlijke dienstverlening (Paikallinen tiedonvälityskeskus) Portugali Uusi ammatillisen koulutuksen malli nuorille & jatkuvaa koulutusta toimihenkilöille Työllisyyteen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvien menetelmien kehittäminen Osuuskunnat - vaihtoehtoinen työllistäjä yli 40-vuotiaille Yhdistynyt kuningaskunta Virtuaalikoulutus (Ammatillinen koulutus sähkölaitteita valmistavassa teollisuudessa multimediatekniikkaa hyväksi Yhteistyötä vammaisten työllisyyden parantamiseksi Nuorten kouluttaminen teollisuuteen Tsemppiä nuoret (kykyjen kehittäminen) 1996 500. 000 250. 000 1996 500. 000 250. 000 1996 440. 000 220. 000 1996 500. 000 250. 000 1996 498. 500 249. 450 1996 500. 000 250. 000 1996 500. 000 250. 000 1996 529. 200 250. 000 1994 1447370 355264 1994 205702 91423 1994 2120838 952044 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1830001 524000 1140000 944000 3012000 607998 1373001 360000 855000 450000 1506000 303999 1994 1994 1994 1994 490667 542667 430667 554667 368000 407000 323000 416000 1994 201281 150961 1994 1994 1098849 980916 494482 264029 1994 1994 1994 1994 1994 1994 383000 309000 422000 1296000 1445000 1296000 287000 232000 317000 972000 1083000 972000 1994 908000 454000 1994 1777188 888594 1994 2498095 1124143 1994 1994 1994 260000 348453 238373 195000 261340 178780 2552000 1175000 215000 1276000 1994 585000 1994 161000 1994 1994| 825000| 37000o| Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 385 ESR:N 6 ARTIKLAN MUKAISET PILOTTIHANKKEET Gatkuu) Belgia Hankctyyppi Jäsenvaltio/Nimike Hyväksy- misvuosi Kokonais-) kustann. TSRHT tuki "~- Entreprises d'insertion dans le domaine de l'économie sociale. (Sijoiltaulumistoimenpiteet sosiaalis-taloudellisella alalla) Suivi et évaluation du parcours d'insertion (Sijoittautumisväylien arviointi) 1995 1995 1825000 1090263 575000 490263 Tanska EuroCab (Nuorten työelämään sijoittautumiseen talttaavan koulutusmallin ylikansallinen testaus) Vihreää opetusta ja luonnosta huolehtimista Storstormissa (ympäristötietoista koulutusta) Henkilökohtainen avustaja fyysisesti vammaisille " Pelasi ussatama" - hanke (nuorille työttömille tarkoitettu ammatillinen koulutus) FRIGG (Ammatillisen koulutuksen hanke, jolla pyritään kehittämään kierrätystä ja ympäristötietoutta) Intcrnct-kokciluhatikkcc! (Tietotekniikkaa ammattitaidon kehittämiseksi ja työmarkkinadynamiikaii parantamiseksi) Saksa Intressien ja laitojen mukaista oppisopimuskoulutusta ja täydennyskoulutusta START Zcitarbeiiista "lainattujen" toimihenkilöiden ammatillisen osaamisen parantaminen "Sosiaalisen kokemuksen" siirtäminen työelämän aloittaville nuorille Työaikaiärjcstclmätoimisto T. Ö. P. - (cko-ystävälliset luotanloinenlclm. 1t & -tuotteet ammatillisella koulutuksella ja tutkimuksella) Virtuaaliyhteisö vammaisten tueksi Neue Ansätzc und Fonnen der Reintegration (Työnvälitystä aktiiviseen työpaikan etsintään oman järjestäytymisen Kreikka Järjestelmälliset menetelmät ammatillisen koulutuksen suunnitteluun ja toteuttamiseen Inhimillisten voimavarojen kehittäminen ja käyttö suurissa hankkeissa Carte de travail, coupon d'emploi de multiples usages (Ammatillisen koulutuksen aineistoa rikollisten ja entisten Espanja Diagnostics, Forniaciön y Dinamizaciön Sociocconomica para el Desarrollo Local (Paikallisen kehityksen asiantuntijaksi Tulores para la exportaciön (Tukijärjestelmä, jolla tuetaan 50 yritystä viennin alalla) European University Summer School: ammatillinen jatko-ja täydennyskoulutus Ranska Pépinières Européennes pour Jeunes Artistes (Euroopan nuorten taiteilijoiden verkko) Plate-forme Emploi (Työpaikkoja urheilutilojen rakentamisessa) Projet dc formation, action et recherche entre le Quart Monde et l'Université (Kokeellinen menetelmä: koulutusta, En 1995 et 1996 créons 500 emplois. (Työpaikkoja ikääntyville työttömille) Epargne éthique et solidaire pour personnes exposées à l'exclusion (Solidaarisuusrahasto syrjäytymässä oleville) DIOGENE (Sosiaalisen asuntorakentamisen suunnittelu ja toteuttaminen puuta hyväksi käyttäen) Irlande Tallaghtin teleinarkkinointi Taiteiden tiedostaminen toimenpide 2 Euroopan ticlokoncajokortti Irlannissa Tutorkoulutusta nuorisolle, kurssin kehittäminen ja kurssilodistustcn antaminen Terveydenhuoltoalan atk-järjcstelmien kehittäminen ja niihin perehdyttäminen innovatiivisin menetelmin Italia Arianna (Uusia tapoja helpottaa työpaikkojen kysynnän ja tarjonnan kohtaamista) CARONTE (Työmarkkinoiden toimivuuden parantaminen) Suhdanneilmiöidcn hallinta ja sääntely JOBNET (Uusia järjestelyn ja hallinnon malleja) Luxemburg Flexmobil (Laajempaa joustavuutta työajoissa) Alankomaat Loopbaanonderbreking (Poissaolojärjestelyjen tutkiminen) Itävalta Qualifikationsbuch mit Umsetzungs programm (Yksilöllinen "työkirja" elinikäisen oppimisen avuksi) "Qualifikationsinformationsdienst" (Yhteistyötä paikaJlisen liike-elämän kanssa ammatillista koulutusta järjestettäessä) Ympäristöpolitiikka ja ekologiaa koskevan lainsäädännön vaikutukset työllisyyteen Portugali ALICE - (Paikallisten toimistojen kapasiteetin kohentaminen) Formacöa Interactiva d Distância de Trabalhadores das PME et Microempresas ( interaktiivista etäopiskelua) Saber viver numa Europa Multicultural (Perustana sosiaalisesti kannattavat eurooppalaiset monikulttuuriyhdistykset) Suomi Joustavuutta 6 tunnin vuoroilla Työelämän ja elinikäisen oppimisen laadun kehittäminen Ruotsi SALT - Voimavarojen ja kehityksen keskus Malli yrityksen pätevyyden kehittämiseksi Pätevyyden kehittäminen toiminnaksi verkkoon liittymisen kautta Terveet ja tuottavat työpaikat Yhdistynyt kuningaskunta Joustavuus, valinnat & elämän laatu Glasgow Works 2 (Uusia ja kustannuksia säästäviä tapoja käyttää työttömyystukeen varattuja varoja) Cyber Café (Innovatiivinen tapa käyttää uutta teknologiaa tietolähteenä ja koulutusmenetelmänä) City Fringe : One thousand Jobs (Välityspalveluja työnantajien kannustamiseksi ottamaan palvelukseen paikallista 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1781160 2278979 1224720 2562527 1017236 1527521 801513 1025541 492950 338468 423823 667038 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1028837 1520017 42000 546896 531655 1994375 963789 439685 684007,7 18000 246104 345607 776930 433705 1995 1995 1995 91900 574580 478739 68925 430935 359054 1995 1995 1995 1852772 338831 1253402 1389750 254123 564030,9 1995 1995 1995 1995 1995 1995 2706870 741000 449361 1903847 282110 299458 993283 300000 202212,5 400000 126949,5 134756. 1 1995 1995 1995 1995 1995 428500 551466 346000 346150 847511 321000 413600 259500 259612,5 635633,3 1995 1995 1995 1995 264000 329655 166500 1441949 118800 148344,8 108225 576779 1995 971460 422105 1995 6796195 1559196 1995 1995 1995 454232 103291 388870 204854 46481 174992 1995 1995 1995 514127 337800 504147 385595,3 253350 378110 1995 1995 910000 800000 409500 360000 1995 1995 1995 1995 571000 2652100 550000 699000 256950 1193445 247500 314550 1995 1995 1995 1995 95701,95 212671 137861 316038 940799 374152 906147 405000 3 S } LYHENTEET Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 389 ADAPT CEEP CES EAKR Yhteisöaloite työvoiman sopeuttamiseksi teollisuuden rakennemuutoksessa Julkisten yritysten Euroopan keskus Euroopan ammatillinen yhteistyöjärjestö Euroopan aluekehitysrahasto ECOS-OUVERTURE Keski- ja Itä-Euroopan kaupunkien yhteistyöverkko EFTA EHTY EIP EIR EMOTR Euroopan vapaakauppaliitto Euroopan hiili- ja teräsyhteisö Euroopan investointipankki Euroopan investointirahasto Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto EMPLOYMENT Yhteisöaloite inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi ESDP/SDEC Euroopan aluekehityssuunnitelma ESR Euroopan sosiaalirahasto EUROPARTENARIAT FORCEM HORIZON INTERREG ISDN KIE KONVER KOR LEADER MD NOW PACTE PEACE PERIFRA PESCA PHARE Pk-yritykset RECHAR Rakennerahastojen tukeen oikeutettujen alueiden yritysten ja muualle yhteisöön tai kolmansiin maihin sijoittautuneiden yritysten välisten yhteyksien edistämistoimi Ammatillista jatkokoulutusta hoitava säätiö (Espanja) Yhteisöaloite vammaisten ja vähäosaisten työelämään siirtymiseksi Yhteisöaloite raja-alueiden ja alueiden välisen yhteistyön edistämiseksi Digitaalinen monipalveluverkko Keski- ja Itä-Euroopan maat Yhteisöaloite aseteollisuusalueiden uudistamiseksi Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline Yhteisöaloite maaseudun kehittämistä koskevien hankkeiden tukemiseksi Merentakainen departementti (Ranska) Yhteisöaloite naisten työmahdollisuuksien lisäämiseksi Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten välistä tietojenvaihtoa koskeva ohjelma Yhteisöaloite sovinnon ja rauhan saavuttamiseksi Pohjois-Irlannissa ja Irlannin raja-alueen kreivikunnissa Aloite syrjäseutualueiden ja epävakaan toiminnan tukemiseksi Yhteisöaloite kalatalouden alalla Ohjelma Keski-ja Itä-Euroopan maiden taloudellisen kehityksen tukemiseksi Pienet ja keskisuuret yritykset Yhteisöaloite hiilikaivosalueiden uudistamiseksi 390 RECITE REGEN REGIS RESIDER RETEX RIS RISI SME STRIDE TENs/RTE ICT/TIC TO TTK Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus Ohjelma Euroopan alueiden ja ja kaupunkien välisen verkon perustamiseksi Maakaasuverkkoja koskeva yhteisöaloite Yhteisöaloite erittäin syrjäisten alueiden tukemiseksi Yhteisöaloite terästeollisuusalueiden uudistamiseksi Yhteisöaloite tekstiili- ja vaatetusteollisuusalueiden toiminnan monipuolistamiseksi "Regional Innovation Strategy" - Alueellinen innovaatiostrategia/suunnitelma "Regional Information Society Initiative" - Tietoyhteiskuntaa koskeva alueellinen aloite Yhteisöaloite pk-yritysten sopeuttamiseksi yhteismarkkinoille Yhteisöaloite "Tutkimus ja teknologia innovaatiotoiminnassa ja Euroopan alueellinen kehittäminen" Euroopan laajuiset verkot Tieto- ja tietoliikenneteknologia (TTT) Toimenpideohjelma Tutkimus ja teknologinen kehittäminen UNICE-CONPRI Euroopan yhteisön teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto URBAN Yhteisöaloite taantuvien kaupunkialueiden tukemiseksi WHO YA YAO YMP YOA Maailman terveysjärjestö Yhteisöaloite Yhteisöaloiteohjelma Yhteinen maatalouspolitiikka Yhtenäinen ohjelma-asiakirja YOUTHSTART Yhteisöaloite nuorten työelämään siirtymisen tukemiseksi YT YTK Yleiskattava tuki Yhteisön tukikehys 3 9^ ISSN 1024-4492 KOM(97) 526 lopullinen ASIAKIRJAT " T TT rl 05 08 13 Luettelonumero : CB-CO-97-547-FI-C ISBN 92-78-26049-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg