title: Kommissionens arbetsprogram för 1998 -Politiska prioriteringar

eurovoc_concepts:
EU activity
EU policy
European Commission
European Union
enlargement of the Union

text: it * EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 15. 10. 1997 KOM(97)517 slutlig KOMMISSIONENS ARBETSPROGRAM FÖR 1998 Politiska prioriteringar När kommissionen nyligen lade fram "Agenda 2000", var det en milstolpe i dess arbete. Den nuvarande kommissionen har nu arbetat halva sin mandattid, och nyligen avslutades den regeringskonferens som resulterade i Amsterdamfördraget. Agenda 2000 drar upp riktlinjerna för en utvidgad europeisk union och visar också hur arbetet för det målet skall fortgå under tiden ända fram till är 2006. Det är ett åtgärds- och reformprogram utan motstycke, och det syftar till att unionen med tillförsikt skall kunna vända sig mot framtiden, stark och väl rustad för att möta utmaningarna. Kommissionens arbetsprogram för 1998 leder sålunda ett steg vidare på den väg som öppnades genom Agenda 2000. Det omvandlar de allmänna riktlinjerna i denna till konkret verklighet. Ändå är det också en fortsättning på det arbete som kommissionen har utfört alltsedan 1995 och går i den riktning som kommissionen har stakat ut för sin mandatperiod. Kontinuitet och förnyelse utgör alltså den grund på vilken kommissionen vill bygga morgondagens EV. Kommissionen tänker inrikta sitt arbete under 1998 på fem politiska prioriteringar. - - - Sysselsättningen: de goda föresatserna måste följas av konkreta åtgärder och modiga initiativ. Liksom tidigare kommer kommissionen att stödja en övergripande och sammanhängande metod på medellång sikt. Den kommer att fortsätta att uppmana alla aktörer på alla nivåer ta sitt ansvar. I enlighet med Europeiska rådets slutsatser har den kraftfullt redan nu börjat genomföra den avdelning om sysselsättningen som ingår i Amsterdamfördraget- därigenom kommer sysselsättningspolitiken i de olika medlemsländerna att kunna samordnas bättre. Kommissionen avser också att ge praktiskt uttryck åt målsättningen att till en hög sysselsättningsnivå när gemenskapens politik och verksamhet utformas och genomförs. I detta avseende kommer Europeiska rådets särskilda möte om sysselsättningen att bli utgångspunkten för en ny dynamisk utveckling. ta hänsyn Euron: förberedelserna för att införa den gemensamma valutan måste bli färdiga till fastställt datum enligt bestämmelserna i fördraget. 1998 är det år då det kommer att beslutas vilka länder som skall gå över till euron i första omgången och då förhållandet mellan deltagarländernas valutor skall bestämmas. Kommissionens uppgift är att förbereda detta beslut och att bereda vägen för den ekonomiska och monetära unionens tredje etapp. De reformer som föreslås i Agenda 2000 skall påbörjas utan dröjsmål. Unionen måste vara redo i tid för att ta upp de utmaningar som väntar. Övergripande åtgärder skall inledas på en rad områden som kommissionen i detalj har pekat ut i de tre delarna av Agenda 2000: om unionens politik, utvidgningsprocessen och de framtida ekonomiska ramarna. Unionen i världen: gemensamma och sammanhängande åtgärder bör arbetas fram. Ett starkt Europa är en faktor för fred, stabilitet och välstånd på den internationella scenen. Detta är ett mål som bör eftersträvas, så mycket mer som unionen har avsevärda intressen i världen. o LU o Cvi g Q. LU ö Till sist måste vi anstränga oss för att bli effektivare när det gäller att sköta de europeiska frågorna i medborgarnas intresse, i synnerhet när det gäller deras hälsa och livskvalitet. 1. SYSSELSÄTTNINGEN: SAMVERKAN Europeiska rådets möte om sysselsättningen den 21 november 1997 bör ge en som pä stärkt gemenskapsnivå. för de åtgärder såväl nationellt som vidtas ram Kommissionen kommer å sin sida att inom ramen för sina befogenheter göra fullt bruk av de möjligheter som den nya avdelningen om sysselsättningen i Amsterdamfördraget erbjuder. i sin Som kommissionen gång på gång har understrukit, förtroendepakt och i sitt förslag nyligen om riktlinjer för sysselsättningen, är det bara genom ett samlat grepp om problemen och med stöd av de femton medlemsstaternas som sysselsättningssituationen kan förbättras. Det kommissionen eftersträvar är alltså en allmän mobilisering av alla resurser. i synnerhet unionens förenade krafter, och Härvid måste alldeles särskild uppmärksamhet ägnas följande punkter: • En sund makrockonomisk politik är ett villkor för att tillväxten skall leda till fler arbetstillfällen. Kommissionen kommer därför att arbeta för att medlemsstaterna fortsätter att fa till stånd en tillnärmning och samordning av den ekonomiska politiken. Övergången till euron kommer investeringarna att och på marknadseffektiviteten, skapandet av nya arbetstillfällen. och därmed också på få gynnsamma tillväxten, effekter • Man måste framför allt utnyttja de fördelar den europeiska integrationen ger och dra nytta av att den inre marknaden fullbordas och att politikområdena utvecklas. Sålunda bör sysselsättningsdimensionen tas med på sådana områden som små och medelstora företag, regler för företagsbeskattning och företagsadministration och spjutspetssektorer som informationssamhället, forskningen och kunskapspolitiken i allmänhet. Initiativ som kommissionen har tagit, som de territoriella pakterna för sysselsättning, skall fullföljas och utvärderas för att eventuellt utvidgas. • Utifrån de riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik som har tagits fram redan nu enligt Europeiska rådets slutsatser från Amsterdam ämnar kommissionen inrikta sig på att fa till stånd en bättre samordning av politiken medlemsstaterna emellan och låta sysselsättningspolitik och ekonomisk politik komplettera varandra bättre. Det är avgörande att tillse att följs upp ordentligt. Det är därför kommissionen understryker vikten av att nationella åtgärdsplaner arbetas fram och att medlemsstaterna lägger fram rapporter härom, så som det föreskrivs i det riktlinjerna o iu o g S LU o nya fördraget. Där så behövs kommer kommissionen att föreslå att specifika rekommendationer riktas (ill olika medlemsstater. En följd härav är att det måste undersökas mycket noga hur arbetsmarknaden kan fungera bättre och därifrån få all den draghjälp som går i kampen mot arbetslösheten. Att uppmuntra rörlighet, även över nationsgränserna, skapa nya former av arbetsorganisation och modernisera och anpassa de sociala skyddsnäten är exempel pä sädana åtgärder. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt sänkning av indirekta arbetskraftskostnader och åtgärder för att uppmuntra företagen att anställa genom en minskning av skattebördan pä arbetskraften. Den sociala dialogen måste härvidlag spela en avgörande roll i linje med de initiativ som har tagits under 1997. Kommissionen kommer att utnyttja alla gemenskapsinstrument och alla lämpliga former av samarbete med medlemsstaterna för att främja framväxten av ett mer solidariskt Europa. Detta gäller i all synnerhet i kampen mot den sociala utslagningen som förvärras av den höga arbetslösheten. Kommissionen kommer också att arbeta för att öka jämställdheten. • Kommissionen vill arbeta för att stärka grundvalen för ett socialt Europa. Den kommer att se till att arbetstagarnas nuvarande rätt att informeras och rådfrågas i frågor som gäller deras anställning respekteras. Den ämnar fortsätta att till arbetsmarknadens parter fora fram sitt initiativ för information och samråd på det nationella planet. Den kommer att stödja till avtal mellan arbetsmarknadens parter om en alla arbetsorganisation som syftar till att förbättra sysselsättningssituationen och företagens konkurrenskraft. Den tänker lägga fram ett nytt socialt åtgärdsprogram för perioden 1998-2000. initiativ 2. EURON: SLUTSPURT I enlighet med fördraget kommer övergången till tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen (EMU) att inledas den 1 januari 1999 med att euron införs i de medlemsstater som är redo att tillhöra de första deltagarländerna. Beslutet om vilka det blir fattas under våren 1998 och är alltså nära förestående. Kommissionen har gjort allt för att fortsätta på den inslagna vägen och kommer att fortsätta med det ända fram till målet. Den har lagt fram de viktiga texter som har förväntats av den inför rådets beslut. Rådet har steg för steg fortsatt vägen framåt mot den gemensamma valutan och vid varje etapp markerat sin politiska vilja att fortsätta framåt. De kraftiga konvergensansträngningar som medlemsstaterna har enats om och den egentliga övergången till euron är säkerheter för den stabilitet och effektivitet som har uppnåtts för den inre marknaden, som är en av de största Q LU o Q g LU Ö integrerade marknaderna i världen. Den ekonomiska och monetära unionen och den process som leder dit bör på sikt bli en avgörande faktor för en ekonomisk expansion inom unionen och stärka dess roll och ställning valuta- och handelsmässigt inom de internationella relationerna. Förverkligandet av den ekonomiska och monetära unionen är utan tvivel ett av de mest betydelsefulla framstegen i den europeiska integrationens historia. Kommissionen gör 1998 de slutliga tekniska förberedelserna for införandet av euron, och bland annat kommer då växelkurserna mellan de deltagande ländernas valutor och euron oåtcrkal Ici igen att fastställas. Den kommer också att överlägga med medlemsstaterna om de sista praktiska frågorna i samband med övergången till euron och kommer att stödja deras ansträngningar för att införandet av euron skall bli en framgång, i synnerhet när det gäller informationen till allmänheten. Genomförandet av den ekonomiska och monetära unionen kommer att få stor betydelse utåt. Man kan vänta sig att euron får en viktig roll som internationell valuta. Euron kommer att ha en gynnsam inverkan på världsekonomins utveckling och stärka det internationella valutasystemets stabilitet. 3. AGENDA 2000: REFORMER Agenda 2000 innehåller forslag av stor betydelse både kvalitativt och kvantitativt. Dessa ska svara på en av de största utmaningarna som unionen har ställts inför. Hur skall man förbereda en utvidning utan motstycke, med många länder som är mycket olika i utveckling både sinsemellan och jämfört med unionens nuvarande medlemsstater, med bibehållande av det regelverk, de metoder och t. o. m. den anda som hittills har gjort den europeiska integreringen till en framgång? Med andra ord, hur genomföra utvidgningen utan att äventyra unionen? Agenda 2000 klargör situationen och öppnar, med hjälp av konkreta förslag, vägen till en både förstärkt och utvidgad union. Förslagen inriktar sig på tre områden: förstärka och anpassa befintlig politik, stegvis integrera de framtida medlemsstaterna och förändra unionens ekonomiska ramar inom de tak som tidigare är fastställda. Kommissionen föreslår att man utan dröjsmål börjar genomföra innehållet i Agenda 2000 och sätter igång de nödvändiga reformerna på följande sätt: 3. 1 Förstärka och anpassa unionens politik För en välfungerande inre marknad • Inrättandet av den inre marknaden är en av gemenskapens stora framgångar. Emellertid begränsar de återstående talrika hindren dess potential. Ett beslutsamt genomförande av kommissionens handlingsplan för den inre marknaden bör bidra till tillväxt, konkurrenskraft och LU o g § Q LU O sysselsättning. Kommissionen kommer därför att starta angivna initiativ och åtgärder enligt den fastställda tidsplanen. Det handlar om att förstärka reglernas effektivitet, som påverkar marknaden, undanröja de hinder som återstår inom vissa sektorer och ställa den inre marknaden till förfogande för alla medborgare i Europa. Arbetet med att modernisera och förenkla gemenskapsreglerna kommer att föras vidare. snedvridningar avskaffa de • Beskattningen kommer att ägnas särskild uppmärksamhet. Förutom att de befintliga skattereglerna utgör hinder för att den inre marknaden skall fungera väl, har de också en negativ effekt på sysselsättningen. På grundval av det meddelande den har framlagt om beskattningen i Europa och Skattepolitiska gruppens arbete kommer kommissionen att föreslå en rad initiativ som syftar till att stegvis åtgärda dessa problem. • För övrigt kommer kommissionen även fortsättningsvis att strikt tillämpa de konkurrensregler som är nödvändiga för att marknaden skall fungera väl. Eftersom det inte finns något fast regelverk, sprids ofta medlen genom ofruktsamma och dyrbara försök att överträffa varandra och resurserna kommer på så sätt inte heller framtidssektorerna till godo. Samtidigt kommer kommissionen att sträva efter att förenkla dessa bestämmelser och modernisera kontrollmekanismerna. En konkurrenskraftig och tillväxtbärande ekonomi • Åtgärder kommer att vidtas för att förstärka företagens konkurrenskraft. Särskilt gäller detta de små och medelstora företagen vars potential att skapa nya arbetstillfällen är betydande. Deras bidrag till innovation och skapande är också av avgörande betydelse. De stoppas dock i sin utveckling av olika typer av hinder. Kommissionen kommer att dra slutsatser av andra fasen av pilotprojektet SLIM (Förenklad lagstiftning för den inre marknaden), liksom av arbetet inom arbetsgruppen BEST för förenkling av företagsmiljön (Business environment simplification task force) för att åstadkomma en förenkling av administrativa formaliteter och regler. Kommissionen kommer att föreslå åtgärder för att förbättra konkurrenskraften hos de små och medelstora företagen, t. ex. genom inrättandet av forskningscentrum och öppnande av nya former för tillgång till krediter och kapital, särskilt riskkapital, vilket är nödvändigt för innovationen. Andra områden där kommissionen avser att lägga fram initiativ är arbete för att främja företagaranda, utbildning, strukturella moderniseringar och nya samarbetsformer. • De stora transeuropeiska infrastrukturnäten bör bidra till den inre marknadens effektivitet. Utvecklingen av dem är alltså mycket viktig för territoriets våra sammanhållning och därmed också för sysselsättningen. Kommissionen k o m m er att anstränga sig för att fä igång projekt till stora arbeten transport-, telekommunikations- och energisektorerna, vilka alltför länge företags konkurrenskraft, europeiska inom det för 9 r- £° o Q LU o har bromsats i brist på lämplig finansiering. Därför kommer den alt stödja partnersskapslösningar mellan den offentliga och den privata sektorn. Framtidssektorer • Immateriella investeringar utgör fortsättningsvis en av de viktigaste drivkrafterna för vår ekonomiska utveckling. I detta sammanhang har Europa utmärkta trumfkort. De måste utnyttjas genom en äkta kunskapspolitik. Utbildningen är ett oundgängligt inslag i denna. Kommissionen kommer att använda bästa praxis inom områdena for godkännande av kompetens, språkkunskaper, utveckling av ett livslångt lärande och ett närmande mellan undervisningsväsendet och arbetslivet. Den nya generationen av befintliga program (Sokrates, Leonardo och Ungdom för Europa) ska presenteras. Tanken är att utveckla rörlighet, utbildning för innovation, kompetensförvärvande och att fullt ut integrera de nya pedagogiska verktyg och det pedagogiska innehåll som informationstekniken erbjuder. • Inträdet i informationssamhället måste ske under bästa möjliga villkor. Kommissionen kommer att noga följa att det nya regelverket för den avreglerade fungerar. telekommunikationsmarknaden genomförs och Elektronisk handel och multimediainnehåll är också kärnfrågor i denna förändring. Det regelverk som är nödvändigt för en harmonisk utveckling av dessa tjänster kommer att kompletteras. • Forskning och innovation spelar en förgrundsroll när det gäller att stärka industrins konkurrenskraft inom unionen. Forskningsansträngningarna bör också koncentreras på det som medborgarna främst oroar sig över: sysselsättning, livskvalitet, hälsa. 1998 börjar kommissionen genomföra de prioriteringar som framläggs i förslaget till femte ramprogrammet (1998-2002), bland annat med hjälp av de särskilda program genom vilka den nya satsningen på "målinriktad forskning" skall genomföras. Härvid kommer kommissionen att ha täta kontakter med forsknings- och industrivärlden. Kommissionen kommer att genomföra de reformer som krävs för att säkra att forskningsåtgärderna genomförs på effektivaste möjliga sätt. Kommissionen kommer också att fullfölja genomförandet av handlingsplanen om innovation. • På ett vidare plan utgör tjänstesektorn den huvudsakliga källan för skapande av sysselsättningstillfällen. Förutom att nya tjänster växer fram som en följd av tjänster, audiovisuella tjänster och kulturell skaparkraft att behövas för att svara mot nya behov i samhället, och myndigheterna bör på ett starkt men också fantasirikt sätt uppmuntra att dessa uppfylls. informationssamhället, kommer sociala °. o CO CM Q O oo Q Lli 6 Anpassa sig för att göra bättre framsteg I en värld som snabbt förändras är anpassning en nödvändighet. I Agenda 2000 anger kommissionen vilken väg man skall ta för att möta framtiden framgångsrikt. Stora reformer måste igångsättas särskilt på två stora områden inom gemenskapspolitiken: sammanhållningspolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommissionen kommer därför att lägga fram detaljerade förslag under första halvåret 1998, med följande inriktning: • Nödvändigheten att förstärka unionens ekonomiska och sociala sammanhållning ökar inför utvidgningen. Att minska skillnaderna i utveckling mellan unionens regioner är en politisk prioritet som avsevärt bidrar till en hållbar tillväxt och skapandet av arbetstillfällen. Den solidaritet som detta innebär är viktig för integrationen. De aktuella summorna innebär betydande insatser (275 miljoner ecu för 7 år) men samtidigt respekteras den ekonomiska ramen som fastställts i den interinstitutionella överenskommelsen. av rör vid utgången förvaltningen strukturfonderna Kommissionen kommer att noggrant förbereda de beslut som skall fattas vad av programplaneringsperioden 1994-1999 och grunda sig framförallt på behovet av en större geografisk och tematisk koncentration av de lärdom av den befintliga ekonomiska åtgärderna. Man bör programplaneringen för att öka fondernas effektivitet, särskilt vad gäller skapandet av arbetstillfällen, samtidigt som man främjar integreringen av blivande medlemsstater inom ramarna för finansprognosen. Som redan meddelats kommer kommissionen att föreslå en minskning av antalet beslutade mål (från 7 till 3). Tonvikten kommer också att läggas på en förenkling av förvaltningen av fonderna, större flexibilitet och ökad decentralisering vad gäller genomförandet av dem. Uppföljnings-, utvärderings- och kontrollsystemen kommer att förstärkas. ta en av 1992 direkt förlängning • En anpassning av den gemensamma jordbrukspolitiken till de nya villkor som kommer av globaliseringen av marknaderna och utvidgningen är oundgänglig, även för att svara mot kravet att garantera jordbrukarna en rimlig inkomst. Kommissionen föreslår att göra nödvändiga anpassningar reform. som Världshandelsorganisationens regler, liksom utsikterna i de internationella förhandlingarna inom detta område under 1999 medför att unionen kan intressen utifrån en styrkeposition. Därför kommer hävda sina kommissionen att 1998 föreslå att de riktlinjer som fastställs i Agenda 2000 skall genomföras. Dessa riktlinjer kommer att vara nödvändiga, även utan någon utvidgning av unionen. Kommissionen kommer att lägga fram förslag till rättsakter bland annat om spannmål, oljehaltiga grödor, proteingrödor, nötkött, mjölk och mjölkprodukter, tobak, olivolja och vin. En prispolitik som syftar till en tillnärmning till priserna på världsmarknaden kommer att föreslås inom denna ram. Direkt års o oj o g § LU d stöd kommer att ersätta de tidigare prisstödjande åtgärderna, med undvikande av överkompensation. Dessa förändringar skall åtföljas av en omorganisation av befintliga instrument inom landsbygdspolitiken och tillåta ett kvalitets- och miljömedvetet jordbruk. 3. 2 Att förbereda de nya medlemsstaternas integrering lämnade i juli 1997 in sina yttranden över de Kommissionen tio ansökningarna om medlemskap från länder i Central- och Östeuropa. På grundval av dem rekommenderade man att förhandlingar om medlemskap skall inledas med fem av länderna, nämligen Ungern, Polen, Estland, Tjeckiska republiken och Slovenien. Vad gäller Cypern har Europeiska rådet, efter det yttrande som kommissionen avgav 1993, beslutat alt förhandlingar skall inledas sex månader efter det alt regeringskonferensen avslutats. Kommissionen föreslår att utvidgningsprocessen skall ske genom ett stegvis inkluderande tillvägagångssätt, dvs. de länder som till att börja med inte omfattas av de förhandlingar som inleds deltar också i den process som så småningom skall i unionen, under leda till att de blir medlemmar förutsättning att de fastställda kriterierna för anslutning är uppfyllda vid den tidpunkten. En permanent europeisk konferens, som är öppen för alla associerade länder som en dag vill bli medlemmar i unionen, kommer att komplettera det föreslagna tillvägagångssättet och möjliggöra en konstruktiv diskussion kring frågor av gemensamt intresse. För att stödja de berörda länderna i deras förberedelser, i synnerhet när det gäller anpassningen till EU:s regelverk, föreslår kommissionen att den nuvarande strategin inför anslutningen förstärks. Det innebär följande: - - - "Partnerskap för medlemskap" skall upprättas med vart och ett av kandidatländerna i Central- och Östeuropa, med tonvikt pä de specifika svårigheter som varje land har och som har angivits i kommissionens yttranden. Stödet inför anslutningen skall fördubblas år 2000, inom ramarna för finansprognosen. Kandidatländerna skall delta i gemenskapsprogrammen. Kommissionen planerar också att utarbeta årliga rapporter, av vilka den första utgåvan bör komma i slutet av 1998, för att värdera de framsteg varje kandidatland har åstadkommit, i synnerhet vad gäller deras förmåga att tillägna sig EU:s regelverk. På denna grundval bör kommissionen kunna rekommendera för ett rådet att medlemskap är uppfyllda. inleda förhandlingar när villkoren o LU h- O CD CM Q O oo Q LU O 3. 3 Att anta lämpliga ekonomiska ramar Nya ekonomiska ramar måste fastställas då de nuvarande upphör 1999, (or att täcka alla förutsedda förändringar i unionens förvaltning på medellång och lång sikt. De måste - - - täcka en tillräckligt lång tidsperiod (till och med 2006), tillåta finansiering av de grundläggande behoven för unionen fram till den första utvidgningen, säkerställa en sund förvaltning av de offentliga finanserna. Enligt kommissionens bedömning, som förklarades närmare i Agenda 2000, är det i ett läge med budgetåtstramningar möjligt att både förstärka och anpassa unionens politik och att ta emot de första nya medlemsstaterna inom det nuvarande taket för egna medel, som är fastställt till 1,27 % av BNI. I själva verket visar analysen att utrymme kan skaffas under detta tak. Kommissionen kommer 1998 att lägga fram förslag till ny budgetplan för åren 2000-2006. Under året kommer kommissionen att utarbeta en rapport om hur systemet med egna medel fungerar. Det ligger i unionens intresse att snarast möjligt uppnå en klar och tydlig situation i denna fråga, inte bara för att på sikt ta emot de nya medlemmarna, också för att fram till dess under bästa möjliga förhållanden kunna genomföra nödvändiga inre förändringar. 4. EU I VÄRLDEN: EN STÄLLNING OCH EN ROLL ATT HAVDA Det är ett känt faktum att Europa, trots sin ställning som den främsta handelsmakten och den största internationella bidragsgivaren i världen, inte har tillräcklig kapacitet till gemensam handling när det gäller de yttre förbindelserna för att motsvara sina medborgares växande krav på mer enighet, sammanhållning och effektivitet i fredens tjänst och för att främja stabilitet och välstånd i Europa och i världen. Europeiska unionen bör fortsätta att föra fram värden som demokrati och mänskliga rättigheter, ge bistånd åt mindre utvecklade länder och under humanitära kriser, samt stärka sin närvaro på den internationella scenen och på världsmarknaderna. Den kommande utvidgningen är en utmaning utan motstycke. Den bör göra det möjligt för Europeiska unionen att stärka sin ställning i världen och att bli ett område präglat av enighet och stabilitet. Vad det nu gäller är att innefatta de blivande medlemsländerna i vad som hittills har vunnits i fråga om fördjupat samarbete. Kommissionen ämnar också arbeta för att fördjupa förhållandet mellan Europeiska unionen och Turkiet. Det kommer också att bli viktigt att fördjupa förbindelserna med Ryssland, Ukraina och de övriga nya oberoende staterna. 9 K g S o Kommissionen kommer att fortsätta med sina insatser och sitt stöd för freden på Balkanhalvön, främst genom återuppbyggnadsarbetet i Bosnien och den inriktning på regioner som unionen förordar för området. Också med sina partnerländer kring Medelhavet måste EU aktivt stärka sina band. Alla de möjligheter som Barcelonaprocessen ger bör utnyttjas. Unionen bör hävda en stärkt närvaro i Mellanöstern genom att stödja en integrering av ekonomierna där och genom att etablera sig som en av de viktigaste fredsfaktorerna i området. Unionen bör vidare intensifiera sina förbindelser med Förenta staterna genom att den nya transatlantiska dagordningen genomförs. Utvecklingssamarbetet är likaså en av de högst prioriterade åtgärderna för EU. Detta kommer att återspeglas inom det nya partnerskap som bör och upprättas mellan EU och AVS-länderna Stillahavsområdet, med iakttagande av att det finns politiska och ekonomiska skillnader mellan länderna. i Afrika, Västindien Asien är också ett av de områden i världen som måste ägnas särskild uppmärksamhet, i synnerhet genom Asien-Europa-mötena och kontakterna med ASEAN. Ett annat sådant område är Latinamerika, där kontakterna bör odlas genom att man utvecklar associeringsinstrument. Som aktör i världen bör Europeiska unionen vidare sträva efter att stärka sin politiska beslutsförmåga och se till att unionens åtgärder på olika områden hänger samman. Det är nödvändigt att en gemensam hållning i de yttre förbindelserna intas, liksom att unionens och medlemsstaternas åtgärder kompletterar varandra. EU kommer att fortsätta att spela en forstarangsroll i de multilaterala handelsförhandlingarna, i synnerhet inom ramen lör WTO, och kommer att fortsätta att stödja Rysslands och Kinas inträde i WTO. EU bör spela en aktiv roll inom det mulitlaterala handelssystemet, dels för att göra det lättare för dess varor och tjänster att fa tillträde till andra länders marknader, dels för att finna handelsmässiga skiljaktigheter som ibland finns mellan EU och dess partnerländer. Samtidigt bör nödvändig uppmärksamhet ägnas åt andra hänsyn, som miljö- och hälsofrågorna. Unionen bör också låta sin inre politik komplettera politiken i fråga om yttre i synnerhet när det gäller den inre marknadens yttre potential och E M U. ekonomiska och fråga om de förbindelser, lösning en i o uJ o Q o 00 Q LU O EU bör också bli bättre rustat att möta de globala utmaningarna: handeln med narkotika, den organiserade brottsligheten och hoten mot miljön. Ännu en viktig uppgift blir att göra EU:s yttre verksamhet mer synlig unionen är den främsta givaren av utvecklingsbistånd och den givaren av humanitärt bistånd. EU:s närvaro bör framhävas och förtydligas. - främsta 11 5. I MEDBORGARNAS TJÄNST FÖR EN HÖGRE LIVSKVALITET Att arbeta för en bättre livskvalitet för medborgarna har alltid varit en prioritet för kommissionen. Det innebär att detta mål mer och mer kommer att bli allt viktigare när unionens politik utarbetas och genomförs och att hela förvaltningen av de europeiska frågorna, såväl på unionsnivå som på nationell nivå, måste utföras med största möjliga effektivitet, öppenhet och kompetens som normer. Kommissionen tänker i detta sammanhang föreslå ett antal åtgärder: • Med tanke på de växande kraven på en bättre folkhälsa kommer kommissionen att vaka över att höga skyddsnivåer iakttas i alla dess initiativ. I fråga om konsumenthälsan har medborgarnas krav stigit de senaste åren, och det med rätta. Högre skyddsnivåer kommer att krävas vid saluföringen av matvaror. Reglerna om varudeklaration och om granskning av tillverkningsprocesserna för varor som skall säljas på marknaden kommer att strängt av kommissionen konsumentskydd skall kunna upprätthållas. Ändringar kommer att föreslås i en rad direktiv, i synnerhet på miljö- och jordbruksområdena. samt om kontrollen tänkbara hälsorisker tillämpas noggrant för ett att av livets Respekten för grundläggande värderingar och det mänskliga värdighet utgör en prioritet. De tekniska framstegen, i synnerhet inom genetiken, tvingar oss att ställa frågor som rör etiken. Kommissionen kommer att ta upp dessa farhågor och därvid stödja sig på den rådgivande kommittén för etik inom biotekniken, en oberoende expertgrupp som har inrättats för detta ändamål. • Unionen måste fa tillfälle att utvecklas i en god miljö. Miljöfrågorna är med all rätt mycket viktiga för Europeiska unionens medborgare. Kommissionen kommer att vinnlägga sig om att motsvara dessa krav. Miljöpolitiken har avgörande betydelse. Att upprätthålla en god miljö i Europa är inte oförenligt med kraven på ekonomisk tillväxt. Tvärtom bör det ge vinster i form av bättre konkurrensförmåga och lägre arbetslöshet, vilket också påpekades i kommissionens meddelande om miljö och sysselsättning. Kommissionen kommer att fortsätta att arbeta för dessa mål under 1998, bland annat genom att ta större hänsyn till miljöfrågorna i arbetet inom unionens övriga politikområden (som jordbruket och den inre marknaden) och genom att genomföra de prioriteringar som gjordes vid halvtidsöversynen av femte åtgärdsprogrammet för miljön. Särskild uppmärksamhet kommer också att ägnas de miljöfrågor som är förbundna med utvidgningen, i synnerhet vad gäller kärnsäkerheten, • Bättre levnadsvillkor betyder för unionsmedborgarna med nödvändighet också rätten att röra sig fritt inom unionen och att utan hinder slå sig ned i det land de själva väljer. Kommissionen kommer att verka för att den fria rörligheten för personer skall bli verklighet i hela unionen, särskilt 12 q rs. m § Q OJ d utifrån rekommendationerna i Simone Veils rapport. Delta kommer att förverkligas parallellt med skapandet av ett EU präglat av säkerhet och rättvisa. Tack vare de nya perspektiv som Amsterdamfördraget medför i fråga om rättsliga och inrikes frågor kommer bättre möjligheter att ges för att möta utmaningarna: organiserad brottslighet, bedrägeri, korruption, människo- och narkotikahandel. När unionens politik utvecklas måste också förvaltningsmetoderna förändras. Därav följer att gemenskapens institutioner, och särskilt då kommissionen, kommer att behöva anpassa och modernisera sina förvaltnings- och beslutsstrukturer. Med tanke på dessa behov pågår nu ett omfattande reformprogram - åtgärderna inom SEM 2000 och MAP 2000. Samtidigt undersöker kommissionen hur man skall nä ännu längre. Den har föresatt sig att pä sikt förändra sitt arbetssätt för att modernisera administrationen. o LU f- O CD <vj Q O 00 O UJ O 13 ISSN 1024-4506 KOM(97) 517 slutlig DOKUMENT SV 01 06 11 Katalognummer : CB-C0-97-532-SV-C ISBN 92-78-25895-4 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Γνώμη της Επιτροπής σχετικά με τις τροπολογίες που προτείνει το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο για την κοινή θέση του Συμβουλίου σχετικά με μια πρόταση κανονισμού (ΕΚ) του Συμβουλίου περί τροποποίησης του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 684/92 για τη θέσπιση κοινών κανόνων στις διεθνείς μεταφορές επιβατών με πούλμαν και λεωφορεία

eurovoc_concepts:
bus
carriage of passengers
common transport policy
freedom to provide services
international transport

text: ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ Βρυξέλλες, 15. 10. 1997 C'GM(97) 456 τελικό 96/ 0125 (SYN) ΓΝΩΜΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ σχετικά με τις τροπολογίες που προτείνει το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο για την κοινή θέση του Συμβουλίου σχετικά με μια πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΚ) ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ περί τροποποίησης του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 684/92 για τη θέσπιση κοινών κανόνων στις διεθνείς μεταφορές επιβατών με πούλμαν και λεωφορεία (υποβλήθηκε από την Επιτροπή σύμφωνα με το άρθρο 189 Γ, στοιχείο Ô) της συνθήκης ΕΚ) Το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο ενέκρινε κατά τη σύνοδο της ολομελείας του που πραγματοποιήθηκε από τις 14 έως τις 18 Ιουλίου 1997, το κείμενο της κοινής θέσης του Συμβουλίου της 14ης Απριλίου 19971 ενόψει της έγκρισης του κανονισμού (ΕΚ) του Συμβουλίου περί τροποποίησης του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 684/92 του Συμβουλίου για τη θέσπιση κοινών κανόνων στις διεθνείς μεταφορές επιβατών με πούλμαν και λεωφορεία επιφέροντας ορισμένες τροποποιήσεις. Στο συνημμένο κείμενο επισυνάπτονται οι τρεις τροπολογίες του Κοινοβουλίου. Η Επιτροπή επανεξέτασε την πρόταση της κατ'εφαρμογή των διατάξεων του άρθρου 189 Γ σημείο δ) της συνθήκης ΕΚ και αποφάσισε να μην αποδεχθεί τις τροπολογίες αυτές για τους εξής λόγους: Ο αντικειμενικός στόχος που επιδιώκεται από την τροπολογία υπ'αριθ. 1, η οποία αναφέρεται στις κανονιστικές ρυθμίσεις που ισχύουν στον κοινωνικό τομέα και τον τομέα της οδικής ασφάλειας, έχει ήδη ενταχθεί στο σημερινό κείμενο του κανονισμού, εφόσον βάσει της διάταξης του άρθρου 3, παράγραφος 1, τελευταία παύλα του κανονισμού 684/92 οι μεταφορείς για λογαριασμό τρίτων πρέπει "να ανταποκρίνονται στις νόμιμες απαιτήσεις στον κοινωνικό τομέα και τον τομέα της οδικής ασφάλειας όσον αφορά τις προδιαγραφές που εφαρμόζονται στα οχήματα και τους οδηγούς των". Η τροπολογία αριθ. 2 αφορά το ίδιο θέμα αλλά εφαρμόζεται για τους μεταφορείς που εκτελούν μεταφορές για ίδιο λογαριασμό με αποτέλεσμα να ισχύει η ίδια επιχειρηματολογία. II Επιτροπή είχε εξάλλου ήδη εγκρίνει τη θέση αυτή επί των δύο αυτών τροπολογκόν που είχαν προταθεί (χπό το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο κατά την πρώτη ανάγνωση. Η τροπολογία αριθ. 3 αφορά την κατάρτιση της έκθεσης για την εφαρμογή του κανονισμού με τον οποίο τροποποιείται ο κανονισμός 684/92 πριν από τις 31 Δεκεμβρίου 1998. Σύμφωνα με το άρθρο 3 της κοινής θέσης του Συμβουλίου, η Επιτροπή θα καταρτίσει την εν λόγω έκθεση πριν από τις 31 Δεκεμβρίου 1999. Στην ουσία, δεν μπορεί να γίνει αποδεκτή η ημερομηνία που είχε εγκριθεί από το Κοινοβούλιο. Κατά την προτεινόμενη ημερομηνία δεν θα έχει παρέλθει ακόμη επαρκές χρονικό διάστημα για την εφαρμογή του κανονισμού και για την εξακρίβωση του πιθανού αντίκτυπου που μπορεί να έχουν οι νέες κανονιστικές ρυθμίσεις στην αγορά των διεθνών μεταφορών με πούλμαν και λεωφορεία. RR αριθ. C 164 της 30. 5. 1997, α. 1. oL Η Επιτροπή επιβφαιωνει κατά συνέπεια τη συμφωνία της με την κοινή θέση του Συμβουλίου της 14ης Απριλίου 1997. Συνημμένα: 3 τροπολογίες ? ΕΥΡΩΠΑΪΚΟ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟ 11 Ιουλίου 1997 Α4-233/1 ΤΡΟΠΟΛΟΓΙΑ ΑΡΙΘ. 1 εξ ονόματος της Επιτροπής Μεταφορών και Τουρισμού ΣΥΣΤΑΣΗ ΓΙΑ ΛΕΥΤΕΡΗ ΑΝΑΓΝΩΣΗ Εισηγητής: ο κ. KILLILEA (Α4-0233/97) Κοινή θέση του Συμβουλίου (C4-0173/97-96/0125(SYN)) Κοινή θέση του Συμβουλίου Τροποποιήσεις του Κοινοβουλίου (Τροπολογία 1) ΑΡΘΡΟ 1, ΠΑΡΑΓΡΑΦΟΣ 2α (νέα) Αρθρο 3, παράγραφος 1, τρίτη παύλα (κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 684/92) 2α. Η παράγραφος 1. τρίτη παύλα του άρθρου 3. τροποποιείται ως ε£ης: στις νόμιμες 'Ιζ. ανταποκρίνεται απαιτήσεις στον κοινωνικό τομέα και τον τομέα της οδικής ασφάλειας όσον αφορά προδιαγραφές που εφαρμόζονται στα ονύματα και τους οδηγούς των. " τις <ϊ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟ 11 Ιουλίου 1997 Α4-233/2 ΤΡΟΠΟΛΟΓΙΑ ΑΡΙΘ. 2 εξ ονόματος της Επιτροπής Μεταφορών και Τουρισμού ΣΥΣΤΑΣΗ ΓΙΑ ΛΕΥΤΕΡΗ ΑΝΑΓΝΩΣΗ Εισηγητής: ο κ. KDXILEA (Α4-0233/97) Κοινή θέση του Συμβουλίου (C4-0173/97-96/0125(SYN)) Κοινή θέση /çου Συμβουλίου Τροποποιήσεις του Κοινοβουλίου (Τροπολογία 2) ΑΡΘΡΟ 1, ΠΑΡΑΓΡΑΦΟΣ 2β (νέα) Αρθρο 3, παράγραφος 2, δεύτερη παύλα (κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 684/92) 2β. Η παοάνοαΦος 2. δεύτερη παύλα του άοθοου 3. τροποποιείται ως ε£ής: στις !!ζ- ανταποκρίνεται νόμιμες απαιτήσεις στον κοινωνικό τομέα και τον τομέα της οδικής ασφάλειας όσον αφορά που εφαρμόζονται στα ονήματα και τους οφηνούς των. " προδιαγραφές τις r ΕΥΡΩΠΑΪΚΟ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟ 11 Ιουλίου 1997 Α4-233/3 ΤΡΟΠΟΛΟΓΙΑ ΑΡΙΘ. 3 εξ ονόματος της Επιτροπής Μεταφορών και Τουρισμού ΣΥΣΤΑΣΗ ΓΙΑ ΛΕΥΤΕΡΗ ΑΝΑΓΝΩΣΗ Εισηγητής: ο κ. KBLLILEA (Α4-0233/97) Κοινή θέση του Συμβουλίου (C4-0173/97-96/0125(SYN)) Κοινή θέση του Συμβουλίου Τροποποιήσεις του Κοινοβουλίου (Τροπολογία 3) ΑΡΘΡΟ 1, ΠΑΡΑΓΡΑΦΟΣ 18α (νέα) Αρθρο 20 (κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 684/92) 18α. Το άρθρο 20 τροποποιείται ως εξήςΐ Επιτροπή προβαίνει σε "1. Η απολογισμό προς το Συμβούλιο και το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο, πριν από τις 31 Δεκεμβρίου 1998. όσον αφορά την εφαρμογή του παρόντος κανονισμού. Η Επιτροπή υποβάλλει πριν από την 1η Ιανουαρίου 1999. πρόταση κανονισμού του Συμβουλίου σχετικά με την απλοποίηση διαδικασιών, των συμπεριλαμβανομένης - στη βάση των συμπερασμάτων της έκθεσης - της κατάργησης των αδειών. 2. Πριν από την 1η Ιανουαρίου 2000 το Συμβούλιο αποφαίνεται με ειδική πλειοψηφία που προβλέπεται από την παράγραφο 1. " G ISSN 0254-1483 COM(97) 456 τελικό GR 08 06 02 Αριθ. καταλόγου : CB-CO-97-469-GR-C ISBN 92-78-24620-4 Υπηρεσία Επίσημων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L-2985 Λουξεμβούργο %


title: Verordening (EG) nr. 2018/97 van de Commissie van 15 oktober 1997 betreffende aanvullende hoeveelheden textielproducten die ter beschikking worden gesteld van Bulgarije

eurovoc_concepts:
Bulgaria
cotton
originating product
outward processing
quantitative restriction
re-import

formats: html pdfa1b print


title: 97/734/CE: Decisione della Commissione del 15 ottobre 1997 che modifica la decisione 97/107/CE relativa all'autorizzazione di metodi di classificazione delle carcasse di suino in Belgio (I testi in lingua francese e olandese sono i soli facente fede)

eurovoc_concepts:
Belgium
carcase
classification
meat processing industry
pigmeat


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2012/97 DE LA COMMISSION du 15 octobre 1997 établissant des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit


title: WRITTEN QUESTION No. 3309/97 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. Internal market and registration of imported vehicles

eurovoc_concepts:
administrative formalities
free movement of goods
import
single market
technical barrier
vehicle
vehicle registration

formats: html print


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2009/97 af 15. oktober 1997 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: WRITTEN QUESTION No. 3311/97 by Antoni GUTIÉRREZ DÍAZ to the Commission. Mental illnesses

eurovoc_concepts:
EU programme
disease of the nervous system
disease prevention
equal treatment
health policy
mental illness
quality of life
reintegration into working life
social rehabilitation
suicide


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2010/97 of 15 October 1997 altering the export refunds on white sugar and raw sugar exported in the natural state

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
sugar product
white sugar


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3354/97 von Bertel HAARDER an die Kommission. Strukturhilfe für Mittel- und Osteuropa im Rahmen der Agenda 2000

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU aid
Structural Funds
accession to the European Union
distribution of aid
gross domestic product

formats: html pdf print

text: C 134/144 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 30. 4. 98 (98/C 134/193) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3354/97 von Bertel Haarder (ELDR) an die Kommission (15. Oktober 1997) Betrifft: Strukturhilfe fu¤r Mittel- und Osteuropa im Rahmen der Agenda 2000 Die Kommission hat wiederholt zugesagt, da(cid:223) auch andere La¤nder als Polen, Ungarn, die Tschechei, Slowenien und Estland die Chance haben, bei der ersten Erweiterung dabeizusein, falls sie rasche Fortschritte machen und den an Mitglieder der EU gestellten Anforderungen na¤herkommen. Dies meinte u. a. Kommissonspra¤sident Jacques Santer auf die Frage, die ich auf der Juli-Tagung in Stra(cid:223)burg stellte. Es ist daher befremdlich, da(cid:223) die Kommission plant, 38 Mrd Ecu an Strukturhilfe an die fu¤nf genannten La¤nder zu vergeben, jedoch nur 7 Mrd Ecu an die La¤nder, die erst einmal auf den Beitritt warten mu¤ssen. Eine derartige Verteilung der Mittel kann den Verdacht nur besta¤rken, da(cid:223) die La¤nder in La¤nder aufgeteilt werden, die schon haben und noch mehr haben sollen, und andere La¤nder, die nichts haben und weniger haben sollen. Ein derartiges (cid:132)Mattha¤us-Prinzip(cid:147) ist unangezeigt und ungerecht und bedeutet ein falsches Signal an die La¤nder, die am sta¤rksten darauf angewiesen sind, Hilfestellung auf dem Weg der Demokratisierung und der Marktwirtschaft zu erhalten. Ich mo¤chte daher das Kommissionsmitglied fragen, ob die Kommission eine solche Aufteilung fu¤r zweckma¤(cid:223)ig ha¤lt und ob sie erwa¤gt, diese Verteilung zu a¤ndern und dem Parlament einen gea¤nderten Vorschlag zu u¤bermitteln. Antwort von Herrn Van den Broek im Namen der Kommission (11. November 1997) Die Kommission hat stets die Auffassung vertreten, da(cid:223) die Erweiterung ein Gesamtproze(cid:223) ist, der alle Beitrittskandidaten einschlie(cid:223)t und da(cid:223) die Aufnahme der Beitrittsverhandlungen davon abha¤ngig ist, welche Fortschritte die einzelnen La¤nder hinsichtlich der auf dem Rat von Kopenhagen festgelegten Beitrittskriterien gemacht haben. Die Kommission hat sich dazu verpflichtet, ja¤hrliche Berichte vorzulegen › den ersten Ende 1998 › und wird in diesem Rahmen dem Rat empfehlen, mit allen La¤ndern, die ihrer Auffassung nach die genannten Kriterien erfu¤llen, Beitrittsverhandlungen aufzunehmen. Hinsichtlich der Finanzmittel teilt die Kommission die Einscha¤tzung des Herrn Abgeordneten nicht, da sich die gesamte im Rahmen der Agenda 2000 (1) vorgesehene Hilfe zur Vorbereitung auf den Beitritt auf 21 000 Mio. Ecu bela¤uft, was im Jahresdurchschnitt einer Verdoppelung gegenu¤ber dem fu¤r 1999 erwarteten Stand entspricht. Au(cid:223)erdem ist die Hilfe zur Vorbereitung auf den Beitritt fu¤r jene La¤nder, die › mit den Worten des Herrn Abgeordneten › noch auf den Beitritt warten mu¤ssen, als durchaus ansehnlich zu bewerten, da sie einen Anteil am Bruttoinlandsprodukt erreicht, der demjenigen der anderen Beitrittskandidaten weitgehend vergleichbar ist. (1) Dok. KOM(97) 2000 endg. (98/C 134/194) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3356/97 von Gunilla Carlsson (PPE) an die Kommission (16. Oktober 1997) Betrifft: Umstellung des Energiesektors in Schweden Der schwedische Reichstag hat im Juni einen Beschlu(cid:223) u¤ber Schwedens Energiepolitik gefa(cid:223)t, der eine Umstellung des Energieversorgungssystems des Landes beinhaltet. In diesem Zusammenhang hat die schwedische Regierung erkla¤rt, (cid:132)da(cid:223) die schwedische Elektrizita¤tsversorgung hauptsa¤chlich auf einheimischer Produktion basieren solle(cid:147). Der schwedische Reichstag wird nun demna¤chst einen Gesetzesvorschlag pru¤fen, der vor allem beinhaltet, da(cid:223) Stromnetzkonzessionen fu¤r neue Verbindungsleitungen ins Ausland ausschlie(cid:223)lich von dem


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3310/97 del Alexandros ALAVANOS a la Comisión. La postura de Turquía en relación con los inmigrantes ilegales

eurovoc_concepts:
European political cooperation
Kurdistan question
Türkiye
cooperation agreement (EU)
cooperation in home affairs
financial cooperation
homicide
illegal migration


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3327/97 af Jessica LARIVE til Kommissionen. Risici for befolkningens sundhed som følge af plutonium om bord på den amerikanske rumsonde Cassini

eurovoc_concepts:
United States
nuclear accident
peacekeeping
plutonium
public health
space vehicle

text: C 117/174 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 16. 4. 98 (98/C 117/237) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-3326/97 af Antonios Trakatellis (PPE) til Kommissionen (15. oktober 1997) Om: Den gr(cid:230)ske f(cid:230)llesskabsstłtteramme: Egnatia-vejen og undergrundsbane i Thessalonika Blandt projekterne i den anden f(cid:230)llesskabsstłtteramme for Gr(cid:230)kenland (1994-1999) er anl(cid:230)gget af Egnatia- vejen, der er af afgłrende strategisk betydning for udviklingen af transeurop(cid:230)iske net i Gr(cid:230)kenland og Den Europ(cid:230)iske Union, og undergrundsbanen i Thessalonika, der er et omfattende projekt, som skal afhj(cid:230)lpe de alvorlige trafik- og miljłproblemer i millionbyen. P(cid:229) grund af forsinkelser i projekterne og programmerne og dermed i udbetalingen af bevillingerne til Gr(cid:230)kenland fra f(cid:230)llesskabsstłtterammen har den gr(cid:230)ske regering foresl(cid:229)et, at der overfłres midler fra nogle programmer til andre. F. eks. har den foresl(cid:229)et, at der overfłres 100 mia drakmer fra Egnatia-vejprojektet og 27 mia drakmer fra undergrundsbaneprojektet i Thessalonika. Har Kommissionen til hensigt at overfłre bevillinger, der er łrem(cid:230)rket til de n(cid:230)vnte vigtige projekter, og i givet fald med hvilken begrundelse? Hvordan vurderer Kommissionen p(cid:229) baggrund af de bitre erfaringer med, at forsinkede projekter aldrig realiseres, den gr(cid:230)ske regerings hensigt om at foretage en bevillingsoverfłrsel, som reelt vil betyde, at Thessalonika-projektet afg(cid:229)r ved en stille dłd? Hvordan vurderer Kommissionen p(cid:229) baggrund af, at Egnatia-vejprojektet allerede er indledt, forslaget om en bevillingsoverfłrsel, som vil forsinke gennemfłrelsen? Er den ikke enig i, at de foresl(cid:229)ede bevillingsoverfłrsler reelt vil oph(cid:230)ve de strategiske og łkonomiske fordele, som f(cid:230)rdiggłrelsen af Egnatia-vejen i fem(cid:229)rsperioden 1994-1999 ville have resulteret i, og som hermed vil blive udskudt i det uvisse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (7. november 1997) Kommissionen kan bekr(cid:230)fte, at den har modtaget forslag fra de gr(cid:230)ske myndigheder blandt andet ang(cid:229)ende en overfłrsel til andre projekter af 100 mia. drakmer (ca. 330 mio. ECU), som inden for EF-stłtteramme II var afsat til Egnatia-vejen, og 27 mia. drakmer (ca. 90 mio. ECU), der var afsat til undergrundsbanen i Thessaloniki. Disse forslag undersłges for łjeblikket af Kommissionen og vil herefter blive behandlet under det n(cid:230)ste młde i tilsynsudvalget for EF-stłtterammen. Kommissionens holdning ang(cid:229)ende denne overfłrsel af bevillinger fra undergrundsbaneprojektet i Thessaloniki fremg(cid:229)r af svaret p(cid:229) mundtlig forespłrgsel H-741/97, som blev stillet i spłrgetiden under młdeperioden i oktober 1997 (1). Hvad ang(cid:229)r den foresl(cid:229)ede neds(cid:230)ttelse af stłtten til Egnatia har Kommissionen allerede meddelt de gr(cid:230)ske myndigheder, at den har alvorlige forbehold. Ifłlge Kommissionens oplysninger kunne dette projekt faktisk afsluttes inden for rammerne af den nuv(cid:230)rende EF-stłtteramme ved brug af den tildelte stłtte. (1) Parlamentets forhandlinger (oktober 1997). (98/C 117/238) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-3327/97 af Jessica Larive (ELDR) til Kommissionen (15. oktober 1997) Om: Risici for befolkningens sundhed som fłlge af plutonium om bord p(cid:229) den amerikanske rumsonde Cassini Ifłlge Algemeen Dagblad fra den 27. september 1997 vil den amerikanske rumsonde Cassini blive opsendt den 13. oktober 1997 med 34 kg. plutonium om bord. Den nederlandske forening for offentlig sundhed og fredsspłrgsm(cid:229)l har i lighed med en r(cid:230)kke amerikanske foreninger advaret om, at risiciene ved dette projekt er


title: WRITTEN QUESTION No. 3310/97 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Position of Turkey on illegal immigrants


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2014/97 DA COMISSÃO de 15 de Outubro de 1997 relativo à fixação das restituições máximas à exportação de azeite para a vigésima primeira adjudicação parcial efectuada no âmbito do concurso permanente aberto pelo Regulamento (CE) nº 2081/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export licence
export refund
olive oil


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2019/97 της Επιτροπής της 15ης Οκτωβρίου 1997 για πρόσθετες ποσότητες κλωστοϋφαντουργικών προϊόντων που θα καταστούν διαθέσιμες στη Ρουμανία

eurovoc_concepts:
Romania
originating product
outward processing
quantitative restriction
re-import
textile product


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3219/97 von Ursula SCHLEICHER an den Rat. Rechtsgrundlage Art. 43 und 100 a

eurovoc_concepts:
EU law
common agricultural policy
consumer protection
foodstuff
legal basis
pesticide residue
plant health legislation
public health
veterinary inspection

text: 25. 5. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 158/61 Die Kommission hat sich in dieser Sache ha¤ufig mit der Bitte um Auskunft und die zur Pru¤fung der Angelegenheit erforderlichen Klarstellungen an die griechische Regierung und die Beteiligten gewandt und hat die griechischen Stellen gebeten, den Auftrag nicht vor Abschlu(cid:223) der Nachforschungen definitiv zu vergeben. (1) ABl. L 199 vom 9. 8. 1993. (98/C 158/77) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3218/97 von Mark Watts (PSE) an die Kommission (16. Oktober 1997) Betrifft: Kauf eines Kraftfahrzeugs in Mitgliedstaaten der EU Wie sieht die Situation beim Kauf eines Kraftfahrzeugs in einem Mitgliedstaat der EU aus, wenn der Ka¤ufer in dem betreffenden Mitgliedstaat lebt? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (19. November 1997) Die Kommission bittet den Herrn Abgeordneten, seine Frage etwas genauer zu fassen, damit sie zur Sache antworten kann. Informationshalber verweist sie auf ihre Mitteilung betreffend die Betriebserlaubnis- und Zulassungsverfahren fu¤r Fahrzeuge, die vorher in einem anderen Mitgliedstaat zugelassen waren (1). (1) ABl. C 143 vom 15. 5. 1996. (98/C 158/78) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3219/97 von Ursula Schleicher (PPE) an den Rat (15. Oktober 1997) Betrifft: Rechtsgrundlage Art. 43 und 100 a Infolge der BSE-Problematik sind gravierende Mi(cid:223)sta¤nde auf allen Ebenen zu Tage getreten, auch hinsichtlich der Gesetzgebung und Organisation in der Europa¤ischen Union. Aufgrund der Forderungen des Untersuchungs- ausschusses des Europa¤ischen Parlaments hat die Europa¤ische Kommission nicht nur organisatorische Ma(cid:223)nahmen ergriffen, sondern zugesichert, zuku¤nftig alle lebensmittelrechtlich und gesundheitspolitisch relevanten Rechtsakte der Gemeinschaft auf Artikel 100 a zu stu¤tzen. Diese Zusage hat die Europa¤ische Kommission erfu¤llt und auch die zur Zeit im Rechtsetzungsverfahren befindlichen Vorschla¤ge von Artikel 43 auf Artikel 100 a gea¤ndert. Der Rat konterkariert die Bemu¤hungen von Europa¤ischem Parlament und Europa¤ischer Kommission, indem er diese Ma(cid:223)nahme wieder ru¤ckga¤ngig macht, wie zuletzt bei der (cid:132)Richtlinie u¤ber die Festsetzung von Ho¤chstgehalten an Ru¤cksta¤nden von Scha¤dlingsbeka¤mpfungsmitteln auf und in Obst und Gemu¤se, usw. (cid:147). Zur Zeit bemu¤ht sich der Rat dem Vernehmen nach wiederum, den (cid:132)Gea¤nderten Vorschlag fu¤r eine Richtlinie des Rates zur Festlegung von Grundregeln fu¤r die Veterina¤rkontrollen von aus Drittla¤ndern in die Gemeinschaft eingefu¤hrten Erzeugnissen(cid:147) (KOM(97)321) entgegen den Wu¤nschen von Parlament und Kommission auf Artikel 43 zu stu¤tzen. Ist der Rat nicht auch der Auffassung, da(cid:223) die Ernsthaftigkeit der Bemu¤hungen der Europa¤ischen Gemeinschaft zur Einda¤mmung der Gefahren durch BSE in Zweifel gezogen werden mu(cid:223)?


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2016/97 av den 15 oktober 1997 om ändring av förordning (EG) nr 1098/94 vad gäller de regionala basarealer som skall användas i Tyskland

eurovoc_concepts:
Germany
aid per hectare
regional aid
regional policy
utilised agricultural area


title: Regolamento (CE) n. 2021/97 della Commissione del 15 ottobre 1997 che determina i quantitativi assegnati agli importatori a titolo dei contingenti quantitativi comunitari applicabili nel 1998 a taluni prodotti originari della Repubblica popolare cinese

eurovoc_concepts:
China
footwear industry
household article
import licence
quantitative restriction
toy industry


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2015/97 DER KOMMISSION vom 15. Oktober 1997 zur Festsetzung der im Sektor Reis geltenden Einfuhrzölle

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs duties
import
import policy
rice


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3311/97 af Antoni GUTIÉRREZ DÍAZ til Kommissionen. Sindslidelser


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2017/97 της Επιτροπής της 15ης Οκτωβρίου 1997 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1237/95 για τη θέσπιση των λεπτομερειών εφαρμογής για το σταθεροποιητή των αποδόσεων που χρησιμοποιούνται κατά τον υπολογισμό των εξισωτικών πληρωμών που αναφέρονται στον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 1765/92 του Συμβουλίου

eurovoc_concepts:
Germany
aid per hectare
crop yield
regional aid
set-aside


title: Regulamento (CE) nº 2025/97 do Conselho de 15 de Outubro de 1997 que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações na Comunidade de fósforos com fins publicitários, originários do Japão e que estabelece a cobrança definitiva dos direitos provisórios instituídos

eurovoc_concepts:
Japan
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
import
manufactured goods
packaging


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3327/97 van Jessica LARIVE aan de Commissie. Plutonium aan boord van Amerikaanse ruimtesonde Cassini gevaar voor de volksgezondheid

text: C 117/174 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 4. 98 (98/C 117/237) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-3326/97 van Antonios Trakatellis (PPE) aan de Commissie (15 oktober 1997) Betreft: Grieks communautair bestek: Via Egnatia en de metro voor Thessaloniki In het tweede communautair bestek (1994-1999) voor Griekenland komt onder andere de aanleg voor van de Via Egnatia, een project van grote strategische betekenis voor de ontwikkeling van de transeuropese netwerken in Griekenland en in de Unie, alsmede de aanleg van een metro voor Thessaloniki, een project van groot belang voor een stad van 1 miljoen zielen met grote verkeersproblemen, die een zware last op het milieu leggen. Gezien de vertraging bij de opname door Griekenland van kredieten uit het communautair bestek voor veel ontwikkelingshoofdlijnen en programma(cid:146)s, heeft de Griekse regering voorstellen ingediend voor de overschrij- ving van kredieten uit sommige programma(cid:146)s ten behoeve van andere. Twee van deze voorstellen zijn de overschrijving van meer dan 100 miljard drachmen uit het project voor de Via Egnatia en de overschrijving van 27 miljard drachmen uit het project voor de metro van Thessaloniki. Ligt het in de bedoeling van de Commissie tot kredietoverschrijvingen over te gaan voor bedoelde projecten die van zo groot belang zijn, en zo ja, wat zijn daarbij haar overwegingen? Kan de Commissie meedelen, gezien de slechte ervaringen in Griekenland dat een project dat niet wordt begonnen, niet ten uitvoer wordt gelegd, wat haar standpunt is ten aanzien van de plannen van de Griekse regering voor kredietoverschrijvingen, welke plannen in feite zullen leiden tot annulering van de metro in Thessaloniki? Kan de Commissie voorts mededelen, overwegende dat de werkzaamheden aan de Via Egnatia reeds begonnen zijn en voortgang maken, hoe zij staat tegenover het verzoek tot kredietoverschrijving die de afronding van deze werkzaamheden zullen vertragen? Is zij ook niet van mening dat met het voorstel tot kredietoverschrijving en met een vooralsnog onbepaald tijdstip van de afronding van dit project, het strategische en economische nut dat zou voortvloeien uit de oplevering van de Via Egnatia binnen de vijf jaren 1994-1999, in feite te niet wordt gedaan? Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie (7 november 1997) De Commissie bevestigt dat zij van de Griekse autoriteiten voorstellen heeft ontvangen die er onder meer toe strekken om binnen het communautaire bestek (CB) over te gaan tot de overdracht naar andere projecten van 100 miljard drachme (ongeveer 330 miljoen ecu) die is bestemd voor de Egnatia-verbinding, en van 27 miljard drachme (ongeveer 90 miljoen ecu) die is bestemd voor de metro van Thessaloniki. Deze voorstellen worden momenteel door de Commissie onderzocht en zullen worden besproken in de volgende vergadering van het Toezichtcomite· voor het CB. De Commissie heeft haar standpunt over de genoemde overdracht van kredieten ten nadele van het project (cid:132)metro van Thessaloniki(cid:148) reeds uiteengezet in het antwoord dat zij op mondelinge vraag H-741/97 heeft gegeven tijdens het vragenuur in de vergaderperiode van het Parlement van oktober 1997 (1). Wat de voorgestelde verlaging van de kredieten voor de Egnatia-verbinding betreft, heeft de Commissie de Griekse autoriteiten reeds in kennis gesteld van haar ernstige voorbehoud terzake. Volgens de gegevens waarover zij beschikt, zou dit project namelijk wel in het kader van het huidige CB kunnen worden voltooid met gebruikmaking van de kredieten die ervoor zijn toegewezen. (1) Handelingen van het Parlement (oktober 1997). (98/C 117/238) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-3327/97 van Jessica Larive (ELDR) aan de Commissie (15 oktober 1997) Betreft: Plutonium aan boord van Amerikaanse ruimtesonde Cassini gevaar voor de volksgezondheid Uit het Algemeen Dagblad van 27 september 1997 vernam ik dat op 13 oktober a. s. de Amerikaanse ruimtesonde Cassini wordt gelanceerd met aan boord 34 kilo plutonium. De Nederlandse vereniging voor gezondheidszorg en vredesvraagstukken heeft, evenals een aantal Amerikaanse collega(cid:146)s, de waarschuwing uitgesproken dat de


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2023/97 DELLA COMMISSIONE del 15 ottobre 1997 che fissa i dazi all'importazione nel settore dei cereali

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing


title: 376 L 0118 : Council Directive of 18 december 1975 on the approximation of the laws of the Member States relating to certain partly or wholly dehydrated preserved milk for human consumption (76/118/EEC)(OJ No L 24, 30.1.1976, p. 49).,376 L 0118 : Directiva del Consejo de 18 de diciembre de 1975 relativa a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros sobre determinados tipos de leche conservada parcial o totalmente deshidratada destinados a la alimentación humana (76/118/CEE)(DO n̊ L 24 de 30.1.1976, p. 49)(EE 13, V 4, p. 232).,376 L 0118 : Directiva do Conselho de 18 de Dezembro de 1975 relativa à aproximação das legislações dos Estados-membros repeitantes a certos leites conservados parcial ou totalmente desidratados destinados à alimentação humana (76/118/CEE)(JO n̊ L 24 de 30.1.1976, p. 49)(EE 13 F 04, p. 232).,376 L 0118 : Directive du Conseil du 18 décembre 1975 relative au rapprochement des législations des États membres concernant certains laits de conserve partiellement ou totalement déshydratés destinés à l'alimentation humaine (76/118/CEE)(JO n̊ L 24 du 30.1.1976, p. 49).,376 L 0118 : Direttiva del Consiglio del 18 dicembre 1975 relativa al ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri concernenti taluni tipi di latte conservato parzialmente o totalmente disidratato destinato all'alimentazione umana (76/118/CEE)(GU n. L 24 del 30.1.1976, pag. 49).,376 L 0118 : Neuvoston direktiivi, annettu 18 päivänä joulukuuta 1975, tiettyjä osittain tai kokonaan kuivattuja elintarvikkeena käytettäviä säilöttyjä maitoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (76/118/ETY)(EYVL N:o L 24, 30.1.1976, s. 49)(EP. 13/Nide 04, s. 221).,376 L 0118 : Richtlijn van de Raad van 18 december 1975 houdende onderlinge aanpassing van de wetgevingen der Lid-Staten betreffende bepaalde voor menselijke voeding bestemde geheel of gedeeltelijk gedehydrateerde verduurzaamde melk (76/118/EEG)(PB nr. L 24 van 30.1.1976, blz. 49).,376 L 0118 : Rådets direktiv af 18. december 1975 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrørende visse former for konserveret helt eller delvist inddampet mælk bestemt til menneskeføde (76/118/EØF)(EFT nr. L 24 af 30.1.1976, s. 49).,376 L 0118 : Rådets direktiv av den 18 december 1975 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om vissa former av konserverad, helt eller delvis dehydratiserad mjölk avsedd för konsumtion (76/118/EEG)(EGT nr L 24, 30.1.1976, s. 49)(SU 13/Vol. 4, s. 221).,376 L 0118 : Οδηγία του Συμβουλίου της 18ης Δεκεμβρίου 1975 περί προσεγγίσεως των νομοθεσιών των Κρατών μελών σχετικά με ορισμένα διατηρημένα γάλατα μερικώς ή ολικώς αφυδατωμένα που προορίζονται για ανθρώπινη διατροφή (76/118/ΕΟΚ)(ΕΕ αριθ. L 24 της 30.1.1976, σ. 49)(ΕΛ 03 Τ14, σ. 148).,376 L 0188 : Richtlinie des Rates vom 18. Dezember 1975 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über bestimmte Sorten eingedickter Milch und Trockenmilch für die menschliche Ernährung (76/118/EWG)(ABl. Nr. L 24 vom 30.1.1976, S. 49).

eurovoc_concepts:
approximation of laws
consolidation of EU law
human nutrition
labelling
marketing standard
powdered milk