title: Abkommen über die Beschaffung im Telekommunikationssektor zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Korea - Begleitschreiben über Prüfungsverfahren - Vereinbarte Niederschrift - Memorandum

eurovoc_concepts:
South Korea
agreement (EU)
public contract
telecommunications

formats: html pdfa1b print


title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Proposal for a European Parliament and Council decision adopting a programme of Community action 1999-2003 on pollution-related diseases in the context of the framework for action in the field of public health'

eurovoc_concepts:
EU programme
disease prevention
health policy
pollution
public health

formats: html pdf print

text: C 19/6 EN Official Journal of the European Communities 21. 1. 98 3. 3. 3. 1. In this connection the Committee would further stress the importance of monitoring systems for rare diseases in order to identify trends over time and regional clusters. As such trends do not generally emerge until after 10 years, the Committee thinks that the continuity of the proposed action programme should be ensured, even after 2003. 3. 4. It goes without saying that the Commission should ensure that there is consistency and comp- lementarity between all the Community initiatives relat- ing to rare diseases. This particularly applies to the proposed action programme, current and future research activities on rare disease and the envisaged regulation on orphan medicinal products (where research, develop- ment and marketing of such medications must be closely coordinated). 3. 5. The Committee is pleased to note that, as part of the programme, the Commission envisages fostering cooperation with relevant international organizations and third countries; these should include Japan and the United States. Brussels, 29 October 1997. The President of the Economic and Social Committee Tom JENKINS Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Proposal for a European Parliament and Council decision adopting a programme of Community action 1999-2003 on pollution- related diseases in the context of the framework for action in the field of public health’ (1) (98/C 19/03) On 27 June 1997 the Council decided to consult the Economic and Social Committee, under Article 129 of the Treaty establishing the European Community, on the above-mentioned proposal. The Section for Protection of the Environment, Public Health and Consumer Affairs, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 7 October 1997. The rapporteur was Mr Lemmetty; co-rapporteurs: Mr Fuchs and Mr Linssen. At its 349th plenary session (meeting of 29 October 1997), the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 106 votes in favour and 3 abstentions. 1. Introduction The Commission has presented a communication 1. 1. concerning a programme of Community action on pollution-related diseases in the context of the frame- work for action in the field of public health. The communication is accompanied by a proposal for a European Parliament and Council Decision adopting a programme of Community action on pollution-related diseases to be carried out within this framework in the period 1999-2003. 1. 2. The action programme is based on Articles 3(o) and 129 of the Treaty establishing the European Com- munity which set health protection as a priority objec- tive. In its communication of 24 November 1993 on the framework for action in the field of public health (2), the Commission defined a framework for future action at Community level in order to attain these objectives. 1. 2. 1. Following on the Communication, the Com- mission has also recently adopted action programmes on injury prevention and rare diseases. 1. 3. The Economic and Social Committee has empha- sized the link between environmental pollution and health on a number of occasions in the past. In its (1) OJ C 214, 16. 7. 1997, p. 7. (2) COM(93) 559 final, 24. 11. 1993. 21. 1. 98 EN Official Journal of the European Communities C 19/7 opinion of 6 July 1994 on the Commission’s framework communication on public health (1), the Committee urged the Commission to adopt a broad approach to the issue stressing the importance of the environment for the promotion of health. The present communication and proposal for an 1. 4. action programme are concerned mainly with health problems caused by environmental pollution. Pollution contributes to many of the major causes of morbidity and mortality in the European Community; among the examples cited by the Commission are respiratory problems, allergies, cancers, cardio-vascular diseases and infectious diseases, neurological disorders and immunological impairment. In addition, auditory and other adverse health effects caused by noise have become an issue of growing importance. 1. 4. 1. Allergies are amongst the commonest chronic disorders affecting up to one third of the population in developed countries and the prevalence is increasing (2). It has to be pointed out, however, that when the Commission proposal refers to ‘allergies’, it means, for the most part, respiratory allergic conditions (i. e. it is not concerned with food allergies or allergies caused by skin contact). — there is evidence that current levels of exposure to pollutants represent a health risk and, furthermore, the number of people exposed to pollutants is considerable; — the disease produces a substantial burden of mor- bidity and/or mortality and/or there is evidence that it is becoming considerably more widespread; and — Community action yields added value compared to measures taken by Member States. 1. 9. Applying these criteria, the Commission iden- tifies diseases related to air pollution, primarily respirat- ory diseases and allergies, as priority areas for the proposed programme. 2. Community action programme on pollution-related diseases 1999-2003 2. 1. The Commission proposes a five-year action programme focusing mainly on prevention of asthma and other respiratory diseases and allergies. The prevention of pollution-related diseases has 1. 5. three elements: first, reducing the amount of pollutants by taking action at their source; second, seeking to limit people’s exposure to them; and third, mitigating the effects on individuals who are exposed to them. 2. 2. The programme will be implemented by increas- ing the level of information on pollution-related diseases, improving risk perception and risk management with respect to pollution-related diseases and supporting measures aimed at prevention of the diseases covered by the programme. 1. 6. Although data on pollution-related diseases does exist at Community level and in the Member States, the data at Community level does not provide a clear picture of the relationship between environmental pollution and ill health. 2. 3. The proposal provides for consultation with Member States, relevant international organizations and third countries. In addition, the programme will be subject to ongoing evaluation and evaluation reports will be drawn up at specified intervals. The Commission gives overviews of action taken 1. 7. in Member States and at international and Community level to address the problem of pollution-related diseases. The proposal lays down the financial framework 2. 4. for only the first year (1999) of the programme, leaving a decision on the financial framework for the last four years until a later date. 1. 8. In the light of the above considerations, and taking account of the action being taken in this field elsewhere and the limited resources available, the Com- mission proposes the following selection criteria for determining priority areas for the programme: — public health measures relating to the disease con- cerned are not being undertaken as part of other Community programmes; 3. General comments 3. 1. The Economic and Social Committee welcomes the Commission’s communication and proposal for a Community action programme. All in all, the Com- mission document shows a high level of competence and specialist knowledge. (1) OJ C 388, 31. 12. 1994. (2) European Allergy White Paper. The UCB Institute of Allergy, May 1997. 3. 2. The Committee endorses the action programme because it is well reasoned and the proposed measures are clearly set out. It is also timely, well-founded and C 19/8 EN Official Journal of the European Communities 21. 1. 98 provides for a major Community contribution to the measures being taken in the field of public health. In addition, and even if there is already a large body of information on pollution-related diseases, the pro- gramme will yield necessary added value. 4. 3. Regarding the third specific objective (‘Respirat- ory diseases and allergies’), the Committee stresses that, using the same general criteria, the action programme could have been targeted at some other important diseases. 3. 2. 1. The Committee considers the overviews of existing measures being taken at various levels, as presented by the Commission, to be particularly useful. In addition, the proposed mix of horizontal and disease-specific measures is practicable. the Committee is convinced that 3. 2. 2. The Committee stresses the importance of reducing the amount of pollutants by taking action at their source. The Committee has a number of observations to 3. 3. make, which should not, however, detract from the value of the proposal or the importance of the subject it addresses. 4. Specific comments 4. 1. With regard to the first specific objective of the action programme (‘Improvement of information’), the Committee would underline the importance of compiling scientific data on the causal relationship between pol- lution and disease and of collating and evaluating existing data on causality in cooperation with Member States. 4. 2. As for the second specific objective (‘Risk percep- tion and management’), the Committee would point out that in order to i) prevent needless alarm among the general public and ii) encourage people to minimalize exposure to environmental risks, considerably more than the provision of information alone is needed. Research in the field of risk communication shows that people are calmed much more by proper communication in which their fears are taken seriously than by data. For this, they must have confidence in those providing the information. Furthermore, attention must also be paid to such aspects as the social environment and competence of the persons concerned. 4. 2. 1. In this context the Committee would also underline that communication and the provision of information should be organized systematically; it is particularly important to study the target group before- hand. Brussels, 29 October 1997. 4. 3. 1. In this connection, the Committee would like to emphasize the importance of preventing also other allergies, such as food allergies. 4. 4. The Committee is pleased to note that it will receive copies of the evaluation and implementation reports. 4. 5. The Committee would highlight the importance of cooperation with national authorities, the European Environment Agency, the WHO and third countries. 4. 5. 1. It is also important to acknowledge the work that the USA Environmental Protection Agency (EPA) has carried out in the field of risk assessment and management with respect to pollution related-diseases. The Committee considers it important for the Com- munity to be able to benefit from such work. 4. 6. In order to avoid unnecessary duplication of work, the Committee urges the Commission to ensure that the proposed measures are consistent with and complementary to actions envisaged under the health monitoring programme (1) and any other Community action relevant to pollution-related diseases, such as those under the framework of the Fifth Community Action Programme for the Environment — ‘Towards Sustainability’ (2). In the view of the Committee, a weakness of the 4. 7. programme is the uncertainty surrounding its funding. Whilst the Committee understands the reasons for this, it would be desirable if the Commission could put forward at least an outline of the funding requirements for the years 2000-2003, and if the budgetary authorities could ensure that such requirements were subsequently met — a multiannual programme should not run the risk of remaining uncompleted on account of budgetary matters. (1) Proposal: OJ C 338, 16. 12. 1995 — ESC Opinion: OJ C 174, 17. 6. 1996. (2) Proposal: OJ C 138, 17. 5. 1993 — Opinion ESC: OJ C 287, 4. 11. 1992. The President of the Economic and Social Committee Tom JENKINS


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3330/91 om statistik över varuhandeln medlemsstater emellan"

eurovoc_concepts:
EU statistics
common commercial policy
exchange of information
intra-EU trade
trading operation

text: 21. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 19/49 Programmet kan bli en bra grundval för genomförandet av kommissionens skattepolitiska strategier för framti- den, eftersom samarbetet mellan de nationella skatte- myndigheterna härvidlag är en viktig förutsättning. Bryssel den 29 oktober 1997. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3330/91 om statistik över varuhandeln medlemsstater emellan” (1) (98/C 19/15) Den 24 oktober 1997 beslutade rådet i enlighet med artikel 100 A i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovanna¨mnda fo¨ rslag. Sektionen för ekonomiska, finansiella och monetära frågor, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 14 oktober 1997. Föredragande utan studiegrupp var Kenneth Walker. Vid sin 349:e plenarsession den 29-30 oktober 1997 (sammanträdet den 29 oktober 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 113 röster för, 2 röster emot och 8 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. Intrastat är det system som fastställer reglerna för insamling och upprättande av statistik över varuhandeln medlemsstaterna emellan. Systemet infördes den 1 janu- ari 1993 till följd av att tullkraven försvann inom Europeiska gemenskapen och kommer att upphöra vid övergången till ett momssystem i gemenskapen som bygger på ursprungsprincipen. Kommissionens förslag kommer att leda till en minskning av den arbetsbörda som vilar på företagen genom att dessa inte längre behöver tillhandahålla vissa av de uppgifter som de för närvarande är skyldiga att lämna. 1. 1. 1. Intrastatsystemet grundar sig på principen om direkt uppgiftsinsamling från aktörer inom gemenska- pen vilkas årliga varuomsättning inom gemenskapen uppnår ett visst tröskelvärde. För närvarande skiljer sig detta tröskelvärde åt olika medlemsstater emellan. De företag som överskrider det gällande värdet i den egna medlemsstaten är skyldiga att varje månad lämna in en deklaration om mottagna och levererade varor. Denna deklaration har ersatt kopian av tulldeklarationen, som tidigare användes som statistikunderlag. (1) EGT C 203, 3. 7. 1997, s. 10. Ett liknande system, Extrastat, finns för insam- 1. 1. 2. ling och upprättande av statistik rörande varuhandel mellan medlemsstater och länder utanför EU. I enlighet med Intrastatsystemet skall en komplet- 1. 2. terande deklaration lämnas in varje månad, där för varje enskild varurörelse uppgift skall lämnas om bl. a. följande: a) Vad avser mottagande medlemsstat: varans ur- sprungsmedlemsstat. b) Vad avser ursprungsmedlemsstat: den medlemsstat som är mottagare av varan. c) Leveransvillkor. d) Mängden varor vad beträffar nettovikt och komplet- terande enheter. e) Varornas värde. f) Transaktionens art. g) Planerat transportsätt. 1. 3. Medlemsstaterna får dessutom för närvarande kräva att följande uppgifter skall tas upp i det statistiska underlaget: a) I mottagande medlemsstat: ursprungsland. Krav på denna uppgift får emellertid endast ställas på det C 19/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 98 sätt som anges i gemenskapens lagstiftning. I detta sammanhang betyder ursprungsland det land där varan tillverkats eller har sitt ursprung, till skillnad från avsändningsland, vilket innebär den medlems- stat varifrån varorna sändes eller, i tillämpliga fall, den medlemsstat där de lastades om innan de nådde mottagarlandet. b) I ursprungsmedlemsstaten: ursprungsregion. c) I mottagande medlemsstat: bestämmelseregion. d) I ursprungsmedlemsstaten: den hamn eller flygplats där lastning skedde. I mottagande medlemsstat: den hamn eller flygplats där lossning skedde. e) f) 2. 2. Kravet på uppgift om planerat transportsätt skall strykas från den kompletterande deklarationen, men detta skall inte träda i kraft förrän den 1 januari 2000. 2. 2. 1. Denna tidsfrist krävs för att vissa medlemssta- ter skall kunna anpassa sina nationella statistiska system till EU-normerna. Tidsgränsen den 1 januari 2000 sammanfaller med att de undantag som medlemsstaterna nu har rätt att göra på detta område avskaffas. 2. 2. 2. Vad beträffar de medlemsstater som redan nu fullt ut tillämpar direktiv 78/546/EEG, 80/1117/EEG, 80/1119/EEG och 95/64/EG, eller som kan tillhandahålla dessa uppgifter på annat sätt, kan kommissionen emeller- tid tillåta att dessa uppgifter tas bort ur det statistiska underlaget redan före detta datum. I ursprungsmedlemsstaten och i mottagande med- lemsstat: den hamn eller flygplats där omlastning planeras, om hamnen eller flygplatsen ligger i en annan medlemsstat, förutsatt att denna medlemsstat upprättar transitstatistik. 2. 3. Medlemsstaterna skall med omedelbar verkan mista rätten att ställa krav på ytterligare uppgifter, förutom i mottagande medlemsstat, där uppgift om ursprungsland och (fram till den 31 december 1999) leveransvillkor kan krävas. g) I tillämpliga fall: statistiska förfaranden. 1. 3. 1. Medlemsstaterna får inte kräva att några andra uppgifter än dem som räknas upp ovan förekommer i det statistiska underlaget. 1. 4. Efter att systemet tillämpats i tre år har man genom analyser av uppgifterna, resultat från en kartlägg- ning av producenter av statistiska uppgifter och använ- dare av dessa uppgifter, samt slutsatser från ett semina- rium med deltagande av dem som ingår i systemet kunnat visa att arbetet med att tillhandahålla alla dessa uppgifter ofta är svårt och inskränkande, samt att den statistik som upprättas ibland är bristfällig och av begränsat intresse. 1. 5. Den 24 februari 1996 beslöt de ansvariga minis- trarna för den inre marknaden att vidta åtgärder för att inom ramen för SLIM-initiativet förenkla lagstiftningen rörande den inre marknaden, och Intrastatsystemet var ett av de projekt som valdes ut. 1. 5. 1. En arbetsgrupp bestående av företrädare för som mest fem medlemsstater och ett antal företrädare för handelsintressen avgav en rapport den 31 oktober 1996 vari man förespråkade ett paket med förändringar som skulle kunna göras i Intrastatsystemet. Denna rapport godkändes av rådet den 26 november 1996. 2. Kommissionens förslag 2. 1. Det skall inte längre vara nödvändigt att detal- jerna i leveransvillkoren framgår av den kompletterande deklarationen, men medlemsstaterna skall dock ha möjlighet att inkräva dessa uppgifter fram till den 31 december 1999. 2. 3. 1. Kommissionen anser att rätten att ställa krav på ytterligare uppgifter skall upphävas, så att arbetsbördan kan minskas för dem som är skyldiga att lämna statistiska uppgifter (PSI) och så att man skall kunna garantera att uppgiftslämnarna behandlas lika i EU som helhet. Detta gäller inte kravet att ange ursprungsland, en uppgift som man menar vara av särskild nytta för en mängd användare och som därför bör bibehållas. 2. 4. Rätten att fastställa en tidsgräns för uppgiftsläm- narnas inlämning av statistiska underlag skall fråntas kommissionen och i stället ges medlemsstaternas natio- nella förvaltningsorgan. För att öka insynen skall kommissionen upprätta 2. 5. en detaljerad förteckning över de uppgifter som varje medlemsstat kräver. Denna förteckning skall publiceras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, C-serien. 3. Allmänna kommentarer I sitt yttrande (1) om kommissionens rapport om 3. 1. pilotprojektet SLIM, framförde ESK följande: ”Kom- mittén delar kommissionens åsikt att en alltför komplice- rad lagstiftning medför höga kostnader och äventyrar näringslivets konkurrenskraft och dess möjligheter att skapa sysselsättning. All lagstiftning — både på gemen- skapsnivå och nationell nivå — måste vara berättigad och stå i proportion till målen. Detta gäller både nya lagstiftningsinitiativ och befintlig lagstiftning. ” 3. 2. ESK ställer sig därför bakom dessa kommissions- förslag, eftersom de bidrar till att förverkliga målen (1) EGT C 206, 7. 7. 1997. 21. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 19/51 för SLIM-initiativet, nämligen att skapa en enklare, tydligare och mer effektiv lagstiftning, och eftersom de ligger i linje med rekommendationerna från den Intrastat-arbetsgrupp som medverkade i pilotprojektet. 3. 2. 1. En minskning av den mängd information som krävs skulle utgöra ett välkommet bidrag till en förenk- ling av blanketten för den kompletterande deklarationen inom Intrastat. Publiceringen i EGT, C-serien, av en detaljerad förteckning över de uppgifter som varje medlemsstat kräver skulle främja insynen i processen. Lagstiftningens effektivitet skulle stegras genom att en minskning av den arbetsbörda uppgiftslämnandet medför sannolikt skulle leda till en större beredskap att efterkomma kraven. ESK anser emellertid att det finns utrymme att 3. 3. göra mer på det här området. I kommitténs yttrande om kommissionens rapport om SLIM-initiativet framfördes följande: ”Bristen på samstämmighet mellan nationell lagstiftning och gemenskapens lagstiftning orsakar också problem för företagen och allmänheten. ” 3. 4. I detta sammanhang menar ESK att det skulle innebära ytterligare en förbättring om blanketten för den kompletterande deklarationen vore fullkomligt stan- dardiserad i EU som helhet. Detta skulle utgöra ett stöd för företag med filialer eller dotterföretag i mer än en medlemsstat och leda till att de insamlade uppgifterna Bryssel den 29 oktober 1997. blev mer enhetliga. För närvarande förekommer varia- tioner medlemsstaterna emellan, t. ex. vad beträffar det sätt på vilket medlemsstatens kod anges, och detta ökar de uppgiftslämnande företagens arbetsbörda. Standardi- seringen skulle ombesörjas genom att blanketten ges samma form som den enklaste av dem som nu används, inte genom att det skapas en blankett jämförbar med den mest komplicerade av dem som ännu utnyttjas. 3. 5. ESK konstaterar med gillande att medlemsstater- na inte längre får behålla rätten att kräva att ytterligare ett stort antal uppgifter skall framgå av blanketten för den kompletterande deklarationen. Vi vill emellertid påpeka att det inte finns någonting som hindrar med- lemsstaterna från att kräva att sådan uppgifter lämnas på andra typer av blanketter som används på nationell nivå. Vi hoppas att medlemsstaterna inte kommer att omintetgöra SLIM-initiativets resultat genom att kräva in dessa upplysningar på annat sätt. 4. Slutsatser 4. 1. ESK ställer sig bakom kommissionens förslag men skulle vilja att man genom att standardisera blanketten för den kompletterande deklarationen i Europeiska unionen som helhet förstärker de goda följder dessa förslag kan få för företagen. Denna standardisering skall ske efter mönster av den minst komplicerade av de existerande blanketterna. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Ett europeiskt initiativ inom elektronisk handel"

eurovoc_concepts:
EU initiative
electronics
information technology
telecommunications
trade policy

text: C 19/72 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 98 förvaltningen av fiskeresurserna efterföljs, vilket även kommissionen hävdar i sin rapport om övervakning av den gemensamma fiskeripolitiken (1995) (1): ”Ett oeftergivligt villkor för att den gemensamma fiskeripolitiken skall kunna genomföras framgångs- rikt är att ett effektivt övervakningssystem införs på alla ansvarsnivåer. ” 2. 2. Kommittén stöder därför kommissionens för- slag, som dessutom bygger på förordning (EG) nr 779/97. 2. 3. Kommittén anser vidare att kontrollåtgärderna rörande fiskeriförvaltningen bör införas i EU i samarbete med Internationella fiskerikommissionen för O¨ stersjön. Därmed skulle de gälla alla länder som fiskar på platsen, vilket ESK även framhöll i sitt yttrande om förslaget om införande av ett förvaltningssystem för fiskeverksamhe- ten i O¨ stersjön (2). (1) KOM(97) 226 slutlig, s. 8. (2) EGT C 296, 29. 9. 1997. Bryssel den 29 oktober 1997. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Ett europeiskt initiativ inom elektronisk handel” (98/C 19/22) Den 21 april 1997 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att begära Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande över ovannämnda meddelande. Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som ansvarade för kommitténs arbete i frågan, antog sitt yttrande den 8 oktober 1997. Föredragande var Christos Folias och medföredragande var Knud Erik Skouby. Vid sin 349:e plenarsessionen den 29-30 oktober 1997 (sammanträdet den 29 oktober 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 99 röster för, 1 röst emot och 1 nedlagd röst. I. INLEDNING II. ETT EUROPEISKT INITIATIV INOM ELEK- TRONISK HANDEL Kommissionens meddelande, ”Ett europeiskt initiativ inom elektronisk handel”, är ett svar på de aktuella utmaningarna med syftet att stimulera den pågående diskussionen om utvecklingen av elektronisk handel både inom EU och, med tanke på dess internationella karaktär, på global nivå. ESK välkomnar i hög grad detta meddelande, som har stimulerat till omfattande diskussioner på alla nivåer. (För att underlätta jämförel- ser mellan detta yttrande och kommissionens meddelan- de används samma kapitelrubriker och underrubriker, samt hänvisningar till meddelandets punktnummer. ) 1. 1. (punkt 4) En grundförutsättning som inte tillräck- ligt betonas i meddelandet är att handeln, tjänsteföreta- gen, nätdistributörerna och framför allt de små och medelstora företagen utnyttjar elektronisk handel mer, så att en kritisk massa av användare uppnås. Inledningen ger det — kanske oavsiktliga — intrycket av att underskatta vikten av synpunkter från användare (före- tag och privatpersoner), som är bäst lämpade att ge relevanta kommentarer. 21. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 19/73 1. 2. (punkt 4) Alla tankar, synpunkter och strävanden hos dem som deltar i diskussionen om utveckling av elektronisk handel måste ha globaliseringen som grundprincip. Denna princip måste vara normen för EU:s planering, så att unionen kan spela en betydande roll i den framtida utvecklingen och delta på lika villkor i den globala diskussionen om elektronisk handel. Kapitel 1: den elektroniska handelsrevolutionen 2. (punkt 5) När man inser att elektronisk handel innebär att göra affärer elektroniskt blir det uppenbart att det är kommersiella företag och offentliga institutio- ner samt internationella aktörer inom handel och tjänster (företagare — anställda — konsumenter) som spelar huvudrollen i utvecklingen av den här typen av handel. Elektronisk handel: Internetrevolutionen 3. 1. (punkt 6) Internets häpnadsväckande expansion på senare år och den förväntade explosionen av antalet användare, tillsammans med det ökade antalet kommer- siella transaktioner (värdet av försäljning och tjänster on-line i USA växte 1995 till 518 miljoner dollar) är ”informationssamhällets” viktigaste kännetecken, där allt det som betecknade traditionell handel håller på att försvinna och ersättas av nya karakteristiska. 3. 2. Internets stora betydelse ligger i att det har omvandlat elektronisk handel från ren dataöverföring till verklig affärsverksamhet av två skilda slag: a) Direkt elektronisk handel där hela transaktionen är elektronisk, dvs. att on-line beställa, ta emot och betala tjänster. b) Indirekt elektronisk handel där beställning och betalning on-line resulterar i att varor skickas. Internet har också gjort det möjligt att utföra tjänster elektroniskt (immateriella kommersiella transaktioner). Tyvärr är statistiska data från både EU och 3. 3. världen i övrigt mycket bristfälliga här, vilket gör det omöjligt att bedöma nuläget och att staka ut en klar väg för framtiden. Det finns emellertid en övertygelse om att de statistiska uppgifter som redan håller på att bearbetas skall utgöra ett strategiskt verktyg för dem som ansvarar för att utveckla den elektroniska handeln. Möjligheterna för Europa 4. 1. (punkt 12) Vilka prognoser man än gör världen över om framtida användningar av Internet och intranät, riskerar man att de visar sig vara alltför försiktiga och leda till helt missriktade idéer och åtgärder. (Tillförlitliga analytiker beräknar nu värdet av försäljning på Internet vid sekelskiftet till 10 miljarder dollar [Hambricht & Quist — mycket försiktiga], eller så högt som 98 mil- jarder dollar [Killen & Ass. — mycket optimistiska]. Enligt andra beräkningar kommer värdet av affärer på Internet att uppgå till 200 miljarder ecu år 2000. Det är alltså viktigt att prognoserna bedöms mycket noga. All planering måste avspegla de ökade kraven och möjligheterna och baseras på tillförlitliga statistiska data och andra uppgifter. 4. 2. (punkt 12) Om detaljhandel och distribution samt industrin, turismen och servicesektorn skall kunna utnyttja de möjligheter som erbjuds måste de verka i rätt miljö och finna den information och de tekniska och finansiella infrastrukturer som krävs. 4. 3. (punkt 12) Den storskaliga utvecklingen av denna teknik i Europa började i mitten av 80-talet och gjorde att en hel generation av arbetsgivare och anställda, som fortfarande är aktiva, har allvarliga kunskapsluckor. De radikala förändringar i ny teknik som inträffar dagligen har lett till en ofta omvittnad panikkänsla, och har skapat mindervärdeskänslor gentemot dem som på ett tidigt stadium har förstått vad utvecklingen innebär och som har anpassat sig till den nya situationen. Lösningen på det här mycket allvarliga problemet, som främst är ett socialt problem, ligger i att ge den information och utbildning som krävs. Detta kommer att bromsa den allt snabbare takt med vilken anställdas yrkeskunskaper blir föråldrade. 4. 4. Utbildningen, som är absolut nödvändig, måste börja i skolan och fortsätta med specialinriktade, livs- långa utbildningsprogram för både anställda och arbets- givare. 4. 5. Att använda World Wide Web (WWW) — vilket är lättare, särskilt för de oinitierade — är det stora steget framåt mot Internet och informationssamhället. C 19/74 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 98 Men om den här potentialen skall kunna utnyttjas i praktiken måste de program som ger tillträde till WWW förenklas, så att alla företag (och särskilt småföretag) kan ta till sig den nya tekniken och dra nytta av de relativa fördelarna med elektronisk handel. Den stigande trenden kan då nå en kritisk massa och ge näten den nödvändiga dynamiken. 4. 6. Den elektroniska handelns tillväxt kommer att få långtgående följder för ekonomins struktur och särskilt, men inte enbart, för detaljhandeln. Om den elektroniska handeln utvecklas enligt prognoserna kom- mer produktionssystem och värdekedjor i de olika ekonomiska sektorerna att förändras dramatiskt under de kommande åren. Förändringar i värdekedjan kommer också att påverka den geografiska fördelningen av kostnader och vinster i existerande produktion och kommer att skapa nya möjligheter. Detta sker redan, t. ex. i finansiella tjänsteföretag. Det finns ett stort behov av information om följderna av den här utvecklingen för företagen och för sysselsätt- ningen i Europas olika regioner och länder. Den informa- tionen bör bestå av olika scenarier som bygger på olika antaganden. Forskning och undersökningar som ger material till dessa scenarier måste sättas igång omgående. Elektronisk handel: internationella jämförelser 5. 1. (punkt 17) Kommissionens meddelande fastslår kategoriskt att EU:s konkurrenter redan på bästa sätt har utnyttjat de möjligheter den elektroniska handeln ger att etablera starka positioner på världsmarknaderna. De utnyttjar till fullo de svagheter Europa har till följd av att det saknas en gemensam europeisk policy. 5. 2. USA:s banbrytande framgångar hittills inom elektronisk handel, den ytterst metodiska planeringen, och framför allt den politiska viljan att omedelbart reagera på tidens utmaningar, måste användas som modell när den europeiska politiken inom detta område skall formas om. Balansen mellan stora och små företag visar att det finns plats i ”informationssamhället” för var och en som är i takt med tiden. Framför allt skingar det farhågorna för att små och medelstora företag skulle sopas bort och att arbetslösheten skulle växa okontrollerat. De små och medelstora företagens excep- tionella framgångar i den nya teknikens virtuella miljö visar också att de har den nödvändiga flexibilitet som gör det möjligt för dem att i stor utsträckning påverka utvecklingen på marknaden. Att lyfta fram Europas starka sidor 6. 1. Finlands och Nederländernas starka ställning i den nya tekniken visar vilken potential som finns i Europa, men som ännu inte har realiserats fullt ut. 6. 2. (punkt 19) Införandet av euron kommer otvivel- aktigt att främja den elektroniska handelns utveckling, eftersom EU då kan göra transaktioner på internationella marknader med en enda stark valuta. 6. 3. (punkt 20) EU kan inte ensamt fastställa ett regelverk för elektroniska transaktioner, utan det måste diskuteras globalt (under ledning av FN eller WTO) om det skall komma till verklig nytta. Grundtanken måste vara en total avreglering av monetära transaktioner och en minimal statlig inblandning där sådan krävs för den allmänna ordningen och säkerheten. Behovet av världsomfattande enighet 7. 1. (punkt 21) EU måste komma till diskussionen om informationssamhället med väldefinierade ståndpunkter så att unionen kan spela en betydelsefull roll, och framför allt inte bli påtvingad lösningar som skulle strida mot dess intressen på medellång och lång sikt. (punkt 22) Databrottslighet utgör det största 7. 2. hotet dels mot förtroendet för transaktioner inom elektronisk handel, dels mot informationssamhällets utveckling. Kapitel 2: att trygga tillga˚ngen till va¨rldsmarknaden: infrastruktur, teknik och tja¨nster Att maximera effekterna av telemarknadens liberalise- ring 8. 1. Tillgång till effektiva telekommunikationer är nödvändig för att informationssamhället skall kunna utnyttjas på bästa sätt. För att uppnå det måste de stora skillnader bort som finns mellan EU:s olika regioner i fråga om den grundläggande infrastrukturens utveck- lingsnivå, samt i fråga om kostnader, driftsäkerhet och tillgång till moderna tjänster. 8. 2. (punkt 23) Avregleringen av telemarknaden i början av 1998 i de flesta medlemsstaterna, introduktio- nen av fria marknadsprinciper och den ökade konkurren- sen kommer att minska kostnaden för tillgång till olika tjänster. Det leder till att fler användare (företag och 21. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 19/75 privatpersoner) blir en del av informationssamhället, särskilt de som idag på grund av sin ringa storlek finner anslutningskostnaderna oöverkomliga. Att göra användarvänliga elektroniska handelstjänster tillgängliga: Europeisk FoU 8. 3. Utvecklingen av de transeuropeiska telekommu- nikationsnäten kommer att föra upp infrastruktur och tjänster i hela EU på samma nivå och ta bort de skillnader som finns mellan olika geografiska regioner. Det kom- mer att ge alla européer lika möjligheter. Att åstadkomma driftskompatibilitet i en konkurrens- utsatt miljö (punkt 29-32) Kommissionens meddelande om 9. 1. den europeiska strategin för standardisering och det globala informationssamhället (1) behandlar på ett till- fredsställande sätt frågan om standarder och normer. Det är inte bara en teknisk fråga, eftersom sådana standarder och normer är de faktorer som främst avgör vilken teknik som kommer att användas för att praktiskt genomföra informationssamhället och därmed hur indu- strin, användarna, konsumenterna, banksektorn och offentliga förvaltningar kommer att dra nytta av det (2). 9. 2. ESK anser att tekniska specifikationer inom informations- och teletekniken skall vara öppna och att det inte skall finnas några restriktioner på hur europeiska företag och banker tillämpar dem. Under alla omständigheter måste EU delta i de 9. 3. internationella organ som ställer upp specifikationer och lägga fram integrerade förslag och lösningar som skyddar de europeiska företagens intressen och framtida möjligheter. 9. 4. Att produkter från olika tillverkare kan kombine- ras (driftskompatibilitet) är en viktig förutsättning för den fortsatta teknikutvecklingen och för användning av likartade produkter och tjänster. Under alla omständig- heter är standardisering — som leder till driftskompatibi- litet — en frivillig process som avspeglar marknadens dynamik. 9. 5. ESK anser att ett närmare samarbete mellan de europeiska standardiseringsorganen (CEN, Cenelec, ETSI) krävs för att nå bättre resultat i följande avseenden: a) Så lite nya handelshinder som möjligt. b) Bättre överensstämmelse med gällande regler för den internationella marknaden. 10. 1. (punkt 33) De små och medelstora företagen (som utgör mer än 95 % av alla europeiska företag) kommer att öka och utveckla användningen av elektro- nisk handel effektivt först när de stora problemen med standardisering och normer har lösts. Då sker alla transaktioner i en kompatibel och enhetlig elektronisk miljö, vilket gör att det kostar mindre att använda informationen. 10. 2. ESK anser att utvecklingen av FoU i Europa är en grundläggande tillgång för EU i den globala diskussionen om utveckling av ny teknik. Internationellt industrisamarbete inom infrastruktur, teknik och tjänster 11. (punkt 34) Internationellt tekniskt samarbete är nödvändigt för att skapa standarder och utbyta tekniskt kunnande. Det grundläggande syftet måste vara att skapa en struktur av öppna, brett tillgängliga system där information förmedlas flexibelt och till låg kostnad. Kapitel 3: att skapa en gynnsam ra¨ttslig miljo¨ Att skapa tillit och förtroende 12. (punkt 35) Att utveckla ett förtroende inom alla elektroniska transaktioner (materiella såväl som immateriella) är den grundläggande förutsättningen för att utveckla och utvidga den elektroniska handeln, vilket betonades vid ministerkonferensen i Bonn den 6-8 juli 1997. Om transaktioner kan göras fullständigt säkra med a) verifikation av digitala signaturer, b) skyddad överföring av beställningsorder, informa- tion och dokument mellan individuella företag, offentliga inrättningar och banker, c) skyddad överföring av personliga uppgifter, d) garanterat fullbordande av transaktioner, e) skydd av industri-/företagshemligheter, f) skydd av immaterialrättslig egendom, (1) KOM(96) 359, 24. 7. 1996. (2) EGT C 89, 19. 3. 1997, s. 11. kommer de nuvarande prognoserna, som bygger på den utvidgning som hittills skett av den elektroniska handeln, att visa sig vara mycket konservativ. C 19/76 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 98 Att garantera fullständig tillgång till den inre mark- naden 16. 2. huvudkarakteristika: Begreppet ”datasäkerhet” omfattar följande 13. (punkt 37) ESK anser att de grundläggande principerna i detta kapitel utgör en god grund för diskussion och att hänvisningar till en specifik rättslig ram inom EU alltid måste förutsätta att sådana regler är förenliga med de regler som växer fram ur den globala dialogen, så att EU inte antar bestämmelser som står i strid med dem som tillämpas utanför unionens gränser. Principerna för en rättslig ram för den elektroniska handeln 14. (punkt 39) De principer för en rättslig ram för den elektroniska handeln som läggs fram i kommissionens meddelande utgör ett utmärkt underlag för diskussion. Insatser och erfarenheter från FN, OECD, WTO och WIPO (World Intellectual Property Organization) kan vara en lämplig utgångspunkt. a) Elektroniska meddelandens integritet och pålitlighet. b) Elektroniska meddelandens konfidentiella/privata karaktär. c) Godtagande av ett meddelande som bevismedel. d) Ingen möjlighet för mottagaren att frånsäga sig ansvaret för ett meddelande. 16. 3. Datasäkerhet kräver att följande sex villkor uppfylls: 1) Upprätthållande av upplysningars prioritet, i huvud- sak grundat på deras transmissionstid. 2) Bekräftelse att meddelandet inte kommer från en bedräglig källa. Huvudprinciperna i en lagstiftningsmodell 3) Bekräftelse från motparten av att ett meddelande översänts. 15. 1. (punkt 40) Som svar på utvecklingen av den elektroniska handeln uppmanar ESK rådet och kommis- sionen att utarbeta en modern och flexibel europeisk näringslivsfilosofi, som skall gälla för både traditionell och elektronisk handel. Denna nya företagsfilosofi måste vara bred, så att den även omfattar de nya företagsformernas virtuella miljö och så att nödvändiga ingripanden från kommissionen i första hand tjänar till att främja företagandet och allmänhetens intressen. 15. 2. (punkt 45) EU:s medlemsstater ombeds att samarbeta med kommissionen för att harmonisera lagstiftningen rörande elektroniska kontrakt, regler för bokföring, redovisning och revision samt de indirekta skattesystemen, så att nationella bestämmelser inte står i strid med internationella regler eller skapar hinder för verksamheten i den elektroniska handelssektorn. 4) Mottagaren skall inte medvetet kunna vägra att bekräfta att ett meddelande mottagits. 5) Meddelandets innehåll måste bevaras. 6) Det måste finnas ett rättsligt erkännande av en pålitlig tredje part (certifieringsorgan) som av båda parter har fått förtroende att föra ett register över alla användare som har behov av deras tjänster och de ”offentliga nycklar” med vilka ett meddelande från ett visst företag kan avkodas. Dessa tredje parter kan också utfärda de nödvändiga elektroniska dokument (certifikat eller digitala signaturer) som ger en internationell bekräftelse av ett registrerat företags identitet. 16. 4. part bör erbjuda följande tjänster: ESK anser att en sådan mellanliggande tredje En lagstiftningsmodell för att utveckla lämpliga övergri- pande politiska lösningar A. Stödtjänster: t r y g g a A t t p e r s o n l i g a i n t e g r i t e t e n d a t a s ä k e r h e t e n o c h d e n a) Registreringsmyndigheter. b) Juridiska uppgifter om användarna. 16. 1. (punkt 51) Datasäkerhet är inte bara ett grund- läggande krav för banker och företag, den skall också vara en hörnsten i den elektroniska handeln, utan att de restriktiva skyddsregler som gäller i vissa av EU:s medlemsstater och som hindrar den elektroniska han- delns utveckling sprids. c) Adresslistor. d) Arkiv och registrering. e) Attester och certifikat. 21. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 19/77 B. Notarietjänster: t r y g g a A t t s k a t t e k l i m a t e t t t y d l i g t o c h n e u t r a l t a) Oberoende tidsangivelse på dokument och digitala signaturer. b) Juridiska uppgifter om användarna. c) Tillgångskriterier. d) Arkiv och registrering. e) Attester och certifikat. 16. 5. ESK anser att ökad säkerhet inom den elektro- niska handeln genom utveckling och användning av symmetriska och asymmetriska krypteringssystem som systemet Secure Electronic Transaction (SET), som redan används i bankvärlden (detta system uppdateras dock allteftersom forskningen framskrider och använder asymmetriska algoritmer), kommer att främja använd- ningen av nätverk och därmed föra antalet användare avsevärt närmare den nödvändiga kritiska massan. 16. 6. En snabb ökning av bruket av digitala signaturer som bygger på asymmetrisk kryptering för att säkerställa pålitligheten hos ett meddelandes ursprung och garante- ra innehållets äkthet är ännu ett steg mot säker elektro- nisk handel, särskilt i transaktioner mellan företag (intern elektronisk handel mellan företag). I detta syfte bör de myndigheter som skall garantera pålitligheten utses så snart som möjligt. 16. 7. Som representant för medborgarsamhället läg- ger ESK särskild tonvikt vid frågor som rör skyddet av individers och företags rättigheter, inklusive skyddet av uppgifter som rör privatpersoner och företag och av de principer som upprättades vid ministerkonferensen i Bonn (juli 1997). ESK anser att alla de svårvunna individuella rättigheter som skyddas av internationella överenskommelser måste garanteras på ett lämpligt sätt i informationssamhället och att EU skall ta de nödvändiga initiativen på internationell nivå när nya omständigheter gör att internationella överenskommelser behöver uppdateras. s ä k e r s t ä l l a t i l l r ä c k l i g t s k y d d f ö r A t t i m m a t e r i a l r ä t t s l i g e g e n d o m o c h t j ä n s - t e r m e d v i l l k o r a d t i l l g å n g 17. (punkt 53) Skyddet för upphovsrätt och närståen- de rättigheter är redan idag en viktig fråga, och den kommer att bli ännu mer angelägen i informationssam- hället. Den elektroniska handelns utveckling kommer att bero på denna fråga eftersom upphovsrätten själv ofta utgör största delen av en elektronisk tjänsts värde. 18. 1. (punkt 56) Beskattningen inom den elektroniska handelssektorn väntas bli en nyckelfråga, särskilt undvi- kandet av dubbelbeskattning och upprättandet av flexi- bel och enkel skattelagstiftning som gör att skattskyldig- heten uppfattas som tydlig, klar och förutsägbar. 18. 2. Det föreligger en risk för att människor försöker dra fördel av de elektroniska transaktionernas natur (frånvaro av en fast etableringsort för företagen, enkel översändning av både materiella och immateriella varor, svårigheter att utföra skattekontroll m. m. ) för att undandra sig beskattning. Detta måste förhindras så att det inte uppstår snedvridningar av konkurrensen. Medlemsstaterna bör dock under inga omständigheter försöka finna nya inkomstkällor genom att pålägga nya skatter och avgifter för elektroniska transaktioner (skattemässig neutralitet). Den amerikanska regeringens förslag att de skatteregler som för närvarande gäller för traditionell internationell handel skall tillämpas på elektronisk handel, samtidigt som man tar hänsyn till nya omständigheter, bör undersökas med beaktande av de särskilda förhållandena i EU, och man bör vara särskilt uppmärksam på de problem som uppstår till följd av de olika momssatser som för närvarande gäller i EU. 18. 3. Principen att skatten skall uppbäras i det land där varan konsumeras måste också tillämpas på den elektroniska handeln, precis på samma sätt som den för närvarande tillämpas på traditionell handel. 18. 4. (punkt 57) Om de nödvändiga anpassningarna till det nya skattesystemet visar sig vara för besvärliga för de små företagen finns det en risk att dessa utestängs från den elektroniska handeln och på så sätt hindras från att modernisera sin verksamhet. Att arbeta för en enhetlig rättslig ram på internationell nivå Vid ministerkonferensen i Bonn framhölls kate- 19. 1. goriskt behovet av klara, effektiva och flexibla rättsreg- ler, som bygger på ömsesidigt erkännande (av nationella regler och självreglerande uppförandekodexar) så att man undviker en uppsplittring av den europeiska mark- naden till följd av skillnader i lagstiftningen. 19. 2. (punkt 60-61) Det är den elektroniska handelns internationella och överstatliga karaktär som utgör den grundläggande skillnaden från det traditionella sättet att driva handel. Detta betyder att alla som är involverade i elektronisk handel (t. ex. konsumenter, leverantörer, software-företag, tillverkare av datorer, telekommuni- kationsföretag, internationella organisationer som FN och WTO, regeringar samt arbetstagar- och konsument- C 19/78 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 98 organisationer) måste samarbeta för att finna trovärdiga lösningar på de problem som uppstår på global nivå (uppnå förtroende på global nivå). 19. 3. ESK uppmanar Europeiska rådet, de europeiska regeringarna, kommissionen, Europaparlamentet, Re- gionkommittén och organisationer som representerar näringsliv, arbetstagare, konsumenter, producenter och banker att så snart som möjligt utarbeta en europeisk politik för elektronisk handel som bygger på den amerikanska modellen, så att Europeiska unionen kan visa upp en enad front och presentera tydliga ställningsta- ganden i den internationella debatten. Kapitel fyra: att fra¨mja ett gynnsamt affa¨rsklimat 20. 1. Särskilda åtgärder kommer att uppmuntra de små och medelstora företagen att bli en del av informa- tionssamhället och anta nya affärsmetoder, genom att man skingrar de farhågor som finns, visar upp exempel på små och medelstora företag som redan varit fram- gångsrika i den nya elektroniska miljön och påvisar fördelarna med den elektroniska handeln. 20. 2. En utbredd användning av systemen för elektro- niskt utbyte av uppgifter (EDI) kommer att främja utvecklingen av elektronisk handel, vilket i sin tur ytterligare förstärker användningen av EDI. De nuvar- ande tillämpningen av EDI medför speciella komplika- tioner för små och medelstora företag, så användningen av mer lättillgängliga former av EDI via Internet skulle underlätta för denna grupp. 20. 3. praktiska konsekvenser: Användningen av EDI kommer att få följande a) Minskade driftskostnader. b) En minskning av den tid som behövs för att fullborda en transaktion. c) Totalt avskaffande av kostnaderna för att upprätta, samla och bevara skriftliga handlingar. d) Minskade lagerkostnader. e) Förbättrad kundservice. f) Förbättrade betalningsmetoder. 20. 5. GD XXIII, som har ansvar för små och medel- stora företag, uppmanas att spela en mer aktiv roll när det gäller att informera de små och medelstora företagen om elektronisk handel. I detta syfte bör nödvändiga strukturer upprättas och nödvändiga medel frigöras. Konsumenter: att skapa medvetenhet och förtroende Termen användare omfattar såväl juridiska 21. 1. personer (dvs. företag) som fysiska personer (dvs. enskilda personer, inklusive företagare). Den elektronis- ka handeln kommer huvudsakligen att äga rum mellan företag (intern handel mellan företag), vilket kommer att bestämma kursen för världsmarknadens utveckling och etablera internationella normer för den elektroniska handeln. 21. 2. Företagens användarkrav måste fastställas med speciell hänsyn tagen till de särskilda förhållanden som gäller i företagsvärlden. (punkt 62-64) Konsumenterna kommer att gyn- 21. 3. nas på många olika sätt, förutsatt att de skaffar sig tillräcklig information, kunskap och erfarenhet för att kunna utnyttja den elektroniska handelns enastående fördelar, som främst består i den obegränsade möjlighe- ten att välja produkter och de specialiserade och skräd- darsydda tjänster som erbjuds. 21. 4. Möjligheterna som öppnas för att tjäna — och i synnerhet skydda — konsumenternas intressen och behovet av säkerhetsanordningar (till exempel de som förekommer i ”Rådets direktiv 85/577/EEG av den 20 december 1985 för att skydda konsumenten i de fall då avtal ingås utanför fasta affärslokaler”) bör behandlas mer ingående. Fördelarna kommer (under vissa förutsättningar) att vara mer än bara ekonomiska. Man kommer också att kunna spara tid och människors behov blir bättre tillgodosedda tack vare det ökade utbudet. g) Färre led i behoven. leverantörskedjan/direkt täckning av 20. 4. För att EDI skall kunna användas mellan företagen måste de inblandade parterna dock kunna vara absolut säkra på att de verkar i ett säkert system när det gäller parternas och transaktionernas tillförlitlighet. 21. 5. I de internationella lagstiftningsramarna måste man ägna särskild uppmärksamhet åt konsumentskyd- det, med tanke på att det i denna nya form av handel ofta inte finns någon personlig kontakt, och därmed ingen personlig garanti för vare sig kvaliteten på varan eller säljarens tillförlitlighet. Det handlar särskilt om identifiering av säljaren, men också av köparen (vilka de är och om de är pålitliga), kompensation (hur man 21. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 19/79 med framgång kan lämna in klagomål om en varas kvalitet när säljaren befinner sig på andra sidan jordklo- tet), betalning (frågan om elektronisk betalning är säker och vem som ansvarar för eventuella problem) och det rättsliga förfarandet för att bilägga tvister mellan säljare och konsument (t. ex. skiljeförfaranden on-line). Dessa frågor är inte bara betydelsefulla för konsumenterna utan också för handlarna. Om man inte lyckas lösa dessa frågor och skapa förtroende för de nya varorna och tjänsterna kommer de nya möjligheterna inte att kunna utnyttjas. 21. 6. De kommersiella organen kommer att behöva upprätta pålitliga uppförandekodexar och garantera formella lösningar på eventuella tvister om tjänsternas kvalitet eller kvaliteten hos den information som tillhan- dahålls. Samtidigt måste man upprätta internationellt erkända uppförandekodexar på europeisk nivå, som en garanti för ett tillräckligt konsumentskydd. Konsumentorganisationerna kommer att spela 21. 7. en betydande roll för att informera konsumenterna och främja den elektroniska handeln. Näringsliv: att skapa medvetenhet och främja de bästa metoderna 22. (punkt 65) Förseningarna med att genomföra pilotprogrammet Commerce 2000 är ett bakslag när det gäller främjandet av ny teknologi i de små och medelstora företagen. A˚ andra sidan kommer genomförandet av ett handlingsprogram för små och medelstora företag som sätter upp ambitiösa målsättningar säkerligen att hjälpa till att förbereda de små och medelstora företagen på de nya förhållanden som väntas före 1900-talets slut. Offentlig förvaltning: att främja en mer framåtsyftande aktiv offentlig sektor 23. (punkt 67) Titeln på detta kapitel sätter upp ett mycket ambitiöst mål, vilket icke desto mindre måste uppnås snart om EU vill spela en betydande roll på den globala marknaden. Den offentliga sektorn (statligt ägda företag) är den största leverantören av elektronisk information och elektroniska tjänster, och användningen av ny teknik kommer att utgöra en stark bas för att stödja och stärka företagen och bankerna. Företagen väntar på att den offentliga sektorn skall moderniseras så att de får lättare, billigare och mer pålitlig tillgång till den offentliga sektorns tjänster, information och infrastruktur genom en förenkling och automatisering av alla de förfaranden som är nödvändiga för kommersiella transaktioner. c) Offentlig upphandling. d) Lokala myndigheter och servicecentraler för med- borgarna. e) Hälsa och social säkerhet. Att ställa den elektroniska handeln i människans tjänst 24. 1. För att vinna nödvändigt förtroende hos med- borgarna bör EU upprätta en klar och tydlig lista över begrepp och principer. 24. 2. (punkt 71) Allmänheten kommer att använda den elektroniska handeln förutsatt att den är användar- vänlig och att de kan ha nytta av den i vardagslivet. 24. 3. Undervisning i ny teknologi på ett så tidigt stadium som möjligt (grund- och gymnasieskolan) är nödvändig för att hjälpa medborgarna att snabbare kunna anpassa sig till de nya villkoren i den elektroniska tidsåldern. Dessutom kommer livslånga utbildnings- program också att vara regel snarare än undantag förutsatt att informationssamhället framförallt är ett kunskapssamhälle. 24. 4. (punkt 72) Införandet av ny teknologi i grund- och gymnasieskolan kommer att motverka risken för att de europeiska medborgarna delas upp i ett A- och ett B-lag eftersom den tekniska kunskapen, som producenter och tjänsteleverantörer i allt högre grad kommer att stödja sig på, härmed kommer att spridas till alla utan hänsyn till nationalitet, ras, hudfärg m. m. Användningen av information, som är hörnstenen i den nya tidsåldern, måste vara tillgänglig och till fördel för alla utan diskriminering (på grundval av hudfärg, ras, religion, härkomst etc. ) och de perifera regionerna måste förstärkas i förhållande till de redan utvecklade kärnregionerna. För att underlätta för ekonomiskt svagare grupper att använda den nya informationstekni- ken bör medlemsstaterna vidta alla tänkbara åtgärder och exempelvis inrätta elektroniska bibliotek och stödja kostnadsfria utbildningsprogram. 24. 5. ESK delar den uppfattning som kom fram vid forumet för informationssamhället, nämligen att de nya teknologierna skulle kunna få mycket positiva konsekvenser för våra demokratier och enskilda rättig- heter genom att stärka mångfalden och tillgången till offentlig information samt göra det möjligt för medborgarna att i högre grad delta i beslutsprocessen. Den elektroniska handeln används huvudsakligen inom följande områden inom den offentliga sektorn: Slutsatser a) Tullar i samband med export och import. b) Beskattning. ESK anser att kommissionens meddelande, ett 25. 1. renodlat teknokratiskt dokument, som visserligen be- C 19/80 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 98 skriver vad som främst kännetecknar den elektroniska handeln, på ett mer fantasifullt sätt borde lyfta fram europeiska aspekter på den elektroniska handeln och ge en vid ram för tänkbara åtgärder. Med tanke på den elektroniska handelns dynamiska utveckling, utgör meddelandet dock en betydelsefull insats från kommis- sionens sida, och har stimulerat en bred och seriös debatt. 25. 2. Tabellen i slutet av dokumentet med de tidsfri- ster som gäller för åtgärder för främja ett gynnsamt näringslivsklimat innefattar inte åtgärder för användare bland små och medelstora företag, särskilt a) nya utbildningsprogram i fråga om elektronisk handel, b) program för att introducera elektronisk handel hos de små och medelstora företagen med följande föreslagna åtgärder: 1) Ekonomiskt stöd till europeiska företag (från utvalda näringsgrenar) som vill införa pilotsystem för elektronisk handel. villkor som arbetstagare kommer att ställas inför eller de betydande problem (anpassning, utbildning osv. ) som de kommer att behöva hantera för att komma in eller stanna kvar i förvärvslivet och undvika arbetslöshet. Dessa problem togs upp i grönboken ”Leva och arbeta i informationssamhället — Människan i centrum” (1), sid 10). Arbetstagarna känner en oro som är fullt motiverad med tanke på att allt som man traditionellt har kunnat betrakta som säkert numera är osäkert (arbetstider, arbetsplats, flexibla sätt att arbeta, som t. ex. distansarbete, nya färdigheter som behövs i produk- tionen osv). För att denna oro skall dämpas måste den nya situationen tacklas på ett seriöst sätt. Man kommer även att behöva utnyttja möjligheter att skapa nya arbetstillfällen i avlägsna delar av EU genom att utveckla distansarbete, så att skillnaderna i utveckling mellan dessa regioner och mer centralt belägna regioner kan utjämnas. 25. 6. Utbildningssystemen i Europa behöver struktu- reras om i grunden för att förbereda medborgarna för elektronisk handel och informationssamhället och ta hänsyn till nya behov vad gäller arbets- och levnads- villkor. 2) Ekonomiskt stöd till europeiska företag för ytter- ligare expansion och/eller anpassning av system för elektronisk handel som redan är i bruk. A. S t a˚ n d p u n k t e r 3) Undersökning av de europeiska användarnas behov. 4) Regelbundna rapporter om effekten av de ovan- nämnda åtgärderna. 25. 3. Konsumenternas betydelse betonas inte tillräck- ligt i meddelandet, och tabellen i slutet inbegriper inte de program för information till allmänheten som behövs. Användarna är den avgörande faktor som bestämmer om den elektroniska handeln skall kunna utvecklas på ett framgångsrikt sätt. 25. 4. Begreppet användare innefattar både enskilda personer och juridiska personer (t. ex. företag), som förväntas spela en ledande roll i utvecklingen av den elektroniska handeln. Juridiska personer måste därför på ett konsekvent och effektivt sätt representeras i de organ som styr utformningen av en europeisk policy när det gäller elektronisk handel och informationssamhället. ESK kommer att stödja kommissionens ansträng- 26. ningar att formulera gemenskapsprinciper för att utveck- la det europeiska informationssamhället och främja elektronisk handel i EU så att Europa kan leva upp både till sin internationella roll och sitt ansvar gentemot europeiska medborgare. Rambestämmelserna skall inte enbart vara ett instrument för att främja den elektroniska handeln, utan också ett medel att undvika massarbets- löshet. 26. 1. För att detta skall uppnås föreslår ESK följande: i) Kommissionen bör lägga fram ett flexibelt och ambitiöst åtgärdsprogram som tar vederbörlig hänsyn till användare, konsumenter, arbetstagare, banksektorn, offentliga sektorn, IT-företag och företag som tillhandahåller elektroniska tjänster, samtidigt som överlappning, utestängning och meningslös rivalitet som skulle kunna undergräva den gemensamma kraftansträngningen skall und- vikas. Detta kommer att uppnås när man mer exakt har fastställt den roll som varje faktor spelar för den policy som håller på att utvecklas. 25. 5. Arbetstagarnas ställning, i både den privata och den offentliga sektorn, är en utomordentligt viktig fråga i samband med utvecklingen av den elektroniska handeln. Meddelandet behandlar inte i detalj de nya (1) EGT C 206, 7. 7. 1997, s. 10. 21. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 19/81 ii) En ständig kommitté med experter på elektronisk handel bör inrättas med företrädare för de 15 med- lemsstaterna och de av kommissionens generaldi- rektorat som deltagit i utarbetandet av medde- landet. ix) få fram tillförlitlig statistik över elektronisk handel. En alleuropeisk dialog bör initieras inom ramen för forumet för informationssamhället. En sådan dialog kommer att göra det möjligt att utforma Europas nya ståndpunkter när det gäller hur företag skall verka, särskilt beträffande arbetsta- garnas rättigheter och skyldigheter i informations- samhället (en ny europeisk arbetskodex), både på alleuropeisk och nationell nivå. x) Man bör lansera en sammanhållen utbildnings- kampanj riktad till allmänheten, som skall ta upp alla aspekter på informationssamhället. Små och medelstora företag bör bli en särskild målgrupp, eftersom bristerna i fråga om information är påtagliga där. xi) A˚ tgärder bör vidtas för att öka de små och medelstora företagens medvetenhet så att en snabb mobilisering och anpassning kan åstadkommas. xii) Integrerade program bör inrättas för att introduce- ra elektronisk handel i små och medelstora företag. xiii) Kommissionen bör stödja inrättandet av samman- länkade lokala forskningscentra som skulle samar- beta med regeringarna, utbildningsinrättningar, teknikproducenter och företag för att bevaka och förstärka ansträngningarna att främja och utveckla den elektroniska handeln. xiv) ESK uppmanar kommissionen — att öka ansträngningarna för att använda sig av elektronisk handel inom sina egna organ, — att främja en åtgärdsplan för att modernisera alla offentliga organ och institutioner i med- lemsstaterna, — att verka för en rättslig ram som underlättar informationsförmedlingen till företag i EU:s alla medlemsstater och som slår fast rätten till snabb och tillförlitlig tillgång till information från den offentliga sektorn — och i vilken omfattning denna rätt är föremål för begräns- ningar eller undantag — samt innehåller be- stämmelser om kontrollerad marknadsföring, inklusive faktureringspolicy och skydd av sta- tens upphovsrätt, — att föreslå ett elektroniskt program för upp- koppling mellan jämförbara offentliga organ i de olika medlemsstaterna. xv) En snabb utveckling av de transeuropeiska tele- kommunikationsnäten är den grundläggande för- utsättningen för att utveckla den elektroniska handeln på central och regional nivå. iii) Medlemsstaterna bör visa en större samarbetsvilja både när det gäller rättsliga frågor och praktiska frågor, t. ex. a) förebygga att nationella bestämmel- ser införs som inte är förenliga med principerna om fri rörlighet för tjänster och etableringsfrihet, b) undvika en ytterligare fragmentering av den inre marknaden, och c) bättre bevaka allas intres- sen och samtidigt göra det möjligt för kommissio- nen att agera med större flexibilitet och verkligt inflytande. iv) Kommissionen bör fortsätta sina ansträngningar att skydda och förbättra den inre marknadens sätt att fungera genom att eliminera de sista hindren för den fria rörligheten för varor, det fria tillhanda- hållandet av tjänster och etableringsfriheten. v) Kommissionen bör försöka förmå tillverkare av elektronisk utrustning att tillämpa gemensamma tekniska standarder för att förbättra driftskompa- tibiliteten. vi) Man bör snarast göra ett allvarligt försök att kompensera för den tid som gått till spillo, något som alla inblandade skulle instämma i. Vi får på inga villkor glömma bort att utvecklingen går snabbare i informationssamhället och att vi inte längre har råd att ägna oss åt de ändlösa förhand- lingar, diskussioner, urvattnade kompromisser och tillbakadragningar som tidigare varit vanliga i EU. Den beslutsamhet som USA har visat och som tydligt signalerades i dokumentet med rubriken ”A Framework for Global Electronic Commerce” måste mötas med beslutsamhet även från EU:s sida att föra utvecklingen av den elektroniska handeln framåt utan dröjsmål. vii) Inom ramen för informationssamhället bör kom- missionen skydda gemensamma europeiska karak- teristika och varje medlemslands nationella sär- drag (religion, språk, kultur osv. ), men man bör även försvara den europeiska kontinentens speciella kännetecken och principerna om ”upp- lyst” demokrati, en demokrati där det avgörande i dag är möjligheten att få tillgång till lämpliga informationskällor. viii) Kommissionen bör göra ett allvarligt försök att C 19/82 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 98 xvi) EU:s strukturfonder kan och bör spela en nyckel- roll i utvecklingen av den elektroniska infrastruk- tur som krävs och för utvecklingen av mänskliga resurser. som den europeiska handeln använder sig av (t. ex. flygplatser och hamnar) så att EU snart blir ett av världens större elektroniska centrum, xvii) Lokal infrastruktur för att inkorporera ny teknik bör förstärkas så att företagens tillträde under- lättas. xviii) Rådet och kommissionen bör stödja Förenta natio- nernas ansträngningar att utveckla platser för elektronisk handel (Electronic Trade Points — ETP) i EU, vilka skall användas för att centralisera och styra alla elektroniska transaktioner till och från det område som bevakas i samarbete med alla aktörer som är inblandade i kommersiella transaktioner (t. ex. tullen, transportföretag, bank- er och försäkringsbolag). xix) Särskilda utbildningsprogram kommer att behöva genomföras på alla utbildningsnivåer, men i syn- nerhet inom den högre utbildningen (särskilt på universitet som ger kurser både i IT och ekonomi), samt i utbildning för arbetslösa, för att säkerställa att morgondagens företagsledare får en fullödig utbildning. xx) Det är särskilt viktigt att förstärka de europeiska forskningsinstituten så att EU inte kommer på efterkälken när det gäller att utveckla ny teknik. B. F o¨ r s l a g 27. ESK föreslår kommissionen 1) att FN:s förslag till regeringarna i form av Electro- nic Trade Points-initiativet skall antas på alleuropeisk nivå. Dessa förslag innehåller ett åtgärdspaket som måste antas i olika näringslivssektorer för att göra det lättare att införa elektronisk handel i alla länders offentliga institutioner. Det rör sig främst om åtgärder som regeringarna måste vidta genom lämplig lagstiftning eller på annat sätt. A˚ tgärderna rör områden som bank, försäkring, tull, handel, transport och telekommunika- tioner, 2) att FN:s riktlinjer om internationell handel, som behandlar hur elektronisk handel skall idkas med hjälp av ETP, skall genomföras på alleuropeisk nivå, 4) att stöd skall ges till de länder som bär bördan av de elektroniska transaktionerna med Europas mindre utvecklade regioner (Balkanländerna och östra Europa) och med länderna runt Medelhavet så att man även främjar den elektroniska handeln i de angränsande länderna, att EU skall skaffa sig mjukvara för att kunna 5) filtrera innehållet i Internet, en mjukvara liknande den som redan utvecklats under beteckningen PICS (Platform for Internet Content Selection) av World Wide Web- konsortiet, och ett system för att klassificera Internet- innehåll, 6) att den ”Handlingsplan för bekämpande av den organiserade brottsligheten” som rådet antog den 28 april 1997(1) måste genomföras omedelbart. C. I n t e r n a t i o n e l l t s a m a r b e t e 28. ESK anser att följande frågor måste tas upp och att lösningar som redan är beslutade måste genomföras omedelbart på internationell nivå: 1) Gemensamma juridiska miniminormer måste fast- ställas för att identifiera (beskriva) och bekämpa nya former av brott i elektroniska transaktioner (databrott) och klart identifiera dem som begår olagliga och brottsliga handlingar. Detta skall ske genom att nödvän- diga straff- och övervakningsmekanismer införs på både nationell och överstatlig nivå (domstols- och polissamarbete), något som redan uppnåtts på gemen- skapsnivå i och med rådets beslut den 28 april 1997. 2) En gemensam policy måste beslutas i fråga om a) nationell säkerhet, b) skydd för minderåriga, c) skydd för mänsklig värdighet, d) ekonomisk säkerhet. Lagar måste stiftas för att hindra tvätt av pengar 3) från brottslig verksamhet, och nödvändiga internationel- la mekanismer måste införas för att övervaka och bestraffa sådana handlingar. 4) Skatter (direkta och indirekta), samt att hålla skatterna på elektronisk utrustning så låga som möjligt, att man skall arbeta för att gradvis inrätta elektro- 3) niska förbindelser mellan alla viktigare serviceorgan (1) EGT C 251, 15. 8. 1997, s. 1. 21. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 19/83 vilket togs upp i WTO:s ministerdeklaration i Singapore i december 1996 om handel med informationsteknologi- produkter, i syfte att göra högteknologiska produkter tillgängliga för så stora grupper av medborgare som möjligt. som kommer att läggas in, om namnet på den person som är ansvarig och om eventuella tredje personer som kan få del av informationen. Användarna måste ha möjligheten att avbryta en förbindelse sedan de erhållit denna information utan att deras personupp- gifter registreras. 5) En rättslig minimiram för elektronisk handel måste fastställas av FN (en bra utgångspunkt för diskussionen vore de resultat från FN:s kommission för internationell handelsrätt, Uncitral, som FN:s generalförsamling god- kände den 30 januari 1997), WTO och OECD. Det skulle ge elektroniska transaktioner den legitimitet och säkerhet som krävs. 6) Det måste förhindras att regeringar eller de som tillhandahåller tjänster inom elektronisk handel lägger restriktioner, av politiska eller andra skäl, på tillträde till internationella nätverk. 7) Immateriella rättigheter (patent, varumärken och varunamn) bör skyddas genom WIPO (World Intellec- tual Property Organization — ”Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten”) med hjälp av a) WIPO-fördraget om upphovsrätt, som bekräftar att de grundläggande principerna i Bern-konventionen för skydd av upphovsrätten till litterära och konstnärliga verk skall tillämpas även på ny teknik, och b) WIPO- fördraget om ljudåtergivning och ljudupptagning, som är ett viktigt steg på vägen för att skydda artister och inspelningar. 8) Internationella krypteringsstandarder bör faststäl- las i enlighet med OECD:s förslag till riktlinjer för en policy för kryptografi (av den 27 mars 1997), och med ökad användning av asymmetriska algoritmer för kodning av meddelanden, t. ex. med hjälp av SET (säkra elektroniska transaktioner) för att garantera fullständig säkerhet i de elektroniska transaktionerna och i överfö- ringen av personuppgifter, men även för att åstadkomma en snabbare acceptans för digitala underskrifter i lagstift- ningen och hos företag. 9) Internationella överenskommelser bör främjas för att stärka de grundläggande principer i fråga om skydd av personuppgifter som formulerades i deklarationen från ministerkonferensen i Bonn: iii) Personuppgifter får inte användas i annat syfte än det som de insamlades för, om det inte är tillåtet enligt lag eller användaren medvetet har givit sitt samtycke. iv) Det måste vara ett krav för tillträde till globala informationsnät att användaren går med på att hans eller hennes uppgifter bearbetas på olika sätt utöver den bearbetning som behövs för att ge tillgång till nätet och därmed sammanhängande tjänster, t. ex. fakturering. v) Den tekniska infrastrukturen måste utvecklas så att anonymt tillträde möjliggörs (t. ex. anonym läsning och sökning) och så att man förhindrar att personliga uppgifter används på annat sätt än vad som är nödvändigt för att ge tillgång till nätet och därmed sammanhängande tjänster. vi) En omfattande kampanj bör igångsättas för att öka allmänhetens medvetenhet och informera användar- na om deras rättigheter, så att databehandlingen blir en positiv faktor som används för att främja marknadens företag (så att företag och offentliga organ som hanterat dataskyddet på ett tillfredsställ- ande sätt får en komparativ fördel). vii) Effektiva sektorsinriktade initiativ för självreglering bör främjas, så att näringslivet — till och med i länder som saknar relevant lagstiftning — genomför principerna om skydd för personuppgifter för nä- ringslivets räkning. viii)Användning av klausuler om standardavtal såsom i samarbete med de fastställts av Europarådet Europeiska kommissionen och Internationella han- delskammaren bör främjas. i) Personuppgifter bör databehandlas endast i de fall sådan hantering är tillåten i lag eller om användaren medvetet har givit sitt samtycke. 10) Edira — Edifact bör användas för att genomföra internationella EDI-normer som fastställts av Förenta nationerna (UN/Edifact) för att underlätta transak- tioner. ii) Innan de personliga uppgifterna läggs in för första gången måste de globala informationsnätens använ- dare informeras om syftet, om vilken typ av uppgifter 11) Anslutningskostnaderna bör minskas där tele- kommunikationsföretag har monopol- eller oligopol- ställning, så att förutsättningar för en sund konkurrens kan skapas på nytt. C 19/84 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 98 12) för Internationella konventioner om skyddet mänskliga rättigheter (FN:s stadga, Europeiska konven- tionen för skydd av de mänskliga rättigheterna) bör genomföras i informationssamhället, särskilt när det gäller tillämpningar för elektronisk handel. 13) Man bör göra allt som behövs för att skapa ett allmänt förtroende för instrumenten, förfarandena och näten för elektronisk handel. 14) I framtiden bör DNS (Domain Name System), som innefattar samtliga Internet-adresser, förvaltas så att det är enkelt att få tillgång till dem. Tack vare det arbete som OECD utfört börjar villkoren för en internationell överenskommelse redan utkristallisera sig. hantverk, banker osv. ) och för användare och konsu- menter. 2. Den offentliga sektorn bör ta på sig en nyckelroll när det gäller att främja elektronisk handel. 3. Säkerhetsfrågorna måste lösas snarast möjligt, för att göra transaktionerna tillförlitliga och dämpa den berättigade oron beträffande skydd för personuppgifter. 4. Små och medelstora företag måste på lika villkor kunna dra fördel av elektronisk handel genom att utnyttja de möjligheter den erbjuder och modernisera sin verksamhet. 15) Internationella standarder bör fastställas för driftskompatibiliteten till företagens, användarnas och konsumenternas fromma. 5. Kommissionen måste utan dröjsmål utarbeta erfor- derliga program för livslångt lärande, så att arbetsgivare och arbetstagare kan hantera de nya arbetsvillkoren. III. SLUTSATSER De viktigaste slutsatserna från arbetet med yttrandet är följande: 1. för Elektronisk handel utgör en utmaning både industri, sektorn den produktiva (handel, Bryssel den 29 oktober 1997. 6. Europeiska unionen bör delta i den globala dialo- gen på lika villkor och med samstämmiga och samordna- de åsikter för att tillvarata europeiska intressen. 7. Slutligen måste Europeiska unionen ge sitt direkta stöd till forsknings- och utvecklingsprogram för ny teknik. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2133/97 av den 29 oktober 1997 om ändring av förordning (EG) nr 1773/97 om en särskild interventionsåtgärd för spannmål i Finland och Sverige

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
award of contract
export refund
market intervention
oats