title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3296/97 του Nikitas KAKLAMANIS προς την Επ τροπή. Κινήσεις αποσταθεροποίησης εκ μέρους της Τουρκίας

eurovoc_concepts:
Aegean Islands
Greece
Türkiye
application of EU law
secret service
terrorism

formats: html pdf print

text: C 102/168 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 3. 4. 98 Apodei·xuhke o·ti o·xi o·la ta xorhghue·nta apo· tiw arxe·w pistopoihtika· e·xoyn ekdouei· dikaologhme·nvw. Gia to lo·go ayto· to Mpagklante·w aky·rvse me anadromikh· isxy· 15000 pistopoihtika· proeley·sevw, kato·pin aith·sevw thw Epitroph·w. H Epitroph· epiuymei· na epiba·lei symplhrvmatikoy·w eisagvgikoy·w dasmoy·w gia eisagvge·w poy pragmatopoih·uhkan kata· thn peri·odo 94-96. (cid:201)tsi polya·riumoi eyrvpai·oi eisagvgei·w ua antimetvpi·soyn mega·la oikonomika· problh·mata. Ei·nai thw a·pochw h Epitroph· o·ti oi arxe·w toy Mpagklante·w ei·nai eparkv· w enhmervme·new gia thn sy·ntajh 1. pistopoihtikv· n proeley·sevw; Ea·n o·xi, e·xei a· rage prosfe·rei h Epitroph· arketh· boh·ueia gia thn oruh· sy·ntajh· toyw; Apo· po·te ei·nai enh·merh h Epitroph· gia ta texnika· problh·mata sxetika· me ta pistopoihtika·; Enhme·rvse 2. to·te ame·svw toyw eisagvgei·w gia thn y·parjh tvn problhma·tvn aytv· n; Ea·n o·xi, gia poio lo·go; Aname·nei a·rage h Epitroph· apo· toyw eisagvgei·w na ele·gxoyn oi i·dioi kata· po·so 3. ei·nai e·gkyra epi·shma pistopoihtika· proeley·sevw poy ekdi·dontai apo· tiw arxe·w; Ea·n nai, me poion tro·po mporoy·n oi epixeirhmati·ew na ele·gxoyn; 4. Pistey·ei a·rage h Epitroph· o·ti dikaiologei·tai h epibolh· symplhrvmatikv· n dasmv· n ypo· to fvw tvn a·kyrvn epish·mvn pistopoihtikv· n; Ea·n nai, uevrei· h Epitroph· o·ti ei·nai di·kaio tri·a xro·nia meta· apo· thn eisagvgh· na epiba·lei symplhrvmatikoy·w dasmoy·w; 5. Me poion tro·po proti·uetai h Epitroph· na apofey·gei sto me·llon paro·moia problh·mata; Apa· nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph· w (18 Noembri·oy 1997) Lo·gv thw e·ktashw thw apa·nthshw, h Epitroph· th diabiba·zei apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai sth Genikh· Grammatei·a toy Orga·noy aytoy·. (98/C 102/254) GRAPTH ERVTHSH E-3296/97 ypobolh· : Nikitas Kaklamanis (UPE) prow thn Epitroph· (20 Oktvbri·oy 1997) Ue·ma: Kinh·seiw apostaueropoi·hshw ek me·royw thw Toyrki·aw Apo· dhmosiey·mata poy ei·dan to fvw thw dhmosio·thtaw, oi Toyrkike·w Mystike·w Yphresi·ew epejerga·zontai sxe·dio apostaueropoi·hshw sto Aigai·o ypo· to pro·sxhma thw «katadi·vjhw» dh·uen Koy·rdvn antartv· n se ka·poio apo· ta nhsia· toy Anatolikoy· Aigai·oy. H o·lh epixei·rhsh ua aposkopei· sth dysfh·mish eno·w Kra·toyw-Me·loyw thw EE. , thw Ella·daw, vw ke·ntroy tromokrati·aw, kauv· w epi·shw kai sthn amfisbh·thsh tvn kyriarxikv· n dikaivma·tvn thw me to pro·sxhma katapole·mhshw kai pro·lhchw tromokratikv· n pra·jevn. Me to dedome·no o·ti h Toyrki·a apotelei· syndedeme·no Kra·tow me thn E. E. , pra·gma poy thw epiba· llei na se·betai toyw kano·new toy Dieunoy·w Dikai·oy, ervta·tai h Epitroph· se ti· ene·rgeiew pro·keitai na probei· prokeime·noy na prola·bei geniko·terh apostaueropoi·hsh sto Aigai·o, tiw syne·peiew thw opoi·aw ua ypostei· kai h i·dia h E. E. Apa· nthsh toy k. Van den Broek ej ono·matow thw Epitroph· w (17 Noembri·oy 1997) H Epitroph· uevrei· o·ti h ypo·uesh ayth· den ei·nai thw armodio·thta·w thw


title: Verordnung (EG) Nr. 2049/97 der Kommission vom 20. Oktober 1997 zur Festsetzung des Interventionspreises von Olivenöl für das Wirtschaftsjahr 1997/98, der wegen Überschreitung der Höchstgarantiemenge in den Wirtschaftsjahren 1995/96 und 1996/97 zu senken ist

eurovoc_concepts:
aid system
intervention price
marketing year
olive oil
target price

formats: html pdfa1b print


title: WRITTEN QUESTION No. 3299/97 by Angela SIERRA GONZÁLEZ to the Commission. Transport of plutonium between France and Japan

eurovoc_concepts:
France
International Maritime Organisation
Japan
maritime transport
plutonium
prevention of pollution
public international law
radioactive waste
transport of dangerous goods
transport safety

formats: html print


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi neuvoston hyväksymäksi yhteiseksi toiminnaksi järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaaville henkilöille tarkoitetun vaihto-, koulutus- ja yhteistyöohjelman perustamiseksi (Falcone-ohjelma)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
fight against crime
intergovernmental cooperation (EU)
organised crime
teaching curriculum

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 20. 10. 1997 KOM(97) 528 lopull. EHDOTUS: NEUVOSTON PAATOS neuvoston hyväksymäksi yhteiseksi toiminnaksi järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaaville henkilöille tarkoitetun vaihto-, koulutus- ja yhteistyöohjelman perustamiseksi (FALCONE-ohjelma) (komission esittämä) Perustelut A: Ehdotuksen tausta tason Dublinissa 13. ja 14. joulukuuta 1996 kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti vakaana aikomuksenaan olevan torjua järjestäytynyttä rikollisuutta ja painotti Euroopan unionin johdonmukaisen ja yhtenäisen lähestymistavan välttämättömyyttä. Se päätti perustaa joka sisältää korkean konkreettisia suosituksia sekä suoritettavien toimenpiteiden realistisen aikataulun. Korkean tason työryhmä on pitänyt toimeksiantonsa mukaisesti kuusi kokousta. Sen päätelmien johdosta on laadittu kertomus, joka sisältää 15 politiikan suuntaviivoja koskevaa ehdotusta ja 30 erityistä suositusta aikatauluehdotuksineen sekä kunkin suosituksen kohdalla maininnan siitä, kuka on vastuussa sen toteuttamisesta. toimintasuunnitelmaa, luomaan yleistä työryhmän Euroopan unionin neuvosto, joka kokoontui oikeus- ja sisäasioiden neuvostona Luxemburgiin 28. huhtikuuta 1997, kannatti korkean tason työryhmän kertomuksessaan esittämää näkemystä1 ja kehotti Eurooppa-neuvostoa hyväksymään erityisesti toisen osan suositukset osaksi omia poliittisia suuntaviivojaan. laatiman toimintasuunnitelman johdosta. Työryhmä oli Amsterdamissa 16. ja 17. kesäkuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto ilmaisi tyytyväisyytensä järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa käsittelevän korkean tason työryhmän laatinut toimintasuunnitelman Dublinissa kokoontuneiden valtion- ja hallitusten päämiesten toimeksiannon mukaisesti. Eurooppa-neuvosto omaksui sen hyväksyttäväksi annetut poliittiset suuntaviivat ja antoi neuvoston tehtäväksi ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin ohjelman täytäntöönpanon varmistamiseksi, seurata sen toteutumista ja esittää kertomus ilmaisi kesäkuussa 1998 kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle. Eurooppa-neuvosto erityisen toimintasuunnitelmassa käytetään johdosta, että kaikenkattavaa lähestymistapaa, joka korostaa yhtä lailla ennaltaehkäisevää toimintaa kuin seuraamuksia, pyrkimistä tasapainoon toisaalta lainsäädännön lähentämisen tai yhdenmukaistamisen ja poliisiviranomaisten käytännön yhteistyön välillä sekä unionin pääasiallisten yhteistyökumppaneiden, erityisesti jäseneksi pyrkivien maiden, kanssa harjoitettavan yhteistyön merkitystä. soveltamisesta vastaavien oikeus- tyytyväisyytensä toisaalta lakien sen ja Toimintasuunnitelman suosituksessa n:o 11 kehotetaan neuvostoa hyväksymään "yhteinen toiminta järjestäytyneen rikollisuuden, myös yhteisön taloudellisia etuja erityisohjelman vahingoittavien perustamiseksi siten, että ohjelman puitteissa on mahdollista toteuttaa erityistoimia ennaltaehkäisevän politiikan keskeisten toimijoiden koulutuksen, tietojenvaihdon ja koskevan monivuotisen petosten, torjuntaa EYVLC251, 15. 8. 1997 9L tutkimuksen sekä muiden asiantuntemusta ja toimintamenetelmiä parantavien toimien alalla. " Tämä ehdotus yhteiseksi toiminnaksi on ilmausta neuvoston puheenjohtajana toimivan Luxemburgin ja komission yhteisestä pyrkimyksestä saada järjestäytyneen rikollisuuden jonka avulla torjuntaa koskevalle toimintasuunnitelmalle nopeasti rahoitusväline, voidaan toteuttaa useat tärkeät suositukset. fii Ehdotuksen soveltamisala Tämän monivuotisen Falcone-ohjelman perustamista koskevan yhteisen toiminnan tavoite on kaksinainen: järjestäytyneen - toisaalta on tarkoituksena mahdollistaa tarvittaessa taloudellisen tuen myöntäminen useiden toimintasuunnitelman suositusten toteuttamiselle. Falcone-ohjelman nopea käynnistäminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voitaisiin täyttää Amsterdamin Eurooppa-neuvoston hyväksymän korkean tason työryhmän kertomuksen sitoumukset sekä asiasisällön että aikataulun puolesta. torjuntaa koskevan rikollisuuden - toisaalta on tarkoituksena luoda monivuotiset puitteet järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaavien henkilöiden väliselle yhteistyölle, jotta varmistettaisiin konkreettinen seuranta, joka koskee sekä toimintasuunnitelman puitteissa toteutettuja toimia että, mikäli järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa päätetään kehittää edelleen Euroopan unionin tasolla, toimia, jotka ulottuvat edellä mainitussa suunnitelmassa annettua aikataulua pidemmälle. Tämän ohjelman avulla on tarkoitus saavuttaa edellä mainitut tavoitteet tukemalla aloitteita, jotka edistävät järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaavien henkilöiden välistä yhteistyötä. Sen perustana on vuotuinen ohjelma, jonka vahvistaa hallintokomitea. Komitea työskentelee samalla kertaa sekä mahdollisimman avoimesti, kun on kyse toteutettavien hankkeiden valinnasta, että mahdollisimman kurinalaisesti. Komissiota avustavat tarpeen vaatiessa asiantuntijat, jotka osallistuvat teknisten asiakirjojen laadintaan ja johdonmukaisten ohjelmaehdotusten luomiseen. ihmisillä käytävän kaupan ja Laatiessaan tätä ehdotusta komissio oli tietoinen siitä, että muita Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon perustuvia ohjelmia (ÖISIN rikosten torjunnasta vastaavien viranomaisten välistä yhteistyötä varten, GROTIUS oikeusalan toimijoiden lasten seksuaalisen yhteistyötä varten ja STOP hyväksikäytön torjuntaa varten) voitaisiin käyttää järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan erityisnäkökohtien käsittelyssä. Komissio katsoi kuitenkin parhaaksi ehdottaa ohjelmaa, joka on kokonaisuudessaan omistettu tämän ilmiön torjunnalle ja jonka soveltamisalana on Eurooppa-neuvoston hyväksymä toimintasuunnitelma, pitäen mielessä järjestäytyneen rikollisuuden laadinnassa tilaa Euroopan unionissa koskevan vuosikertomuksen noudatetut suuntaviivat, joiden avulla rikollisliiga voidaan osoittaa järjestäytyneen rikollisuuden piiriin kuuluvaksi. Tällaisen lähestymistavan avulla on tarkoitus varmistaa yhteisiin puitteisiin kuuluvien aloitteiden entistä suurempi yhteensopivuus. 3 Tämän ohjelman yhteydessä noudatettava komitologiamalli on sama kuin muiden VI osastoon kuuluvien ohjelmien yhteydessä noudatettava malli. Ottaen huomioon Falcone- ohjelman tavoitteiden ja toimintasuunnitelman toteuttamisen välisen läheisen yhteyden jäsenvaltiot voivat katsoa hyödylliseksi määrätä ehdotuksen 11 artiklassa tarkoitetussa komiteassa olevien edustajiensa joukkoon kansallisia vastuuhenkilöitä, jotka ovat mukana pysyvien edustajien komitean päätöksellä 10. heinäkuuta 1997 perustetun, toimintasuunnitelman monialaisen rikollisuudentorjuntatyöryhmän toiminnassa. toteuttamisesta vastaavan luonteeltaan Tähän liittyen komissio on myös halunnut tehdä Falcone-ohjelmasta monialaisen ohjelman, jossa korostetaan yhtä paljon ennaltaehkäisevää toimintaa kuin rankaisevaa suuntaamiseen, ja lainsäädäntöprosessiin kuin käytännön yhteistyöhönkin. jolla on vaikutusta niin politiikan toimintaa Komission osuutta Falcone-ohjelman toteuttamisessa on myös tarkasteltava sen uusien, Amsterdamin sopimukseen perustuven tämän alan toimivaltuuksien taustaa vasten. Ci Artiklakohtaiset perustelut 1 artikla Tässä artiklassa määritellään ohjelman tavoite, soveltamisala, kohteet ja toiminnan lajit. Siinä mainitaan myös, että ohjelma on yhteisön rahoittama. Oheisen rahoitusselvityksen mukaan ohjelman kokonaisrahoitustarve on 10 miljoonaa ecua. Ohjelman, jonka suunniteltu kesto on aluksi viisi vuotta, tarkoituksena on helpottaa Amsterdamissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymän, järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja seurantaa. Jotta ohjelma ei rajoittuisi vain tiettyihin torjunnan näkökohtiin, siitä vastaavien henkilöiden joukkoon on otettu myös henkilöitä, joiden tehtävänä on valvoa rahalaitoksia ja julkisia hankintoja sekä torjua petoksia ja lahjontaa samoin kuin tiettyjen muiden ammattipiirien edustajia. Tämä on monivuotista ohjelmaa koskevan toimintasuunnitelman suosituksen n:o 11 mukaista, sillä siinä tarkoitetaan myös ennaltaehkäisevän politiikan keskeisiä toimijoita (ks. myös maailmanlaajuista lahjonnantorjuntapolitiikkaa koskeva suositus n:o 6 sekä tiettyjen järjestäytyneelle rikollisuudelle alttiiden ammattiryhmien suojelua koskeva suositus n:o 12). Lisäksi mainittujen toimintatyyppien yhteydessä korostetaan koulutusta, harjoitteluohjelmia, tapaamisia ja seminaareja, jotka voidaan kohdistaa yhteen tai useampaan vastuuhenkilöryhmään. Päällekkäisyyksien välttämiseksi tähdennetään, että Falcone-ohjelman yhteydessä rahoitettavaa toimintaa ei voida samanaikaisesti rahoittaa muista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon kuuluvista ohjelmista tai muista yhteisön rahoittamista ohjelmista lukuun ottamatta sellaisia yhteisön ohjelmia, joissa on nimenomaisesti tarkoitus tukea jäsenyyttä hakeneiden maiden pyrkimyksiä valmistautua EU:n jäsenyyteen. Komissio pitää kuitenkin huolta siitä, että tietyissä yhteisöohjelmissa toimintasuunnitelmaan liittyvien erityishankkeiden hyväksi varatut rahoituslähteet saadaan käyttöön täydentävällä ja yhteensovitetulla tavalla. u Tässä artiklassa määritellään koulutustoimintaan kuuluvat hanketyypit. Niiden sisältönä liittyvien säännösten, menettelyjen ja on järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan käytänteiden molemminpuolisen ja opetusmoduulien laatiminen jatkokoulutusta varten. tuntemuksen parantaminen 3 artikla toimille, ja yksi Tässä artiklassa säädetään ensisijaisesti, että ohjelmasta voidaan myös antaa joissa on mukana useita osarahoitusta yhteensovitetuille käytännön jäsenvaltioita tulli, poliisi, tai useampia vastuuhenkilöryhmiä tuomioistuimet jne. ) ja joihin sisältyy myös toiminnan valmistelu ja hankkeisiin väliaikaisesti nimettyjen asiantuntijoiden käyttö. Tämän artiklan soveltamisen avulla parannetaan asiantuntemusta ja menetelmiä, mikä on yksi suosituksessa n:o 11 määritellyistä tavoitteista. Yleistavoitteena on järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan kannalta erityisen merkityksellisten pilottihankkeiden kohdistaminen. Tässä artiklassa koskevassa torjuntaa säädetään toimintasuunnitelmassa määrätyn, kansallisia säännöksiä koskevan keskinäisen arviointimekanismin (ks. suositus n:o 15) puitteissa voidaan samoin ottaa huomioon erityiset asiantuntijavierailut. järjestäytyneen rikollisuuden toiseksi, (esim. että 4 artikla Tässä artiklassa kuvataan vierailuja, kursseja ja vaihtoa, joka voidaan ottaa huomioon Falcone-ohjelmassa. Eri alojen erityisviranomaisten luo suunnattujen vierailujen ja kurssien järjestämisen lisäksi on tarkoitus mahdollistaa järjestäytyneen rikollisuuden erityisnäkökohtia koskevien seminaarien yhteisrahoitus. 5 artikla rikollisuuden järjestäytyneen torjuntaa koskevan Tässä artiklassa säädetään toteutettavuus- ja muiden tutkimusten huomioon ottamisesta. toimintasuunnitelman Useissa suosituksissa vaaditaan erityisten tutkimusten suorittamista (esim. suositus n:o 5, edistyneeseen teknologiaan liittyvää rikollisuutta koskeva tutkimus; suositus n:o 12, liittyvää tiettyihin ennaltaehkäisevää ja takavarikointia koskeva tutkimus), tai niiden toteuttamiseksi tarvitaan tutkimusten suorittamista (esim. julkisia hankintoja koskeva suositus n:o 7 ja yleinen suositus n:o 18). Tämän vuoksi 5 artiklassa mainitaan tutkimukset, jotka koskevat seuraavaa: tutkimus; suositus n:o 26, rahanpesua toimintaa koskeva järjestäytyneelle ammattiryhmiin rikollisuudelle alttiisiin - järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan suoraan tai välillisesti sovellettavien keinojen vertailuja arviointi yhteisen politiikan määrittelymahdollisuuksien selvittämiseksi - uudet lainsäädäntöaloitteet (vrt. suositus n:o 17) - käytännön pilottihankkeiden toteutettavuus s* 6 artikla Tässä artiklassa yksilöidään hankkeet tietojen välittämiseksi järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaaville henkilöille. Kyseessä ovat ensisijaisesti hankkeet, joiden avulla perustetaan suosituksissa n:o 2, 19, 20 ja 21 mainittuja yhteysverkkoja, eikä itse toimintamenojen rahoittaminen kuulu tähän yhteyteen. Näistä verkoista on syytä mainita erityisesti se verkko, joka voitaisiin perustaa Europolin huumeyksikön2 järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevien erityisvaltuuksien perusteella sekä tuomioistuinten välistä yhteistyötä koskeva verkko. Lopuksi voidaan ottaa huomioon hankkeet, joiden tarkoituksena on koulutustoimintaa, operationaalista toimintaa, vaihto- ja kurssiohjelmia sekä tämän ohjelman puitteissa suoritettavia toteutettavuus-ja muita tutkimuksia koskevien tietojen levittäminen. 7 artikla Koska kyseessä on ohjelma, johon sisältyvien toimien on oltava Euroopan unionin kannalta kiinnostavia, tämän periaatteen on ilmettävä toimien monenkeskisen luonteen korostamisena. Niinpä edellytetään vähintään kahden jäsenvaltion osallistumista. toisiaan Artiklassa säädetään myös muista valintaperusta kuten eri hankkeiden tuloksia luonteesta sekä mahdollisuudesta hyödyntää saavutettuja täydentävästä jäsenvaltioiden välisen yhteistyön vahvistamiseksi (varsinkin mahdollisuudesta laatia uusia Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon kuuluvia asiakirjoja). Artiklassa säädetään myös jäsenehdokasmaiden vastuuhenkilöiden osallistumisesta erityishankkeisiin tarkoituksena tutustuttaa heidät EU:n tämän alan säännöstöön sekä auttaa heitä valmistelemaan jäseneksi liittymistä silloin kun se on hankkeiden tavoitteiden mukaista. Tämä mahdollisuus annetaan myös muiden kolmansien maiden edustajille. Tällä säännöksellä on erityinen merkitys, koska toimintasuunnitelmassa Itä-Euroopan nimenomaan mainitaan jäsenehdokasmaiden kanssa (yleinen suositus n:o 3 ja erityinen rahanpesua koskeva suositus n:o 27) sekä muiden kolmansien maiden kanssa (suositus n:o 4). vahvistaminen Keski- yhteistyön ja Yksinomaan Keski- ja Itä-Euroopan jäsenehdokasmaiden järjestäytynyttä rikollisuutta koskevien hankkeiden tukea on kuitenkin tutkittava erityisesti PHARE-ohjelmien puitteissa. Tätä lähestymistapaa kehitetään noudatellen liittymistä edeltävää strategiaa sekä PHARE-ohjelmien uusia suuntaviivoja, jotka komissio määritteli maaliskuussa 1997. 8 artikla Tämä valvontaa koskeva artikla on komission ja tilintarkastustuomioistuimen toimivallan osalta vakiintuneen käytännön mukainen. 9 artikla Tässä artiklassa määritellään yhteisön talousarviosta toteutettavan rahoituksen yleiset puitteet. Artiklan 2 kohdassa asetetaan yleinen raja, joka on sen periaatteen mukainen, 2 EYVLL 342, 31. 12. 1996 e että kansalliset viranomaiset osallistuvat rahoitukseen pienemmällä osuudella kuin yhteisön talousarviosta rahoitettava osuus. Artiklan 4 kohta sisältää periaatteen, joka koskee tiettyjen menoluokkien rahoituksen rajoittamista, mikä korostaa budjettikohdan operationaalista, ei-hallinnollista luonnetta. Tässäkin kohdassa annetaan mahdollisuus tiettyyn joustavuuteen erityisolosuhteiden huomioon ottamiseksi. Huom. : 10 - 15 artikla ovat pääosiltaan G ro tiu s-, Stop- ja Oisin-ohjelmien vastaavien artiklojen mukaisia. Jäsenvaltiot ovat tehneet näistä ohjelmista sopimuksen, ja ne ovat jo toiminnassa. 10 artikla Tässä artiklassa määritellään komission vastuu ohjelmien hallinnoinnista ja seurannasta sekä erityisesti vuosiohjelmien laadinnasta. Vuosiohjelmia laatiessaan komissio tutkii jäsenvaltioiden sille jättämät hakemukset sekä omat ehdotuksensa. Ehdotukset otetaan huomioon 1 artiklassa esitettyjen painotusten mukaisesti sekä sen mukaan, miten suurta uudistusta ne merkitsevät ja missä määrin ne sopeutuvat vuosiohjelmien kokonaisuuteen. Saadakseen riittävän teknisen perustan ehdotusten tutkimiselle komissio turvautuu tarvittaessa tämän ohjelman toiminta-alan asiantuntijoihin. H artikla Koska kyseessä on VI osaston perusteella laadittuun asiakirjaan pohjautuva toiminta, käytetään alkuperäistä komitologiamenettelyä. Se tekee komissiolle mahdolliseksi suorittaa täysin tehtävänsä yhteisön rahoituksen toteuttamisessa noudattaen samalla VI osaston mukaisia päätöksentekomenettelyjä, jotka antavat täydet takuut jäsenvaltioille. 12 artikla Mahdollisimman suuren joustavuuden saavuttamiseksi käytetään kahta eri mekanismia riippuen hankkeen kustannuksista, jolloin kustannuksiltaan vaatimattomat hankkeet voidaan toteuttaa nopeasti. 13 artikla Tässä muistutetaan menettelytapasäännöistä, joita sovelletaan perinteisesti yhteisön budjetista rahoitettaviin toimiin. 14 artikla Kysymys koko ohjelman arvioinnista on erittäin tärkeä, ja komissio kiinnittää siihen suurta huomiota, kuten se on todennut SEM 2000 -aloitteen yhteydessä. Näyttää välttämättömältä ulottaa arviointi pitemmälle kuin pelkästään toiminnan osanottajien tyytyväisyyden mittaamiseen. Sen vuoksi arviointitapa on suunniteltava samanaikaisesti hankkeiden suunnittelun kanssa, ja siihen on sisällytettävä toiminnan ajan myötä ilmaantuvien vaikutusten mittaus jäsenvaltioiden hallinnossa. Ohjelman kokonaisbudjetti ja kohtuulliset kustannusarviot huomioon ottaen voitaisiin suorittaa jo varsin perusteellinen arviointi käyttämällä viisi prosenttia budjetista. V Tämän artiklan tarkoituksena on myös täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston tarve tietää tämän yhteisen toiminnan puitteissa rahoitettujen hankkeiden tuloksista sekä ohjelman toteuttamiseen liittyvistä näkökohdista. 15 artikla Tämä artikla, jossa säädetään yhteisen toiminnan voimaantulosta, on vakiintuneen kaavan mukainen. Ehdotus neuvoston hyväksymäksi yhteiseksi toiminnaksi järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaaville henkilöille tarkoitetun vaihto-, koulutus- ja yhteistyöohjelman perustamiseksi (FALCONE-ohjelma) Euroopan unionin neuvosto, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen K. 3 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja K. 8 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon sen, että jäsenvaltiot pitävät järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa sen kaikissa muodoissa yhteistä etua koskevana asiana, sekä katsoo, että Amsterdamin Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 1997 joissa hyväksytään korkean tason työryhmän laatima järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskeva toimintasuunnitelma3, sellaisina kuin ne ilmenevät myös annetusta neuvoston päätöslauselmasta4, joka koskee oikeus- ja sisäasioissa tehtävän yhteistyön ensisijaisia alueita ajanjaksolla 1. heinäkuuta 1998 - 30. kesäkuuta 2000, on otettava huomioon, tekemät päätelmät, tähän ongelmakenttään on välttämätöntä lähestymistapaa sekä ennaltaehkäisyn ja torjunnan käytännön tasolla, soveltaa yhdenmukaista, monialaista tasolla että lainsäädännön ja tämä ohjelma on keskitettävä toimiin, joiden avulla järjestäytynyttä rikollisuutta koskevaa toimintasuunnitelmaa voidaan toteuttaa ja seurata, rikollisuuden tämän toimintaohjelman ja erityisesti monialaisten tapaamisten ja vaihdon, tutkimusten ja järjestäytyneen torjunnasta vastaavien henkilöiden eurooppalaisten käytännön hankkeiden toteuttamisen helpottamiseen tarkoitettuja toimenpiteitä tukevien puitteiden luominen on omiaan vahvistamaan ja helpottamaan tämän ilmiön torjuntaa ja vähentämään jäsenvaltioiden välisen yhteistyön mahdollisia esteitä erityisesti tullin, poliisitoiminnan ja tuomioistuinlaitoksen alalla, tavoitteet voidaan saavuttaa tasolla kuin kunkin tehokkaammin unionin nämä jäsenvaltion tasolla, koska vaihtamalla jäsenvaltioiden kesken erityiskokemuksia saavutetaan synergiaetuja ja koska unionin tason toiminta aiheuttaa säästöä ja myönteisiä kerrannaisvaikutuksia, 3 EYVLC 251, 15. 8. 1997 4 EYVL <?> tämä yhteinen toimintasuunnitelmassa tarkoitettuihin toteutettaviin yhteisön toimenpiteisiin, toiminta ei vaikuta yhteisön toimivaltaan eikä siten myöskään näitä aloja koskevat valvonta- ja rankaisunäkökohdat voidaan kuitenkin ottaa huomioon tässä ohjelmassa silloin kun ne ovat yhteisön toimia täydentäviä, ja sen vuoksi tämän lähestymistapa suunnitelman ilmenee järjestäytyneen talousrikoksina, petoksina, lahjontana ja rahanpesuna, ilmiöön nähden myös silloin kun se toteuttamisessa on tarpeen säilyttää rikollisuuden laaja-alainen tämä yhteinen toiminta ei saa olla päällekkäistä muiden VI osaston ohjelmien kanssa, ja sen vuoksi näiden ohjelmien vuosittaisia painopisteitä on tarkistettava, jotta niihin ei jatkossa sisältyisi toimia, jotka kuuluvat nimenomaisesti järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman toteuttamiseen, tämä yhteinen toiminta ei vaikuta tulli-, poliisi- ja oikeusviranomaisten välisen yhteistyön nykyisiin menettelytapoihin, puheenjohtaja on kuullut Euroopan parlamenttia Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 6 artiklan mukaisesti. ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN YHTEISEN TOIMINNAN: 1 artikla 1. Perustetaan vuosiksi 1997 - 2001 yhteensovitetun toiminnan edistämisohjelma nimeltä FALCONE, joka on tarkoitettu järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaaville henkilöille ja jonka avulla on tarkoitus helpottaa järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja seurantaa. 2. Tässä yhteisessä toiminnassa tarkoitetaan järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaavilla henkilöillä seuraaviin ryhmiin kuuluvia henkilöitä sikäli kuin he ovat tässä asiassa toimivaltaisia kansallisen lainsäädäntönsä nojalla: tuomarit, syyttäjät, poliisi ja tulli, verotusta, rahalaitosten ja julkisten hankintojen valvontaa sekä petosten ja lahjonnan torjuntaa hoitavat hallintoelimet sekä sellaiset ammattiryhmät, joiden edustajia edellä mainitun tiettyjen suositusten täytäntöönpano voi koskea. toimintasuunnitelman 3. Tähän ohjelmaan sisältyy seuraavia toiminnan lajeja: - koulutus - käytännön yhteistyöhankkeet järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi tÀJb - harjoitteluohjelmat sekä tapaamisten ja seminaarien järjestäminen - tutkimustoiminta ja erityistutkimukset, muun muassa toteutettavuustutkimukset ja arviointi - tietojen levitys ja vaihto - sekä kaikki muut järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman toteuttamista erityisesti ennaltaehkäisevän toiminnan osalta. jotka voivat edistää toimintamuodot, 4. Tämän ohjelman yhteydessä rahoitettavaa toimintaa ei voida samanaikaisesti rahoittaa muista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon kuuluvista ohjelmista tai muista yhteisön rahoittamista ohjelmista lukuun ottamatta sellaisia yhteisön ohjelmia, joissa on nimenomaisesti tarkoitus tukea jäsenyyttä hakeneiden maiden pyrkimyksiä valmistautua EU:n jäsenyyteen. 2 artikla Ellei 1 artiklan 4 kohdasta muuta johdu, koulutuksena voidaan ottaa huomioon hankkeet, joilla on seuraavat tavoitteet: - toimintasuunnitelmassa tarkoitettujen järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan eri näkökohtiin liittyvien säännösten ja määräysten sekä oikeudellisten menettelyjen ja käytänteiden sekä erityisnäkökohtien molemminpuolinen ennaltaehkäisevän että rankaisevan toiminnan osalta tuntemus, - opetusmoduulien laatiminen tähän ohjelmaan kuuluvaa koulutustoimintaa, kursseja, vaihtotoimintaa, konferensseja ja seminaareja varten. 3 artikla Jäsenvaltioiden välisenä yhteistyönä voidaan ottaa huomioon 1 artiklan 2 kohdassa mainittujen henkilöryhmien järjestämät yhteensovitetut toimet, joihin kuuluu myös valmistelu ja asiantuntijoiden tilapäinen käyttöön asettaminen ja joissa on kyse tarvittaessa yhdessä Europolin huumeyksikön kanssa toteutettavista käytännön hankkeista kuten yhteiset kyselytutkimukset tai yhteiset valvontatoimet järjestäytyneen rikollisuuden eri muotojen torjumiseksi. Järjestäytyneen toimintasuunnitelmassa määrätyn, kansallisia säännöksiä koskevan keskinäisen arviointimekanismin puitteissa voidaan samoin ottaa huomioon erityiset asiantuntijavierailut. rikollisuuden koskevassa torjuntaa A4 4 artikla Kurssien, vaihtotoiminnan, tapaamisten ja seminaarien järjestämistä koskevina hankkeina voidaan ottaa huomioon aloitteet, joiden tavoitteena on: - kestoltaan rajoitettujen vierailujen ja kurssien järjestäminen hallintoelimissä, joille on annettu erityinen vastuu järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alalla - järjestäytyneen rikollisuuden erityisnäkökohtia koskevien seminaarien suunnittelu ja toteuttaminen. 5 artikla Toteutettavuus- ja muina tutkimuksina voidaan ottaa huomioon hankkeet, joilla on seuraavat tavoitteet: - yhteisten normien ja menetelmien määrittely ilmiön tunnistamisen ja tietojen keräämisen helpottamiseksi - järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan erityisnäkökohtia koskevien tieteellisten, tai aihetta koskevien tutkimusten suorittaminen teknisten ja vertailevien tutkimusten koordinointi - järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan suoraan tai välillisesti sovellettavien keinojen (ennaltaehkäisy, valvonta, seuraamukset) vertailu ja arviointi yhteisen politiikan määrittelymahdollisuuksien tai unionin pitkän tähtäimen tavoitteena mahdollisten lähentämis- tai yhdenmukaistamistoimenpiteiden selvittämiseksi - viranomaisten (poliisin, tullin ja tuomioistuinten) käyttämien järjestäytyneen sellaisten keinojen rikollisuuden osoittamiseksi, joilla menetelmiä voidaan parantaa ja tarpeen vaatiessa lähentää. torjuntamuotojen vertailu ja arviointi 0 artikla Tietojen levittämisen ja vaihdon osalta voidaan ottaa huomioon hankkeet, joilla on seuraavat tavoitteet: - yhteysverkkojen luomisen edistäminen viranomaisten välisen tietojenvaihdon ja yhteistyön helpottamiseksi (tietojen keräys- ja analysointijärjestelmä; poliisi- ja oikeusviranomaiset; yhteiset monialaiset ryhmät) - järjestäytyneen rikollisuuden ja torjuntaan oikeuskäytännön tietopankkien tai tietoverkkojen luomisen tukeminen, jotta voitaisiin helpottaa 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen vastuuhenkilöiden toimintaa lainsäädännön liittyvän /VL - tietojen levitys 2, 4 ja 5 artiklassa tarkoitetuista toimista sekä tarpeen vaatiessa 3 artiklassa tarkoitetuista toimista. 7 artikla 1. Yhteisön rahoitusta saadakseen hankkeella on oltava Euroopan unionin laajuista mielenkiintoa, ja vähintään kahden jäsenvaltion on osallistuttava siihen. 2. Hankkeista vastaavat yksiköt voivat olla julkisia tai yksityisiä laitoksia, myös tutkimuslaitoksia. 3. Rahoitettavat hankkeet valitaan menettelyllä, jossa otetaan huomioon muun muassa seuraavat seikat: - aiheiden yhteensopivuus neuvoston hyväksymien oikeus- ja sisäasiain alan yhteistyön monivuotisten ensisijaisten tavoitteiden yhteydessä suoritettavien töiden kanssa - Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla hyväksyttävien asiakirjojen laadintaan tai täytäntöönpanoon annettu panos - eri hankkeiden keskinäinen täydentävyys - kohderyhmänä olevien hallintoelinten tai henkilöryhmien määrä ja luonne - hankkeesta vastaavan laitoksen luonne - missä määrin osanottajat ovat valmistautuneet - mahdollisuus hyödyntää saavutettuja tuloksia jäsenvaltioiden välisen yhteistyön vahvistamisessa. 4. Näihin hankkeisiin voivat osallistua jäsenehdokasmaiden vastuuhenkilöt, jotta nämä maat voisivat tutustua Euroopan unionin tämän alan säännöstöön ja jotta niitä voitaisiin auttaa valmistautumaan jäsenyyteen, sekä muiden kolmansien maiden vastuuhenkilöt silloin kun se on hankkeiden tavoitteiden mukaista. ff artikla Rahoituspäätöksissä ja niihin perustuvissa sopimuksissa edellytetään komission harjoittamaa seurantaa ja varainhoidon valvontaa sekä tilintarkastustuomioistuimen suorittamia tilintarkastuksia. 9 artikla 1. Korvattavia ovat kaikki suoraan hankkeen toteuttamisesta johtuvat kulut, jotka ovat aiheutuneet sopimuksessa määrätyn ajanjakson aikana. A/b 2. Yhteisön talousarviosta myönnettävän tuen osuus voi olla enintään 80 prosenttia hankkeen kustannuksista. 3. Käännös- ja tulkkauskulut ja tietotekniikasta sekä kesto- ja kulutushyödykkeiden hankinnasta aiheutuneet menot otetaan huomioon vain siltä osin kuin ne ovat välttämättömiä hankkeen toteuttamiselle, ja niitä voidaan rahoittaa 50 prosentin määrään avustuksen kokonaismäärästä tai 80 prosentin määrään tapauksissa, joissa ne itse toiminnan luonteen vuoksi ovat välttämättömiä. 4. Julkisiin tiloihin ja tarvikkeisiin sekä valtion ja julkisyhteisöjen virkamiesten palkkoihin liittyvät kulut voidaan ottaa huomioon vain siltä osin kuin ne vastaavat käyttötarkoituksia ja tehtäviä, jotka eivät liity kansalliseen tarkoitukseen tai tehtävään vaan erityisesti tämän hankkeen toteuttamiseen. 10 artikla 1. Komission tehtävänä on huolehtia tähän yhteiseen toimintaan kuuluvien toimien soveltamissäännöt myös kustannusten sen ja vahvistaa toteuttamisesta korvattavuusperusteiden osalta. 2. Komissio laatii vuosittain asianomaisia ammattialoja edustavien asiantuntijoiden avustamana suunnitelman tämän yhteisen toiminnan täytäntöönpanoa koskevaksi vuosiohjelmaksi, jossa määritellään toiminnan ensisijaiset alat ja käytettävissä olevien määrärahojen jakautuminen eri toiminta-alojen välillä. 3. Komissio arvioi vuosittain ohjelman täytäntöönpanotoimia kuluneen vuoden osalta. // artikla 1. Komissiota avustaa komitea, johon kuuluu yksi edustaja jokaisesta Euroopan unionin jäsenvaltiosta ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. 2. Komissio tekee komitealle ehdotuksen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi ja hankkeiden arviointia koskevia vuosiohjelmaksi lausuntonsa yksimielisellä päätöksellä kahden ehdotuksia. Komissio antaa kuukauden kuluessa. Puheenjohtaja voi lyhentää määräaikaa asian kiireellisyyden perusteella. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. sekä soveltamissääntöjä lausuntoa ei anneta määräajassa, komissio joko peruuttaa Jos myönteistä ehdotuksensa tai tekee ehdotuksen neuvostolle, joka tekee ratkaisunsa yksimielisesti kahden kuukauden kuluessa. 12 artikla 1. Hankkeet, joihin rahoitusta haetaan, on asetettava komission tutkittaviksi 10 artiklan 2 kohdassa mainitussa ohjelmassa asetetussa määräajassa. AH Komissio tutkii sille esitetyt hankkeet 10 artiklan 2 kohdassa asiantuntijoiden avustuksella. tarkoitettujen Komission edustaja esittää hankkeet, joiden rahoitus on alle 50 000 ecua, 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle. Komitea, joka tekee päätöksensä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 4 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa määrätyllä enemmistöllä, jättää lausuntonsa tästä hankkeesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi määrätä asian kiireellisyyden mukaan. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Lausunto merkitään pöytäkirjaan, ja lisäksi kullakin jäsenvaltiolla on oikeus pyytää kantansa merkitsemistä pöytäkirjaan. Komissio ottaa mahdollisimman tarkoin huomioon komitean lausunnon. Se ilmoittaa komitealle, millä tavoin se on ottanut lausunnon huomioon. Komissio laatii 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle luettelon hankkeista, joiden rahoitus on yli 50 000 ecua ja jotka on esitetty sille vuosiohjelmaan kuuluvina. Komissio osoittaa hankkeet, jotka se hyväksyy, ja perustelee valintansa. Komitea antaa lausuntonsa eri hankkeista kahden kuukauden kuluessa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 4 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa määrätyllä enemmistöllä. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Jos myönteistä lausuntoa ei anneta määräajassa, komissio joko peruuttaa kyseisen hankkeen (kyseiset hankkeet) tai esittää sen (ne) sekä komitean mahdollisen lausunnon neuvostolle, joka tekee ratkaisunsa kahden kuukauden kuluessa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 4 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa määrätyllä enemmistöllä. 13 artikla 1. Komissio hallinnoi ohjelmaan ja Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta rahoitettavia toimia 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti5. sisältyviä 2. Esittäessään 12 artiklassa tarkoitettuja rahoitusehdotuksia sekä 10 artiklassa mainittuja arviointeja komissio ottaa huomioon varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetut moitteettoman varainhoidon ja kustannustehokkuuden periaatteet. sekä erityisesti taloudellisuuden 14 artikla 1. Komission tehtävänä on järjestää ohjelman arviointi, jonka suorittavat ohjelman ulkopuoliset, puolueettomat asiantuntijat. EYVL N:o L 356, 31. 12. 1977, s. l. Asetusta on viimeksi muutettu asetuksella (EY, Euratom, EHTY) N:o 2335/95 (EYVL N:o L 240, 7. 10. 1995, s. 12). AÏ 2. Komissio antaa ohjelman toteuttamisesta arvioinnin suorittamisesta vuosittain kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomus esitetään viimeistään sen vuoden lopussa, jonka aikana kaikki toimintavuoden toimet on toteutettu. 15 artikla Tämä yhteinen toiminta tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään. Sitä sovelletaan viiden vuoden ajan, jonka jälkeen sitä voidaan jatkaa. Se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja AG RAHOITUSSELVITYS Momentti B5-800: Yhteistyö oikeus-ja sisäasioissa. 1. TOIMINNAN NIMI Yhteinen toiminta järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaaville henkilöille tarkoitetun vaihto-, koulutus- ja yhteistyöohjelman perustamiseksi (Falcone- ohjelma). 2. BUDJETTIKOHTA B5-800: Oikeus- ja sisäasioissa harjoitettavaan yhteistyöhön liittyvät yhteiset toiminnat 3. OIKEUDELLINEN PERUSTA Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 3 artiklan 2 kohta. 4. TOIMINNAN KUVAUS 4. 1 Toiminnan yleistavoite unionin torjua järjestäytynyttä Dublinin Eurooppa-neuvosto korosti 13. ja 14. joulukuuta 1996 aikovansa päättäväisesti ja ehdottomasti rikollisuutta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastossa määrätyn yhteistyön puitteissa, joka koskee oikeus- ja poliisiasioiden alalla suoritettavaa terrorismin, huumausaineiden laittoman kaupan ja muiden kansainvälisen rikollisuuden vakavien muotojen ennaltaehkäisyä ja torjuntaa. Eurooppa-neuvosto korosti myös voimakkaasti Euroopan lähestymistavan välttämättömyyttä. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi se antoi korkean tason työryhmän tehtäväksi laatia yleinen toimintasuunnitelma, joka sisältää konkreettisia suosituksia, muun muassa toteutettavien toimenpiteiden realistisen aikataulun. Korkean tason työryhmä piti kuusi kokousta toimeksiantonsa mukaisesti. Sen päätelmien tuloksena laadittiin kertomus, jonka Euroooppa-neuvosto hyväksyi Amsterdamissa 16. ja 17. kesäkuuta 1997. Eurooppa-neuvosto antoi neuvoston tehtäväksi ryhtyä tarvittaviin toteuttamisen toimenpiteisiin varmistamiseksi. toimintaohjelman johdonmukaisen yhtenäisen ja 4f Toimintasuunnitelman suosituksessa n:o 11 kehotetaan neuvostoa hyväksymään yhteinen toiminta, joka koskee erityisen monivuotisen ohjelman perustamista järjestäytyneen rikollisuuden, myös yhteisön taloudellisia etuja vahingoittavien petosten, torjuntaa varten. Ohjelman on mahdollistettava erityistoimet ennaltaehkäisevän politiikan tärkeiden toimijoiden koulutuksen, tietojenvaihdon ja tutkimuksen alalla sekä muut osaamista ja menetelmiä parantavat keinot. Toiminnan yleistavoitteena on monivuotisen, järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaavien henkilöiden yhteistyötä laajentamaan pyrkivän ohjelman toteuttamisen kautta ennen kaikkea varmistaa tiettyjen toimintasuunnitelmassa olevien suositusten toteuttaminen ja seuranta, järkiperäistää aloitteita sovittamalla ne selviin painopistealueisiin sekä varmistaa tulosten pysyvyys pitkäjänteisellä työllä. Kolmansien valtioiden jäsenehdokkuuteen liittyen on myös tärkeää antaa näiden valtioiden vastuuhenkilöille mahdollisuus hyödyntää yhteistyön välineitä, jotka auttavat näitä valtioita omaksumaan yhteisön säännöstön ja saavuttamaan siinä edellytetyn tason tämän ohjelman vaikutusalueella. 4. 2. Toiminnan tQteuttamisajanjaksQ Toimintaohjelma on voimassa viisi vuotta vuodesta 1997 lähtien. 5. MENOJEN LUOKITUS Ei-pakolliset menot/jaksotetut määrärahat 6. MENOLAJI Tuki (enintään 80 prosenttia kokonaiskustannuksista), joka myönnetään yhdessä muista julkisen ja yksityisen sektorin lähteistä saatavan rahoituksen kanssa 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET Huom. : Päätöksentekomenettelyn laatii tilapäinen komitea) jäljempänä on mahdollista esittää ainoastaan suuntaa- antavia tietoja aikataulusta ja määrärahojen jakautumisesta toiminnan osatekijöiden kesken. luonteen vuoksi (vuosiohjelman 7. 1 Toiminnan kokonaiskustannusten laskentatapa Tuki kohdistuu seuraaville aloille: - monialainen koulutus - käytännön yhteistyöhankkeet - monialaisten kurssien, tapaamisten ja seminaarien järjestämistä koskeva ohjelma - tutkimustoiminta, toteutettavuustutkimukset ja arviointi - tietojen levitys A$ - kaikki muu toiminta, joka edistää järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman toteuttamista. Ellei vuotuisesta budjettimenettelystä muuta johdu, ohjelman toteuttamiseen on tarkoitus varata alustavasti 10 miljoonan ecun määräraha vuosiksi 1997 - 2001 kohdassa 7. 2 olevan erääntymisaikataulun mukaisesti. miljoonaa ecua 1997 1998 1999 2000 2001 yht. 0,8 3,2 2 2 2 10 tämä ohjelma liittyy järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevaan Koska toimintasuunnitelmaan, on katsottu tarpeelliseksi osoittaa normaalia suurempi summa vuonna 1998 harjoitettavan toiminnan rahoitukseen. Mainittuna vuonna toteutetaan suurin osa suosituksista, vaikka niiden seuranta voikin jatkua pidempään. 12 Kustannusten jakautuminen toiminnan osatekijöiden kesken maksusitoumusmäärärahat miljoonina ecuina (kulloisenkin hintatason mukaan) Jakautuminen* 1997 1998 1999 2000 2001 Yht. Koulutus Käytännön hankkeet Kurssit ja seminaarit Tutkimustoiminta Tietojen levitys Muut toiminnan lajit Yhteensä 0,1 0,1 0,2 0,1 0,2 0,1 0,8 0,5 0,7 1,0 0,6 0,3 0,1 3,2 0,3 0,5 0,6 0,3 0,2 0,1 2 0,3 0,5 0,6 0,3 0,2 0,1 0,3 0,5 0,6 0,3 0,2 0,1 1,5 2,3 3,0 1,6 1,1 0,5 2 2 10 * - Tämä jakautuminen on suuntaa-antava, ja sitä voidaan tarkistaa lisäämällä viimeisessä kuten toiminnan siihen muita luetelmakohdassa mainitut. kohdan edellä lajeja 7. 1 A$ 7. 3 Maksusitoumusmäärärahojen /maksumäärärahojen aikataulu ecuina maksusitoumusmäärärahat miljoonina Vuosi 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Yht. Maksusitoumus määrärahat Maksumäärärahat 0,8 3,2 2 2 2 0 10 1997 0,4 1998 1999 2000 2001 0,4 2,4 0,8 1,5 0,5 1,5 Yhteensä 0,4 2,8 2,3 2 0,8 3,2 2 2 2 10 0,5 1,6 2,1 0,4 0,4 Suuntaa-antava kokonaismääräraha vuosiksi 1997 - 2001: 10 miljoonaa ecua. 8. SUUNNITELLUT TOTEUTTAMISEN TULOKSET) PETOSTENTORJUNTATOIMET (JA NIIDEN Komission yksiköt tarkastavat tuet, suoritusten saannin sekä tilaamansa ja toteuttamansa valmistelevat toteutettavuus- ja arviointitutkimukset ennen maksun suorittamista ottaen huomioon sopimusvelvoitteet sekä taloudellisuuden, moitteettoman varainhoidon ja moitteettoman yleisen hallinnon periaatteet. Kaikkiin komission ja tuensaajien välisiin sopimuksiin sisältyy petostentorjuntaa (valvonta, kertomusten antaminen jne. ) koskevia määräyksiä. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSIN OSATEKIJÄT 9. 1. Mitattavissa olevat erityistavoitteet, kohderyhmä Kohdassa 4. 1 esitetyn yleistavoitteen puitteissa komissio kiinnittää erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin: Useiden järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman suositusten toteuttaminen sekä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastuussa $U> välisen yhteistyön henkilöiden edistäminen olevien sellaisten toimintasuunnitelman puitteissa toteutettujen aloitteiden konkreettisen seurannan varmistamiseksi, jotka ulottuvat pitemmälle ajanjaksolle kuin korkean tason työryhmän kertomuksessa annettu aikataulu. Tässä yhteydessä Falcone- ohjelmalla on oltava monialainen tehtävä, jossa korostetaan yhtä lailla sekä ennaltaehkäisevää että hillitsevää toimintaa ja joka antaa kimmokkeita politiikan suuntaamiselle, lainsäädäntöprosessille ja käytännön yhteistyölle. Tällainen monialainen lähestymistapa on erityisen tärkeä silloin, kun on kyse koulutus- ja kurssitoiminnasta sekä joiden avulla eri henkilöryhmät (ks. jäljempänä kohderyhmä) voivat vaihtaa tietoja ja kokemuksia. ja seminaareista, tapaamisista Lisäksi on syytä korostaa kahta muuta tärkeää Falcone-ohjelman puolta: - mahdollisuus järjestäytyneen rikollisuuden torjuntapolitiikan muotoilua ja tukea yhteensovitettua toiminnan ja jäsenvaltioita lainsäädäntötyötä kannustavan käytännön vastuuhenkilöryhmiä toimintaa, osallistuu lisäksi useita johon - mahdollisuus suorittaa erityisiä tutkimuksia joko toteuttamiseksi, lakiehdotusten yleistavoitteiden mukaisten toimintasuunnitelman tai laatimiseksi käytännön suositusten suoranaiseksi kohdassa 4. 1. määriteltyjen pilottihankkeiden toteuttamiseksi. - Kohderyhmä : Järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaavat henkilöt eli tuomarit, syyttäjät, poliisi, tulli, veroviranomaiset, rahalaitosten ja julkisten hankintojen valvonnasta sekä petosten ja lahjonnan torjunnasta vastaavat viranomaiset sekä sellaisten ammattien edustajat, joita järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevassa toimintasuunnitelmassa olevien suositusten toteuttaminen voi koskea. 9. 2. Toiminnan perusteet Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastossa määritelty jäsenvaltioiden välinen yhteistyö, jossa komissio on täysin osallisena, käsittää asiat, joita jäsenvaltiot pitävät yhteistä etua koskevina. Niihin kuuluu myös oikeus- ja poliisiasioiden yhteistyö kansainvälisen rikollisuuden vakavien muotojen ennaltaehkäisemiseksi ja torjumiseksi. Jäsenvaltioiden hallintoelinten välinen yhteistyö täydentää siten unionin tasolla näiden elinten oman toimivaltansa mukaisesti toteuttamia toimenpiteitä. Tietojenvaihdon nopeus sekä reaaliajassa työskentelyn välttämättömyys edellyttävät siis viranomaisilta yhä syvällisempiä tietoja siitä, mitä muiden jäsenvaltioiden viranomaiset tekevät. Tämä on otettu huomioon Falcone-ohjelmassa, ja se on täysin toissijaisuusperiaatteen mukainen edellä esitettyihin ohjelman erityistavoitteisiin liittyvän tehtäväjaon suhteen. Tarkemmin sanottuna Falcone-ohjelman päätehtävänä on (kuten edellä 9. 1 kohdassa mainitaan) edistää Amsterdamin Eurooppa-neuvoston hyväksymän, U järjestäytyneen toteuttamista ja seurantaa. rikollisuuden torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman Hankkeiden valinnassa noudatetaan kahta periaatetta: - ohjelman rakenteen noudattaminen sellaisena kuin se on määritelty yhteisen toistetaan säännöllisesti toiminnan II jaksossa, jonka mukaan pitkäaikaisen tehon saavuttamiseksi ja kerrannaisvaikutuksen aikaansaamiseksi jäsenvaltioissa toimet - yhteisen toiminnan 1 artiklan 2 kohdassa olevat arviointiperusteet sekä 10 artiklan mukaisesti ohjelman yhtenäisyyttä koskevat säännöt. 9. 3. Toiminnan seuranta ja arviointi Ohjelman arviointiin kiinnitetään erityistä huomiota, ja jo ennen toiminnan aloittamista on laadittava arviointisuunnitelma. Arviointiin varataan huomattava osuus talousarviosta (viisi prosenttia). Tavoitteiden toteutumisen arvioinnissa käytetään kahdentyyppisiä osoittimia: - unionin tasolla järjestettyjen päivien lukumäärä osanottajaa kohden sekä seminaarien että vaihdon osalta - sellaisten päivien lukumäärä osanottajaa kohden, jotka jäsenvaltiot ovat järjestäneet Falcone-ohjelman yhteydessä koulutettuja kouluttajia ja laadittuja opetusvälineitä käyttäen. Näitä kvantitatiivisia osoittimia täydennetään kvalitatiivisilla arvioilla siitä, millainen vaikutus koulutuksella on ollut koulutettaviin (esimerkiksi pistokokein ja suorittaen ajoittaisia arvioita koulutuksen jälkeen). yksityiskohtaisemmalla Vuosikertomuksia kertomuksella kolmen vuoden kuluttua ohjelman aloittamisesta. täydennetään pedagogisella 10. HALLINTOMENOT (yleisen talousarvion pääluokan III osa A) Tarvittavan henkilöstön palkkaaminen voimavarojen kohdistamispäätöksestä, budjettivallan käyttäjän myöntämä lisähenkilöstö ja lisävarat. riippuu komission vuosittaisesta jolloin otetaan huomioon erityisesti ZL- 10. 1 Vaikutus työpaikkojen määrään Työpaikkojen laatu Tätä toimintaa varten varattava henkilöstö josta kesto pysyvät tvöpaikat väliaikaiset tvöpaikat lisävoimavaroista 6 kyseisen PO. n tai yksikön käytettävissä olevista voimavaroista Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt A 1 B C 1/2 1/2 Muu henkilöstö Yhteensä 2 vuotta 5 alkaen tammikuusta 1998 1 1/2 1/2 2 10. 2 Lisähenkilöstön palkkaamisen taloudellinen kokonaisvaikutus* (ecua) Määrät Laskentatapa Virkamiehet 1030000 ( 103 000x2 )x 5 vuotta Väliaikaiset toimihenkilöt Yhteensä 1 030 000 6 Mikäli varat on mahdollista ottaa pääsihteeristölle vuodeksi 1998 osoitetusta ennakkomäärärahasta. £3 Määrät ilmaisevat lisähenkilöstöstä aiheutuvat kokonaiskustannukset toiminnan koko ajalta. 10. 3 Toiminnasta aiheutuvien muiden toimintamenojen kasvu (ecua) Budjettikohta Määrät Laskentatapa (n:o ja nimike) l AI300 16 650 Työmatkat: 30 päivää/virkamies : 30x111 ecua x 5 vuotta 44 700 Matkat : 12 vuosittaista matkaa x 745 ecua x 5 vuotta A 2510 156 315 15 artiklassa määrätty komitea: 15 henk. x 695 ecua x 3 kokousta x 5 vuotta A 250 60 000 Asiantuntijat: 15 pv/asiantuntija/vuosi x 800 ecua x 5 vuotta (kolmen vuotuisen kokouksen asiantuntijalle) järjestäminen viidelle Yhteensä 277 665 Määrät vastaavat toiminnan kokonaiskustannuksia. Tarvittavat varat hankitaan siirtämällä olemassa olevia varoja. %H ISSN 1024-4492 KOM(97) 528 lopullinen ASIAKIRJAT FI 05 06 11 Luettelonumero : CB-CO-97-542-FI-C ISBN 92-78-26004-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2058/97 of 20 October 1997 determining the extent to which applications lodged in October 1997 for import licences for certain milk products and products covered by the arrangements provided for in the Europe Agreements concluded by the Community with the Republic of Poland, the Republic of Hungary, the Czech Republic and the Slovak Republic can be accepted

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
agreement (EU)
import licence
milk
milk product
quantitative restriction


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3237/97 af Mihail PAPAYANNAKIS til Kommissionen. Finansiering af undersøgelser af indvirkningerne på miljøet

eurovoc_concepts:
EU financing
Greece
administrative powers
environmental impact
impact study
liability
principle of subsidiarity
project evaluation
public works

text: C 158/68 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 98 repr(cid:230)senteret i bestyrelsen, men er ikke involveret i agenturets administration, funktion eller drift. Kommis- sionen har derfor ingen kompetence for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r agenturets ans(cid:230)ttelser og er ikke i stand til at levere de łnskede oplysninger. Det (cid:230)rede medlem kan eventuelt henvende sig til Hr. Scoullus (University of Athens) og Hr. Wynne (Lancaster University), som er Parlamentets to repr(cid:230)sentanter i bestyrelsen. Endelig henledes opm(cid:230)rksomheden p(cid:229), at Parlamentet har mulighed for at frems(cid:230)tte bem(cid:230)rkninger vedrłrende budget- og personaleforhold i forbindelse med den (cid:229)rlige godkendelse af agenturets budget. (98/C 158/86) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3237/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (20. oktober 1997) Om: Finansiering af undersłgelser af indvirkningerne p(cid:229) miljłet Ifłlge oplysninger i ansete gr(cid:230)ske aviser er tusinder af undersłgelser af indvirkningerne p(cid:229) miljłet i henhold til direktiv 85/337/E(cid:216)F (1) fra 1990 og indtil i dag blevet tildelt til udenforst(cid:229)ende privatpersoner uden forbindelse med emnet, med et tvivlsomt resultat hvad kvaliteten af undersłgelserne ang(cid:229)r og med den fłlge, at der enten er fare for, at mange offentlige arbejder bliver blokeret, eller at de bliver udfłrt med uoprettelige resultater. Kommissionen bedes oplyse: 1. Hvor mange undersłgelser af indvirkningerne p(cid:229) miljłet er blevet finansieret i Gr(cid:230)kenland i perioden 1990-1997? 2. Hvilket belłb i alt n(cid:229)ede finansieringen af disse undersłgelser op p(cid:229)? 3. Hvem forestod udarbejdelsen, og hvad var resultaterne i forbindelse med de tilstr(cid:230)bte m(cid:229)l? 4. Har den til hensigt at foretage kontrol med, om der er sket en korrekt eller ikke korrekt anvendelse af de midler, som den selv har afsat til udarbejdelsen af miljłindvirkningsundersłgelserne i Gr(cid:230)kenland, og 5. har den › hvis der konstateres manglende overensstemmelse med reglerne › til hensigt at anmode om, at de uberettiget udbetalte belłb bliver tilbagebetalt? (1) EFT L 175 af 5. 7. 1985, s. 40. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (10. december 1997) Gennemfłrelse og finansiering af vurderinger af et projekts virkninger for miljłet som led i proceduren for visse offentlige og private projekters indvirkning p(cid:229) miljłet i henhold til direktiv 85/337/E(cid:216)F sorterer under bygherren, mens kontrollen med, hvorvidt proceduren overholdes behłrigt, henhłrer under de ansvarlige offentlige myndigheder, d. v. s. , hvad ang(cid:229)r direktivets gennemfłrelse i Gr(cid:230)kenland, dette lands ministerium for miljłanliggender og offentlige arbejder. Hvor der er tale om projekter, som finansieres af F(cid:230)llesskabet, intervenerer Kommissionen ikke i denne procedure, hverken n(cid:229)r det g(cid:230)lder kontrollen med eller evalueringen af undersłgelserne, men den kr(cid:230)ver, at ovenn(cid:230)vnte direktiv overholdes, og griber ind i tilf(cid:230)lde af, at det anvendes forkert. Hvad ang(cid:229)r private eller offentlige projekter, der samfinansieres som led i de igangv(cid:230)rende f(cid:230)llesskabspro- grammer, er omkostningerne i forbindelse med en miljłundersłgelse, som udgłr fłrste etape i miljłvurder- ingsproceduren, ligeledes stłtteberettiget i forbindelse med samfinansieringen og indg(cid:229)r i de samlede projektomkostninger. Derfor er det ikke muligt for Kommissionen at vide noget om hverken antallet af alle de samlede omkostninger ved eller ophavsm(cid:230)ndene til de undersłgelser, der er foretaget i tidsrummet fra 1990 til 1997. I henhold til subsidiaritetsprincippet p(cid:229)hviler ansvaret for afviklingen af miljłvurderingsproceduren samt i łvrigt for projektets gennemfłrelse imidlertid de p(cid:229)g(cid:230)ldende myndigheder


title: WRITTEN QUESTION No. 3230/97 by Klaus REHDER to the Commission. Transport of horses for slaughter in the European Union

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
animal welfare
equidae
import
import price
re-export
slaughter of animals
third country
trade volume
transport of animals

text: 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 158/63 (98/C 158/79) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3227/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Dominique Souchet (I-EDN) (9. lokakuuta 1997) Aihe: Kasvinsuojelutuotteiden markkinoille saattamista koskeva lupa Ottaen huomioon tuomioistuimen 12. 11. 1996 antaman pa¤a¤to¤ksen la¤a¤kkeita¤ koskevasta asiasta C-201/94, kun ja¤senvaltion toimivaltaisella viranomaisella on todisteita siita¤, etta¤ kasvinsuojelutuote, jolle on myo¤nnetty markkinoille saattamista koskeva lupa toisessa ja¤senvaltiossa, ja kasvinsuojelutuote, jolle ta¤ma¤ on jo myo¤nta¤nyt markkinoille saattamista koskevan luvan, valmistetaan saman yrityksen tai sen lisenssin saaneen toimesta ja vaikka na¤ma¤ kaksi kasvinsuojelutuotetta eiva¤t ole ta¤ysin identtisia¤, niita¤ valmistetaan kuitenkin samalla kaavalla ja ka¤ytta¤en samaa aktiivista ainesosaa ja niilla¤ on kaiken lisa¤ksi samat fysiokemialliset vaikutukset, pita¤a¤ko¤ ja¤senvaltion viranomaisen antaa tuodulle kasvinsuojelutuotteelle markkinoille saattamista koskeva lupa, jolleivat sitten ihmisten ela¤ma¤n ja terveyden suojeluun liittyva¤t na¤ko¤kohdat sita¤ esta¤? Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 1997) Komissio pyyta¤a¤ kunnianarvoisaa ja¤senta¤ tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra des Placesin esitta¤ma¤a¤n kirjalliseen kysymykseen P-2431/97 (1). (1) EYVL C 134, 30. 4. 1998. s. 8 (98/C 158/80) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3230/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Klaus Rehder (PSE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Teurashevosten kuljetus Euroopan unioniin Teurastettaviksi tarkoitettujen hevosten ja aasien kuljetukseen Euroopan unioniin tai vientiin EU:n kautta ka¤yteta¤a¤n usein epa¤inhimillisen kovia menetelmia¤. 1. Miten paljon hevosia ja aaseja kuljetetaan vuosittain teurastettaviksi Keski- ja Ita¤-Euroopan maista? 2. 3. Kuinka suuri osa na¤ista¤ hevosista ja aaseista tulee vuosittain a) Puolasta, b) Romaniasta? Kuinka paljon hevosia ja aaseja kuljetetaan vuosittain Italiaan? 4. Mihin muihin maihin kuin Italiaan teurashevosia kuljetetaan Ita¤-Euroopan maista? 5. 6. 7. Kuinka monta hevosta ja aasia on kahden viime vuoden kuluessa kuollut kuljetuksen aikana? Kuinka paljon teurashevonen maksaa Puolassa ja Romaniassa (per kilo ela¤va¤a¤ painoa)? Kuinka paljon hevosenlihaa (ela¤va¤na¤ tai ja¤a¤hdytettyna¤) toimitetaan Italiasta Sveitsiin? Kuinka monta tonnia salamia, joka valmistetaan suureksi osaksi hevosen- ja/tai aasinlihasta, Italia toimittaa 8. Euroopan unionin maihin? Kuinka paljon pakastettua hevosenlihaa EU:hun tulee muista maista (Kanadasta, Argentiinasta, USA:sta ja 9. mahdollisesti muista maista)?


title: WRITTEN QUESTION No. 3317/97 by Mihail PAPAYANNAKIS to the Commission. Disposal of used catalytic converters

eurovoc_concepts:
Greece
anti-pollution device
environmental protection
motor car
public health
waste disposal
waste management
waste recycling

text: C 134/136 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 30. 4. 98 (98/C 134/181) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3317/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Ka¤ytettyjen katalysaattorien ka¤sittely On kulunut useita vuosia siita¤, kun Kreikka pa¤a¤tti tukea katalysaattorilla varustettujen autojen ka¤ytto¤a¤, ja jo nyt maassa on liikenteessa¤ satoja tuhansia ta¤llaisia autoja. Jo monien na¤ista¤ kohdalla on koittanut ja¤rkeva¤ aika vaihtaa katalysaattori. Komission edelliseen asiaa koskevaan kysymykseeni (1808/96) (1) antaman vastauksen mukaan (cid:148). ajoneuvojen ka¤yto¤sta¤ poistamista koskevaa ehdotusta ollaan laatimassa,. mutta ehdotusta koskevia valmisteluto¤ita¤ ei ole viela¤ saatettu loppuun(cid:148). Komissiolta kysyta¤a¤n: Onko ajoneuvojen ka¤yto¤sta¤ poistamisehdotusta koskevat valmistelutyo¤t nyt, vuosi edella¤ mainitun vastauksen ja¤lkeen, saatettu loppuun, liittyyko¤ ka¤yto¤sta¤ poistettavista ajoneuvoista poistettaviin katalysaattoreihin ympa¤risto¤o¤n ja kansanterveyteen kohdistuvia vaaroja, ja onko komissiolla nyt tietoja siita¤, miten Kreikassa ka¤sitella¤a¤n autojen ka¤ytettyja¤ katalysaattoreita? (1) EYVL C 385, 19. 12. 1996, s. 41. Komission ja¤senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (1. joulukuuta 1997) Valmistelutyo¤, jonka komissio mainitsi parlamentin ja¤senen Mihail Papayannakiksen kirjalliseen kysymykseen 1808/96 antamassaan vastauksessa, on saatu pa¤a¤to¤kseen ja komissio hyva¤ksyi ehdotuksen direktiiviksi loppuun ka¤ytetyista¤ ajoneuvoista 9. heina¤kuuta 1997 (1). Ehdotukseen sisa¤ltyy toimenpiteita¤, jotka liittyva¤t loppuun ka¤ytetyista¤ ajoneuvoista syntyvien ja¤tteiden ennaltaehka¤isemiseen, ajoneuvojen kera¤a¤miseen, ka¤sittelemiseen, kierra¤tta¤miseen ja hyo¤dynta¤miseen, seka¤ tiedottamiseen ja tavoitteiden ta¤yta¤nto¤o¤npanon valvomiseen. Direktii- viehdotuksessa sa¤a¤deta¤a¤n erityisesti loppuun ka¤ytettyjen ajoneuvojen uudelleenka¤ytto¤a¤, kierra¤tysta¤ ja hyo¤dyn- ta¤mista¤ koskevista ma¤a¤ra¤llisista¤ tavoitteista. Katalysaattoreiden ympa¤risto¤lle ja terveydelle mahdollisesti aiheuttaman vaaran vuoksi ehdotuksessa vaaditaan ja¤senvaltioita varmistamaan, etta¤ ajoneuvot hajotetaan osiin ennen jatkoka¤sittelya¤. Ta¤ha¤n sisa¤ltyy katalysaatto- reiden poistaminen ja varastoiminen ympa¤risto¤n kannalta turvallisella tavalla niiden kierra¤tta¤miseksi. Ehdotuk- seen ei sisa¤lly erityista¤ katalysaattoreiden kierra¤tysvelvoitetta, vaan hyo¤dynta¤mis- ja kierra¤tysvelvoitteet koskevat koko ajoneuvoa. Ja¤senvaltioiden on erityisesti varmistettava, etta¤ vuoteen 2005 mennessa¤ 85 prosenttia ajoneuvon materiaalista ka¤yteta¤a¤n uudelleen tai hyo¤dynneta¤a¤n (95 prosenttia vuoteen 2015 mennessa¤) ja 80 prosenttia ka¤yteta¤a¤n uudelleen tai kierra¤teta¤a¤n (85 prosenttia vuoteen 2015 mennessa¤). Komissiolla ei ta¤lla¤ hetkella¤ ole tietoja ka¤ytettyjen katalysaattoreiden ka¤sittelysta¤ Kreikassa. (1) KOM(97) 358 lopullinen. (98/C 134/182) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3321/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Televisio ja kuulovammaiset Euroopassa Television merkitys tiedonva¤litta¤ja¤na¤ ja viihteen la¤hteena¤ kuulovammaisille lisa¤a¤ntyy, koska televisio-ohjelmien mukauttamiselle kuulovammaisten tarpeisiin ei ole mita¤a¤n todellisia teknisia¤ esteita¤. Ta¤ma¤n mukauttamisen toteutustavoissa ja sen laajuudessa on kuitenkin huomattavia eroja unionin eri ja¤senvaltioiden va¤lilla¤. Onko olemassa mita¤a¤n Euroopan televisioyhtio¤ille tarkoitettua tukea, jonka ansiosta ne voisivat la¤hetta¤a¤ enemma¤n kuulovammaisten tarpeisiin sopivia ohjelmia?


title: Analytical tables of foreign trade : Nimexe 1982, Import. Volume A: 01-24.,Analytical tables of foreign trade : Nimexe 1982, Import. Volumen A: 01-24.,Analytische tabellen van de buitenlandse handel : Nimexe 1982, Import. Deel A: 01-24.,Analytische Übersichten des Auβenhandels : Nimexe 1982, Import. Band A: 01-24.,Analytiske Tabeller vedrørende Udenrigshandel : Nimexe 1982, Import. Bind A: 01-24.,Tableaux analytiques du commerce extérieur : Nimexe 1982, Import. Volume A: 01-24.,Tavole analitiche del commercio estero : Nimexe 1982, Import. Volume A: 01-24.,Αναλυτικοί πίνακες εξωτερικού εμπορίου : Nimexe 1982, Import. Τόμος A: 01-24.

eurovoc_concepts:
Nimexe
animal fats
animal product
economic statistics
foreign trade
import (EU)
live animal
processed food product
tobacco


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3315/97 του Herbert BOESCH προς την Επ τροπή. Βοήθεια προς την Αλβανία

eurovoc_concepts:
Albania
EU aid
EU programme
Greece
Italy
cross-border cooperation
food aid
health aid
humanitarian aid
regional aid


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3254/97 von Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA an die Kommission. Legislatives Maßnahmenpaket zur Lärmverringerung

eurovoc_concepts:
EC Directive
drafting of EU law
noise
noise level
noise pollution
noise protection
nuisance
proposal (EU)

text: 25. 5. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 158/71 Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (9. Dezember 1997) Die Kommission ist am 9. Juni 1997 u¤ber den Erla(cid:223) der Pra¤sidialverordnung Nr. 133 (1) durch Griechenland zur Umsetzung der Richtlinie 94/80/EG unterrichtet worden. Anschlie(cid:223)end wurde diese Verordnung durch die Pra¤sidialverordnung Nr. 164/97 (2) gea¤ndert. Nach der Umsetzung der Richtlinie in die griechischen Rechtsvorschriften ist das Vertragsverletzungsverfahren gegen diesen Mitgliedstaat wegen Nichterfu¤llung einer der ihm aufgrund des EG-Vertrags obliegenden Verpflichtungen eingestellt worden. (1) Vgl. griechisches Amtsblatt Nr. 121/A/1997. (2) Vgl. griechisches Amtsblatt Nr. 145/A/1997. (98/C 158/91) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3254/97 von Carmen D(cid:14)·ez de Rivera Icaza (PSE) an die Kommission (20. Oktober 1997) Betrifft: Legislatives Ma(cid:223)nahmenpaket zur La¤rmverringerung Auf der Juni-Tagung wurde einstimmig eine Entschlie(cid:223)ung angenommen, in der die Kommission dringend aufgefordert wurde, noch in diesem Jahr eine Rahmenrichtlinie u¤ber Umweltla¤rm und eine integrierte Richtlinie u¤ber im Freien verwendete Maschinen vorzulegen. Kann die Kommission mitteilen, ob sie die Absicht hat, dieser Forderung nachzukommen? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (19. November 1997) Im Anschlu(cid:223) an die Ergebnisse der von der Kommission durchgefu¤hrten Kosultation zum Gru¤nbuch (cid:132)Ku¤nftige La¤rmschutzpolitik(cid:147) (1) und insbesondere an die Entschlie(cid:223)ung des Europa¤ischen Parlaments begann die Kommission mit den Vorarbeiten zur Rahmenrichtlinie u¤ber Umweltla¤rm. Inzwischen hat sich herausgestellt, da(cid:223) verschiedene Themen nicht genu¤gend definiert sind und da(cid:223) zur Erstellung eines fundierten Vorschlags weitere technische und wissenschaftliche Fragen ero¤rtert werden mu¤ssen. Diese vorbereitenden Arbeiten sind fu¤r 1998 geplant; der Vorschlag soll dann Anfang 1999 vorgelegt werden. Was die Rahmenrichtlinie u¤ber die Gera¤uschemissionen von im Freien betriebenen Gera¤ten und Maschinen betrifft, so ist mit der Annahme durch die Kommission Ende dieses Jahres zu rechnen. (1) Dok. KOM(96) 540. (98/C 158/92) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3256/97 von Riccardo Garosci (UPE) an die Kommission (9. Oktober 1997) Betrifft: Anhebung der Mehrwertsteuersa¤tze in Italien Welchen Standpunkt gedenkt die Kommission einzunehmen und welche Ma(cid:223)nahmen gedenkt sie gegebenen- falls zu ergreifen, nachdem die italienische Regierung ku¤rzlich die Mehrwertsteuersa¤tze im Sinne einer Anhebung gea¤ndert hat, was den Leitlinien der EU fu¤r die Angleichung der Steuersa¤tze eindeutig zuwiderla¤uft? Insbesondere sollte dem italienischen Automobilsektor, der Motor fu¤r die Bescha¤ftigung ist, dadurch geholfen werden, da(cid:223) der Abzug der Mehrwertsteuer beim Erwerb von Kraftfahrzeugen durch Unternehmen genehmigt wird


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3293/97 do Deputado Wolfgang KREISSL- DÖRFLER à Comissão. Acesso ao mercado por parte dos países menos desenvolvidos

eurovoc_concepts:
ACP countries
Lomé Convention
developing countries
generalised preferences
market access
third country
trade policy

text: C 158/80 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 25. 5. 98 (98/C 158/102) PERGUNTA ESCRITA E-3293/97 apresentada por Wolfgang Kreissl-Do¤rfler (V) a‘ Comissa(cid:152)o (20 de Outubro de 1997) Objecto: Acesso ao mercado por parte dos pa(cid:14)·ses menos desenvolvidos De que modo se propo(cid:152)e a Comissa(cid:152)o aplicar a decisa(cid:152)o do Conselho que preve(cid:136) uma equipara(cid:231)a(cid:152)o dos pa(cid:14)·ses menos desenvolvidos aos pa(cid:14)·ses ACP? Quais as dificuldades da referida aplica(cid:231)a(cid:152)o? Existem ja· propostas concretas nesse sentido? Resposta comum a‘s perguntas escritas E-3292/97 e E-3293/97 dada pelo Comissa·rio Joa(cid:152)o de Deus Pinheiro em nome da Comissa(cid:152)o (1 de Dezembro de 1997) O Conselho solicitou a‘ Comissa(cid:152)o, em Junho de 1997, a apresenta(cid:231)a(cid:152)o de propostas no sentido de se conseguir um tratamento equivalente face ao conjunto dos pa(cid:14)·ses menos desenvolvidos ate· 1 de Janeiro de 1998. A Comissa(cid:152)o prepara activamente essas propostas, tendo em conta as obriga(cid:231)o(cid:152)es da Comunidade no a(cid:136)mbito da Conven(cid:231)a(cid:152)o de Lome·, bem como as disposi(cid:231)o(cid:152)es do sistema de prefere(cid:136)ncias generalizadas. Atendendo a‘s diferen(cid:231)as estruturais entre os regimes comerciais que a Comunidade aplica, por um lado, aos pa(cid:14)·ses menos desenvolvidos signata·rios da Conven(cid:231)a(cid:152)o de Lome· e, por outro, aos pa(cid:14)·ses menos desenvolvidos que na(cid:152)o sa(cid:152)o signata·rios da Conven(cid:231)a(cid:152)o de Lome· e que sa(cid:152)o beneficia·rios do sistema de prefere(cid:136)ncias generalizadas, subsistem algumas dificuldades te·cnicas em rela(cid:231)a(cid:152)o a‘s quais esta(cid:152)o a ser exploradas poss(cid:14)·veis solu(cid:231)o(cid:152)es. Uma vez encontradas essas solu(cid:231)o(cid:152)es, sera· apresentada uma proposta ao Conselho o mais breve poss(cid:14)·vel. (98/C 158/103) PERGUNTA ESCRITA E-3294/97 apresentada por Wolfgang Kreissl-Do¤rfler (V) a‘ Comissa(cid:152)o (20 de Outubro de 1997) Objecto: Pol(cid:14)·tica comercial da UE Quais dos temas abordados no relato·rio da Comissa(cid:152)o sobre pol(cid:14)·tica comercial devera(cid:152)o ser debatidos em Genebra, no a(cid:136)mbito da OMC? A Comissa(cid:152)o procedeu a uma avalia(cid:231)a(cid:152)o do problema que consiste em saber ate· que ponto a sua pol(cid:14)·tica comercial contribui para a cria(cid:231)a(cid:152)o de postos de trabalho e de igualdade de oportunidades, tambe·m no que diz respeito a trabalhadores na(cid:152)o qualificados e a mulheres? Resposta dada por Sir Leon Brittan em nome da Comissa(cid:152)o (1 de Dezembro de 1997) No a(cid:136)mbito da Organiza(cid:231)a(cid:152)o Mundial do Come·rcio (OMC), em Genebra, esta· a ser discutida uma vasta gama de temas de pol(cid:14)·tica comercial. A maioria dos acordos negociados durante o Uruguay Round conte·m cla·usulas de revisa(cid:152)o ou preve(cid:136) expressamente negocia(cid:231)o(cid:152)es ulteriores, que constituem a chamada «agenda impl(cid:14)·cita». Esta ordem do dia foi acrescentada pela confere(cid:136)ncia ministerial da OMC em Dezembro de 1996. Os ministros aprovaram um plano de ac(cid:231)a(cid:152)o para os pa(cid:14)·ses menos desenvolvidos, assim como conversa(cid:231)o(cid:152)es preliminares sobre as prefere(cid:136)ncias comerciais regionais, a transpare(cid:136)ncia dos contratos pu·blicos, a flexibiliza(cid:231)a(cid:152)o das normas e procedimentos, o come·rcio e o investimento, o come·rcio e a concorre(cid:136)ncia. A Comissa(cid:152)o esta· firmemente convencida que a pol(cid:14)·tica comercial da Comunidade, tal como reflectida na aprova(cid:231)a(cid:152)o do resultado do Uruguay Round e das posteriores deciso(cid:152)es ministeriais, contribui em grande medida para a cria(cid:231)a(cid:152)o de postos de trabalho na Comunidade. A Comissa(cid:152)o esta· tambe·m firmemente comprometida com a igualdade de oportunidades para os trabalhadores na(cid:152)o especializados e para as mulheres. Na Comunidade, estes problemas esta(cid:152)o cobertos pela legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria existente. Nos pa(cid:14)·ses terceiros, a Comissa(cid:152)o espera que a Organiza(cid:231)a(cid:152)o


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3260/97 dell'on. Clive NEEDLE alla Commissione. Sicurezza dei frigoriferi-congelatori (RISPOSTA COMPLEMENTARE)

eurovoc_concepts:
accident in the home
consumer information
consumer protection
electrical equipment
food inspection
frozen product
household electrical appliance
international standard
product safety
safety standard


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3234/97 dell'on. Nikitas KAKLAMANIS alla Commissione. Affondamento di navi contenenti scorie nucleari nel Mediterraneo

eurovoc_concepts:
Mediterranean Sea
dumping of waste
export of waste
illicit trade
marine pollution
maritime transport
radioactive pollution
radioactive waste
toxic substance
transport of dangerous goods

text: C 158/64 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 25. 5. 98 Risposta data dal Sig. Fischler in nome della Commissione (1o dicembre 1997) Per quanto riguarda le domande da 1 a 4, 7 e 9, la Commissione trasmette le informazioni richieste direttamente all’onorevole parlamentare e al Segretariato generale del Parlamento. Per quanto concerne invece le domande 5, 6 e 8, la Commissione purtroppo non e‘ in grado di rispondere non essendo in possesso di sufficienti informazioni. (98/C 158/81) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3232/97 di Konstantinos Hatzidakis (PPE) alla Commissione (20 ottobre 1997) Oggetto: Problemi nel funzionamento del programma di cooperazione interregionale PACTE Secondo talune denunce formulate dai partecipanti greci al programma di cooperazione interregionale PACTE, si riscontrano notevoli ritardi nel versamento degli importi dovuti per l(cid:146)attuazione delle misure previste dal programma. Sembra che tali ritardi siano causati dalla cattiva gestione del programma da parte dell(cid:146)AER, l(cid:146)ufficio del PACTE di Strasburgo che non versa il denaro sebbene siano stati presentati e depositati tutti i documenti giustificativi richiesti. Sembra anzi che rimostranze analoghe siano state sollevate da alcuni comuni di altri Stati membri partecipanti allo stesso o ad altri programmi di cooperazione interregionale. Puo‘ la Commissione far sapere se e‘ a conoscenza della questione che e‘ all(cid:146)origine di detti ritardi e quali misure intende adottare per ristabilire il flusso regolare dei finanziamenti? Risposta data dalla Sig. ra Wulf-Mathies in nome della Commissione (13 novembre 1997) L’interrogazione presentata riguarda uno dei finanziamenti accordati al programma PACTE nel 1993. Tale programma e‘ stato finanziato con una sovvenzione globale concessa all’Assemblea delle regioni d’Europa per il controllo della gestione dei progetti. All’inizio del 1997 la Commissione ha versato alla suddetta organizzazione, sulla base delle relazioni che le sono state presentate, la totalita‘ del cofinanziamento comunitario dovuto nell’ambito dei vari fondi concessi all’organizzazione sin dal 1993. I controlli effettuati a posteriori sul complesso dei progetti da parte dell’ufficio che gestisce l’Assemblea delle regioni d’Europa hanno messo in evidenza, in taluni casi, spese ammissibili di entita‘ diversa da quella dichiarata dal responsabile del progetto nella sua relazione definitiva. Prima di versare l’ultima frazione, l’Assemblea delle regioni d’Europa ha chiesto ai responsabili del progetto i documenti giustificativi per la totalita‘ delle spese. Essa ha informato la Commissione che la maggior parte di tali documenti e‘ stata trasmessa e che il saldo dovuto e‘ stato pagato. Per i progetti non saldati a tutt’oggi, dato che i responsabili dei progetti non sono stati in grado di produrre gli elementi richiesti entro i termini, il loro conto sara‘ liquidato sulla base delle sole spese ritenute ammissibili. (98/C 158/82) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3234/97 di Nikitas Kaklamanis (UPE) alla Commissione (20 ottobre 1997) Oggetto: Affondamento di navi contenenti scorie nucleari nel Mediterraneo Secondo il fascicolo reso pubblico a Roma dall(cid:146)organizzazione ecologista «GREENPEACE», la circolazione e l(cid:146)immagazzinamento di rifiuti tossici e scorie nucleari e‘ ormai nelle mani della mafia. «Coordinatrice» dell(cid:146)intera operazione e‘ una societa‘ internazionale con sede a Lugano (Svizzera) denominata «OCEANIC DISPOSAL MANAGEMENT», che si occupa di «immagazzinare» rifiuti di molti Stati membri e no dell(cid:146)UE, affondando navi nel Mediterraneo


title: QUESTION ECRITE no 3290/97 de Wolfgang KREISSL-DÖRFLER à la Commission. Négociations de l'OCDE sur l'accord multilatéral sur les investissements (AMI)

eurovoc_concepts:
ACP countries
OECD
UN Conference on Trade and Development
investment
multilateral agreement

text: 30. 4. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 134/131 Re·ponse donne·e par M. Liikanen au nom de la Commission (27 novembre 1997) Le concours cite· en objet a e·te· clo(cid:136)ture· en juin 1997 et 148 laure·ats ont e·te· inscrits sur la liste de re·serve. Les donne·es diffuse·es concernant les diffe·rentes e·tapes du concours sont reprises dans le tableau envoye· directement a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire ainsi qu(cid:146)au Secre·tariat ge·ne·ral du Parlement. (98/C 134/174) QUESTION E· CRITE E-3289/97 pose·e par Wolfgang Kreissl-Do¤rfler (V) a‘ la Commission (20 octobre 1997) Objet: Ne·gociations de l(cid:146)OCDE sur l(cid:146)accord multilate·ral sur les investissements (AMI) Dans sa communication sur l(cid:146)uniformisation a‘ l(cid:146)e·chelle mondiale des re‘gles applicables a‘ l(cid:146)investissement direct (COM(95) 0042-C4-0118/95), la Commission de·finit les ta(cid:136)ches spe·cifiques des pays en de·veloppement en ce qui concerne les investissements e·trangers directs (IED): «Pour ces pays, il importe que l(cid:146)IED contribue au de·veloppement des ressources humaines et que les multinationales acceptent d(cid:146)assumer une responsabilite· sociale dans les pays d(cid:146)accueil. Ils souhaitent en particulier e·viter que les flux d(cid:146)IED soient motive·s par l(cid:146)existence de normes environnementales ou sociales peu e·leve·es ou que ces normes soient encore abaisse·es pour attirer l(cid:146)IED. La Communaute· devrait donc accepter de discuter des sauvegardes supple·mentaires telles que des codes de bonne conduite pour les multinationales, afin de rencontrer ces pre·occupations sous la forme de mesures destine·es a‘ accompagner l(cid:146)application des principes ge·ne·raux de libre circulation et de protection des investissements. » Quelles mesures la Commission a-t-elle prises afin de garantir le respect des normes sociales, e·conomiques et e·cologiques par les multinationales? Ou‘ en est la discussion sur l(cid:146)introduction d(cid:146)un code de bonne conduite pour les multinationales? Re·ponse donne·e par Sir Leon Brittan au nom de la Commission (13 novembre 1997) La Commission continue a‘ penser qu(cid:146)un abaissement des normes e·cologiques ou sociales visant a‘ attirer les investissements directs e·trangers devrait e(cid:136)tre e·vite·, dans les pays en de·veloppement comme ailleurs. C(cid:146)est pourquoi elle est favorable a‘ une disposition dans ce sens, qui est actuellement examine·e dans les ne·gociations en vue de la conclusion de l(cid:146)accord multilate·ral sur l(cid:146)investissement (AMI). La Commission soutient par ailleurs les propositions visant a‘ inte·grer dans l(cid:146)accord pre·cite· les orientations de l(cid:146)Organisation de coope·ration et de de·veloppement e·conomiques en ce qui concerne les entreprises multinationales. Enfin, la Commission tient a‘ souligner que rien ne permet de penser que les flux d(cid:146)investissements directs e·trangers dans les pays tiers soient motive·s par l(cid:146)existence de normes e·cologiques ou sociales peu e·leve·es, ni que ces normes aient e·te· abaisse·es pour attirer de tels investissements. (98/C 134/175) QUESTION E· CRITE E-3290/97 pose·e par Wolfgang Kreissl-Do¤rfler (V) a‘ la Commission (20 octobre 1997) Objet: Ne·gociations de l(cid:146)OCDE sur l(cid:146)accord multilate·ral sur les investissements (AMI) Il est indique· dans les orientations du Conseil concernant les ne·gociations de l(cid:146)OCDE sur l(cid:146)accord multilate·ral sur les investissements (AMI) du 27 novembre 1995 que «pendant les ne·gociations, il faut veiller a‘ ce que les pays inte·resse·s non membres de l(cid:146)OCDE soient informe·s et consulte·s. » Des consultations entre la Commission et la pays ACP sur les implications et les re·percussions de l(cid:146)accord sur ces pays ont-elles eu lieu? Ou‘ en sont les ne·gociations sur l(cid:146)accord au sein de l(cid:146)OCDE?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3321/97 do Deputado Joaquín SISÓ CRUELLAS à Comissão. A televisão e os deficientes auditivos na Europa

eurovoc_concepts:
EU aid
European television
audiovisual programme
development plan
facilities for the disabled
physically disabled person

text: C 134/136 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 30. 4. 98 (98/C 134/181) PERGUNTA ESCRITA E-3317/97 apresentada por Mihail Papayannakis (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (20 de Outubro de 1997) Objecto: Gesta(cid:152)o dos catalizadores usados Ha· ja· bastantes anos que a Gre·cia decidiu apoiar a utiliza(cid:231)a(cid:152)o de automo·veis com catalizadores que neste momento ja· atingem as centenas de milhar. Para muitos, ja· chegou a altura de o substituir. De acordo com a resposta da Comissa(cid:152)o a uma anterior pergunta minha (1808/96) (1) sobre o assunto «. esta· a ser preparada uma proposta sobre ve(cid:14)·culos em fim de vida u·til. (mas) o trabalho de prepara(cid:231)a(cid:152)o desta proposta ainda na(cid:152)o terminou». Pergunta-se a‘ Comissa(cid:152)o se, um ano depois desta resposta, os trabalhos preparato·rios desta proposta sobre os ve(cid:14)·culos em fim de vida ja· esta(cid:152)o conclu(cid:14)·dos, se os catalizadores retirados dos automo·veis para abate representam riscos para o ambiente e a sau·de pu·blica e se tem actualmente informa(cid:231)o(cid:152)es sobre como sa(cid:152)o geridos, na Gre·cia, os catalizadores usados. (1) JO C 385 de 19. 12. 1996, p. 41 Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (1 de Dezembro de 1997) Ja· foram conclu(cid:14)·dos os trabalhos preparato·rios mencionados pela Comissa(cid:152)o na sua resposta a‘ pergunta escrita 1808/96 do Deputado Papayannakis, tendo a Comissa(cid:152)o adoptado, em 9 de Julho de 1997 (1), uma proposta de directiva relativa a ve(cid:14)·culos em fim de vida u·til. Esta proposta conte·m medidas relativas a‘ preven(cid:231)a(cid:152)o de res(cid:14)·duos provenientes de ve(cid:14)·culos em fim de vida u·til, a‘ recolha desses ve(cid:14)·culos, ao seu tratamento, reciclagem e valoriza(cid:231)a(cid:152)o, bem como ao acompanhamento e a‘ informa(cid:231)a(cid:152)o. Estabelece, em especial, objectivos quantitativos para a reutiliza(cid:231)a(cid:152)o, reciclagem e valoriza(cid:231)a(cid:152)o dos ve(cid:14)·culos em fim de vida u·til. A‘ luz da potencial amea(cid:231)a para o ambiente e para a sau·de pu·blica decorrente dos conversores catal(cid:14)·ticos, a proposta exige que os Estados-membros garantam que os ve(cid:14)·culos sera(cid:152)o despojados desses componentes antes de qualquer tratamento. Este pre·-tratamento inclui a remo(cid:231)a(cid:152)o e armazenamento dos conversores catal(cid:14)·ticos, em condi(cid:231)o(cid:152)es de seguran(cid:231)a para o ambiente, com vista a‘ sua reciclagem. A proposta na(cid:152)o conte·m uma obrigatoriedade espec(cid:14)·fica de reciclagem dos conversores catal(cid:14)·ticos, mas estabelece requisitos de valoriza(cid:231)a(cid:152)o e reciclagem para todo o ve(cid:14)·culo. A proposta exige, nomeadamente, que os Estados-membros garantam que, ate· 2005, 85% da massa do ve(cid:14)·culo seja reutilizada ou valorizada (95% ate· 2015) e 80% seja reutilizada ou reciclada (85% ate· 2015). A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o dispo(cid:152)e, neste momento, de informa(cid:231)o(cid:152)es relativas a‘ elimina(cid:231)a(cid:152)o de conversores catal(cid:14)·ticos na Gre·cia. (1) COM(97)358 final. (98/C 134/182) PERGUNTA ESCRITA E-3321/97 apresentada por Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (20 de Outubro de 1997) Objecto: A televisa(cid:152)o e os deficientes auditivos na Europa A televisa(cid:152)o tem uma importa(cid:136)ncia crescente como meio de comunica(cid:231)a(cid:152)o e de lazer para as pessoas com deficie(cid:136)ncias auditivas, uma vez que na(cid:152)o existem verdadeiras dificuldades te·cnicas que impe(cid:231)am adapta·-la a‘s suas necessidades, muito embora o alcance e a forma como se processa essa adapta(cid:231)a(cid:152)o nos diferentes Estados- membros da Unia(cid:152)o seja muito diversa. Podera· a Comissa(cid:152)o informar se existe algum tipo de ajuda destinada a que as televiso(cid:152)es europeias possam emitir um maior nu·mero de emisso(cid:152)es adaptadas a‘s necessidades dos deficientes auditivos?


title: WRITTEN QUESTION No. 3290/97 by Wolfgang KREISSL-DÖRFLER to the Commission. OECD negotiations on the Multilateral Investment Agreement (MIA)

text: 30. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 134/131 Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens va¤gnar (27 november 1997) Na¤mnda uttagningsprov avslutades i juni 1997 med att 148 kandidater fo¤rdes upp p(cid:229) reservlistan. Information om uttagningsprovets olika delar (cid:229)terfinns i den sammansta¤llning som sa¤nts direkt till parlaments- ledamoten och parlamentets generalsekretariat. (98/C 134/174) SKRIFTLIG FR¯GA E-3289/97 fr(cid:229)n Wolfgang Kreissl-Do¤rfler (V) till kommissionen (20 oktober 1997) A¤mne: OECD-fo¤rhandlingar om det multilaterala avtalet om investeringar (MAI) Kommissionen tar i sitt meddelande (cid:148)Va¤rldsomspa¤nnande direktinvesteringar p(cid:229) lika villkor(cid:148) (KOM(95)0042 › C4-0118/95) upp utvecklingsla¤ndernas specifika o¤nskem(cid:229)l i samband med utla¤ndska direktinvesteringar. I meddelandet anges att dessa la¤nder har ett sa¤rskilt intresse av att utla¤ndska direktinvesteringar bidrar till en utveckling av de ma¤nskliga resurserna och att multinationella fo¤retag accepterar ett socialt ansvar d(cid:229) de agerar i va¤rdlandet. Likas(cid:229) anges att dessa la¤nder framfo¤r allt vill fo¤rhindra att investeringar motiveras av l(cid:229)ga standarder p(cid:229) miljo¤omr(cid:229)det och p(cid:229) det sociala omr(cid:229)det, eller att la¤nder sa¤nker dessa standarder ytterligare fo¤r att locka till sig utla¤ndska direktinvesteringar. Enligt meddelandet bo¤r gemenskapen da¤rfo¤r diskutera ytterligare skydds(cid:229)t- ga¤rder, till exempel uppfo¤randekodexar fo¤r multinationella fo¤retag, i syfte att uppfylla dessa o¤nskem(cid:229)l som ett komplement till de generella principerna fo¤r att sa¤kersta¤lla ett fritt flo¤de fo¤r och skydd av investeringar. Vilka (cid:229)tga¤rder har kommissionen vidtagit fo¤r att sa¤kersta¤lla att multinationella fo¤retag respekterar sociala, ekonomiska och ekologiska standarder? Hur l(cid:229)ngt har diskussionen om att info¤ra uppfo¤randekodexar fo¤r multinationella fo¤retag kommit? Svar fr(cid:229)n Leon Brittan p(cid:229) kommissionens va¤gnar (13 november 1997) Kommissionen vidh(cid:229)ller sin uppfattning att en sa¤nkning av miljo¤krav och sociala krav fo¤r att locka till utla¤ndska direktinvesteringar bo¤r undvikas och det ga¤ller inte bara i utvecklingsla¤nderna. Kommissionen sta¤ller sig da¤rfo¤r positiv till en besta¤mmelse ha¤rom, vilket fo¤r na¤rvarande diskuteras vid fo¤rhandlingarna om ett multilateralt investeringsavtal (MIA). Kommissionen sto¤der a¤ven fo¤rslagen om att info¤rliva OECD:s riktlinjer fo¤r multinationella fo¤retag i MIA. Till sist skulle kommissionen vilja p(cid:229)peka att det finns fo¤ga bevis p(cid:229) att utla¤ndska direktinvesteringar stro¤mmar till la¤nder i tredje va¤rlden i syfte att dra nytta av la¤gre miljo¤krav eller sociala krav eller att dessa krav har sa¤nkts fo¤r att locka till utla¤ndska investeringar. (98/C 134/175) SKRIFTLIG FR¯GA E-3290/97 fr(cid:229)n Wolfgang Kreissl-Do¤rfler (V) till kommissionen (20 oktober 1997) A¤mne: OECD-fo¤rhandlingar om det multilaterala avtalet om investeringar (MAI) I r(cid:229)dets riktlinjer av den 27 november 1995 fo¤r OECD-fo¤rhandlingarna om det multilaterala avtalet om investeringar (MAI) anges att det under fo¤rhandlingarna skall sa¤kersta¤llas att bero¤rda icke-OECD-la¤nder informeras och att samr(cid:229)d sker med dem. Har samr(cid:229)d a¤gt rum mellan kommissionen och AVS-staterna om MAI:s betydelse och konsekvenser fo¤r dessa stater? Hur l(cid:229)ngt har fo¤rhandlingarna om MAI kommit inom OECD?


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2051/97 της Επιτροπής της 20ής Οκτωβρίου 1997 περί καθορισμού των λεπτομερειών εφαρμογής των διατάξεων που αφορούν τη χορήγηση χρηματοδοτικής συμμετοχής της Κοινότητας για το «φυτοϋγειονομικό έλεγχο»

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU aid
financial aid
parasitology
plant health legislation
protection of plant life


title: Direktiva Sveta 97/61/ES z dne 20. oktobra 1997 o spremembi Priloge k Direktivi 91/492/EGS o zdravstvenih pogojih za proizvodnjo in dajanje živih školjk na trg

eurovoc_concepts:
fishery produce
health certificate
health control
live animal
marketing
mollusc

text: 24 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 22 31997L0061 29. 10. 1997 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 295/35 DIREKTIVA SVETA 97/61/ES z dne 20. oktobra 1997 o spremembi Priloge k Direktivi 91/492/EGS o zdravstvenih pogojih za proizvodnjo in dajanje živih školjk na trg SVET EVROPSKE UNIJE JE, SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO: ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Direktive Sveta 91/492/EGS z dne 15. julija 1991 o zdravstvenih pogojih za proizvodnjo in dajanje živih školjk na trg (1) ter zlasti člena 11 Direktive, Člen 1 Priloga k Direktivi 91/492/EGS se spremeni: ob upoštevanju predloga Komisije, 1. točka 6 v poglavju II se nadomesti z naslednjim: ker poglavje V v Prilogi k Direktivi 91/492/EGS določa spre- jemljive mejne vrednosti za dve vrsti morskih toksinov, ki ogro- žajo javno zdravje; ker obstajajo znanstveni dokazi, da se je na območjih, kjer se proizvajajo školjke, pojavil nov morski toksin ASP (Amnesic Shellfish Poisoning), ki bi lahko ogrozil zdravje potrošnikov; ker je treba zahteve za javno zdravje v zvezi z živimi školjkami iz poglavja V v Prilogi k Direktivi 91/492/EGS spremeniti tako, da bodo upoštevale ta novi morski toksin; ker je treba za ta novi morski toksin določiti sprejemljivo mejno vrednost, da bi zaščitili javno zdravje; ker so izkušnje pokazale, da bi moral registracijski dokument za ugotavljanje istovetnosti serij mehkužcev, določen v točki 6 poglavja II v Prilogi k Direktivi 91/492/EGS, vsebovati podatke o zdravstvenem stanju izvornega območja ter o postopkih prečiščevanja ali ponovne nasaditve, ki so bili opravljeni na mehkužcih; ker mora biti mogoče slediti poreklu školjk, ki so dane na trg; ker bi zato moralo biti mogoče povezati podatke, navedene na registracijskem dokumentu, z vsako serijo, dano na trg, v regi- stru, ki ga vodi odpremni center; ker bi delavci in inšpekcijske službe lažje razumeli standarden registracijski dokument, ne glede na jezik, v katerem je sestav- ljen; ker bi morala Komisija uvesti takšen standarden doku- ment, (1) UL L 268, 24. 9. 1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 1994. „6. Pristojni organ mora na zahtevo nabiralca izdati regi- stracijski dokument za ugotavljanje istovetnosti serij živih školjk med prevozom iz gojitvenega območja v odpremni center, obrat za prečiščevanje, na območje za ponovno nasaditev ali v predelovalni obrat. Za vsako serijo mora nabiralec čitljivo in neizbrisno izpolniti ustrezne rubrike na registracijskem dokumentu, ki morajo vsebovati naslednje podatke: — ime in naslov nabiralca, — datum nabiranja, — lokacijo proizvodnega območja, navedenega čimbolj natančnim opisom ali s številčno oznako, s — zdravstveno stanje proizvodnega območja, kot je navedeno v poglavju I, — čimbolj natančno navedeno vrsto lupinarjev in koli- čino, — številko odobritve in namembni kraj za pakiranje, ponovno nasaditev, prečiščevanje ali predelavo. Nabiralec mora registracijski dokument podpisati navesti datum. in Registracijski dokumenti morajo biti redno in zapo- redno oštevilčeni. Pristojni organ vodi register številk registracijskih dokumentov, skupaj z imeni oseb, ki nabirajo žive školjke in katerim so bili dokumenti izdani. Na registracijskem dokumentu vsake serije živih školjk mora biti ob dostavi serije v odpremni center, obrat za prečiščevanje, območje za ponovno nasaditev ali predelovalni obrat odtisnjen datum, navedeni centri, območja ali obrati pa morajo takšen dokument hraniti vsaj dvanajst mesecev. Poleg tega ga mora prav tako dolgo hraniti tudi nabiralec. 03/Zv. 22 SL Uradni list Evropske unije 25 Če pa nabiranje opravljajo delavci iz namembnih odpremnih centrov, obratov za prečiščevanje, območij za ponovno nasaditev ali predelovalnih obratov, se trajnimi lahko registracijski dokument nadomesti prevoznim dovoljenjem, ki ga izda pristojni organ. Komisija v skladu s postopkom iz člena 12 te direktive sprejme standardni registracijski dokument, ki vsebuje napotila na različne zahteve, ki jih mora vsebovati in so navedene v poglavjih II, III in IV v tej prilogi. “; s 2. točka 9 v poglavju III se nadomesti z naslednjim: „9. po nabiranju na območju za ponovno nasaditev, mora serije med prevozom iz območja za ponovno nasaditev v odobreni odpremni center, obrat za prečiščevanje ali predelovalni obrat spremljati registracijski dokument, katerega obrazec sestavi Komisija v skladu s postopkom iz člena 12 direktive, ki poleg podatkov iz točke 6 v poglavju II v tej prilogi navaja med drugim mesto in številko dovoljenja območja za ponovno nasaditev ter trajanje ponovne nasaditve, skupaj z drugimi podatki, potrebnimi za ugotavljanje istovetnosti proizvoda in za sledenje proizvodu. Vendar pa se zgoraj navedeno ne zahteva, če območje za ponovno nasaditev in odpremni center, obrat za prečiščevanje isto osebje. “; ali predelovalni obrat upravlja 3. drugi pododstavek točke 13 Oddelka III v Prilogi IV se nado- mesti z naslednjim: „Obrati za prečiščevanje, ki odpremijo serije živih školjk v odpremne centre, morajo priložiti registracijski dokument, katerega obrazec sestavi Komisija v skladu s postopkom iz člena 12 direktive, v katerem so poleg podatkov iz točke 6 v poglavju II v tej prilogi med drugim navedeni še številka odobritve in naslov obrata za prečiščevanje ter trajanje prečiščevanja, datum vstopa in izstopa iz obrata za prečišče- vanje, ter drugi podatki, potrebni za ugotavljanje istovet- nosti proizvoda in za sledenje proizvodu. “; 4. točka 4 v Oddelku IV v poglavju IV se nadomesti z nasled- njim: „4. Odpremni centri morajo imeti na razpolago pristojnemu organu naslednje: — rezultate mikrobioloških preskusov živih školjk iz odobrenega proizvodnega območja ali območja za ponovno nasaditev ali obrata za prečiščevanje, — podatke o živih školjkah in količinah živih školjk, dobavljenih v odpremni center, in pripadajoče regi- stracijske dokumente, — podrobne podatke o odpremi, skupaj z imeni in naslovi prejemnikov, datumi in količinami odprem- ljenih živih školjk, ter ustreznimi vstopnimi registra- cijskimi dokumenti. Navedeni podatki morajo biti razvrščeni po vrstnem redu in se hranijo toliko časa, kot to določi pristojni organ, vendar vsaj dvanajst mesecev. “; 5. v poglavju V se vnese naslednja točka: „7a. Skupna vsebnost ASP (Amnesic Shellfish Poison) v užitnih delih mehkužcev (telo v celoti ali vsak užiten del posebej) ne sme presegati 20 mikrogramov domoične kisline na gram z uporabo metode teko- činske kromatografije visoke zmogljivosti (HPLC). “ Člen 2 1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 1. julija 1998. O tem takoj obvestijo Komisijo. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način skli- cevanja določijo države članice. 2. Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodajo, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. Člen 3 Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evrop- skih skupnosti. Ta direktiva je naslovljena na države članice. Člen 4 V Luxembourgu, 20. Oktobra 1997 Za Svet Predsednik F. BODEN


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3292/97 van Wolfgang KREISSL- DÖRFLER aan de Commissie. Toegang tot de markt voor de minst ontwikkelde landen (LLDC's)

text: 25. 5. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 158/79 Overeenkomstig artikel 12, lid 1), van Richtlijn 95/62/EG van het Europees Parlement en de Raad van 13 decem- ber 1995 inzake de toepassing van (cid:132)Open Network Provision(cid:148) (ONP) op spraaktelefonie (2), moeten de lidstaten ervoor zorgen dat de tarieven voor de spraaktelefoondienst op de kosten georie¤nteerd zijn. Deze verplichting zal worden gehandhaafd in de gewijzigde formulering van deze richtlijn (nu artikel 17), die zich momenteel in het laatste stadium van goedkeuring bevindt. Een aantal lidstaten heeft er echter nog niet voor gezorgd dat hun telecommunicatieorganisaties een kostentoerekeningssysteem toepassen ter controle van de doeltreffende tenuitvoerlegging van het beginsel van kostenorie¤ntering. De toetreding van concurrenten tot dit marktsegment zal hoe dan ook leiden tot een verdere aanpassing van de tarieven. De tweede reden voor de tariefverschillen tussen binnenlandse en grensoverschrijdende verbindingen is dat de onderliggende infrastructuur op een nationale basis is aangelegd, in het kader van de nationale monopolies. Om deze kostenstructuur bij te stellen, moet nieuwe infrastructuur worden aangelegd, bijvoorbeeld langs spoorwegen. Sinds 1 juli 1996 moeten de lidstaten toestaan dat dergelijke netwerken beschikbaar worden gesteld van andere dan spraaktelefoondiensten en per 1 januari 1998 zullen de resterende bijzondere en uitsluitende rechten op de totstandbrenging van dergelijke infrastructuur worden opgeheven. Daarnaast houdt de Commissie bij de goedkeuring van wereldwijde samenwerkingsovereenkomsten, op grond van artikel 85 van het EG-Verdrag, rekening met de mogelijke bijdrage ervan tot de aanleg van grensoverschrijdende netwerken. De hoge tarieven voor grensoverschrijdende verbindingen zijn eveneens het gevolg van het huidige niveau van de interconnectietarieven en internationale verrekeningskoersen. De Commissie zal deze tarieven en de rechtvaardiging ervan toetsen aan de beginselen die zijn aangegeven in haar ontwerp van (cid:132)Mededeling inzake de toepassing van de mededingingsregels op toegangsovereenkomsten telecommunicatiesector(cid:148), waaraan de laatste hand wordt gelegd. In het bijzonder verbiedt artikel 86 van het EG-Verdrag dat exploitanten in een machtspositie gelijkaardige transacties ongelijk behandelen en onbillijke prijzen aanrekenen. De prijs voor het bee¤indigen van een gesprek moet gerelateerd zijn aan de feitelijke kosten van de dienstverlening; een exploitant mag daarbij uitsluitend onderscheid maken tussen nationale en grensoverschrijdende verbindingen indien er voor hem een duidelijk kostenverschil is bij het verlenen van deze diensten. Krachtens artikel 7, lid 2), van Richtlijn 97/33/EG van het Europees Parlement en de Raad van 30 juni 1997 inzake interconnectie op telecommunicatiegebied, wat betreft de waarborging van de universele dienst en van de interoperabiliteit door toepassing van de beginselen van Open Network Provision (3), moeten de opererende telecommunicatie-organisaties met ingang van 1 januari 1998 eveneens op kosten gebaseerde interconnectie- tarieven aanbieden, waardoor ten minste in de Unie de huidige hoge verrekeningskosten niet meer toepasbaar zullen zijn. Vanaf die datum zullen de grensoverschrijdende-interconnectietarieven onderworpen zijn aan onderhandelingen, wat tot een aanzienlijke tariefverlaging voor grensoverschrijdende gesprekken in de Unie zou moeten leiden. Op 15 oktober 1997 heeft de Commissie haar goedkeuring gehecht aan een aanbeveling betreffende interconnectieprijzen (nog te publiceren), waarin de aanbevolen (cid:132)correcte(cid:148) interconnectieprijzen worden aangegeven, die gebaseerd zijn op de prijzen van de drie lidstaten met de laagste kosten. Tenslotte zal de wijziging van Richtlijn 97/33/EG waarbij de verplichting wordt opgelegd tot invoering van carrierkeuze op individuele gespreksbasis of carrier voorkeuze en waarover de Raad momenteel beraadslaagt, het effect van deze maatregelen versterken. (1) PB L 74 van 22. 3. 1996. (2) PB L 321 van 30. 12. 1995. (3) PB L 199 van 26. 7. 1997. (98/C 158/101) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3292/97 van Wolfgang Kreissl-Do¤rfler (V) aan de Commissie (20 oktober 1997) Betreft: Toegang tot de markt voor de minst ontwikkelde landen (LLDC(cid:146)s) Welke stappen heeft de Commissie ondernomen in verband met het besluit van de Raad derde landen aan te sporen de toegang tot de markt voor LLDC(cid:146)s te verbeteren?