title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over de "Mededeling van de Commissie aan de Raad, het Europees Parlement, het Economisch en Sociaal Comité en het Comité van de Regio's over Klimaatverandering - De Europese benadering voor de conferentie van Kyoto"

eurovoc_concepts:
UN convention
climate change
environmental protection
greenhouse gas
pollution control measures

text: 21. 1. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 19/85 Advies van het Economisch en Sociaal Comité over de „Mededeling van de Commissie aan de Raad, het Europees Parlement, het Economisch en Sociaal Comité en het Comité van de Regio’s over Klimaatverandering — De Europese benadering voor de conferentie van Kyoto” (98/C 19/23) De Commissie heeft op 6 oktober 1997 besloten, overeenkomstig artikel 198 van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap het Economisch en Sociaal Comité te raadplegen over de voornoemde mededeling. Het Economisch en Sociaal Comité heeft tijdens zijn 349e Zitting (vergadering van 29 oktober 1997) de heer Pellarini als algemeen rapporteur aangewezen en het volgende advies uitgebracht, dat met 79 stemmen vo´ o´r, 25 stemmen tegen bij 19 onthoudingen is goedgekeurd. 1. Inleiding 1. 1. De milieutop van 1992 in Rio moet als een succes worden bestempeld doordat de internationale publieke opinie beter van de milieuproblematiek werd doordron- gen en verplichtingen zijn aangegaan om de toekomst van de planeet veilig te stellen. Tijdens de in december in Kyoto te houden derde conferentie van de partijen bij het Klimaatverdrag dienen de door de partijen aangegane verplichtingen evenwel in juridisch en praktisch opzicht te worden geconcretiseerd. 1. 1. 1. Het in Rio ondertekende en op 21 maart 1994 in werking getreden Klimaatverdrag vormt de start van internationale samenwerking bij het streven naar duurzame ontwikkeling. Voor zover de beoogde stabi- lisering van de concentraties van broeikasgassen in de atmosfeer om gevaarlijke interactie met het klimaat- systeem tegen te gaan (1), al is gerealiseerd, is zulks eerder het resultaat van factoren als economische recessie met daling van het energieverbruik, gebruik van kern- energie, omschakeling van elektriciteitscentrales op aardgas, mijnsluitingen e. d. dan van het voeren van een coherent omschakelingsbeleid. 1. 1. 2. Hoewel dank zij de motorfunctie van de EU en de bindende verplichtingen van het Protocol van Montreal het CFK-gebruik fors kon worden terugge- drongen, kan hetzelfde niet van de CO2-uitstoot worden gezegd. Op het terrein van energie-efficiency kon welis- waar terreinwinst worden geboekt, maar het totale energieverbruik en dus ook de uitstoot van dit uitermate belangrijke broeikasgas zijn met name in de vervoerssec- tor nog toegenomen. Het is dus niet gelukt de uitstoot op het niveau van 1990 te stabiliseren. 1. 2. Aangezien de bereikte resultaten over de gehele linie onbevredigend waren, heeft de eerste conferentie (Berlijn, maart 1995) de ontwikkelde landen (lijst in bijlage I bij het verdrag) het mandaat gegeven om gekwantificeerde verplichtingen tot beperking en terug- dringing van broeikasgassen voor na het jaar 2000 op zich te nemen en deze in een protocol of een ander rechtsinstrument te verankeren. In dit mandaat worden nieuwe verplichtingen voor niet in bijlage I opgenomen landen uitgesloten en wordt herhaald dat het leeuwen- deel van de uitstoot uit ontwikkelde landen (met de VS voorop) afkomstig is en dat de uitstoot per hoofd van de bevolking in de ontwikkelingslanden nog betrekkelijk gering is. 1. 3. Het mandaat van Berlijn heeft vorm gekregen in het begin 1996 verschenen tweede rapport van de intergouvernementele werkgroep inzake klimaatveran- dering (IPCC), waarin staat dat de bestaande gegevens aantonen dat de mens zichtbaar invloed op het klimaat- systeem in de wereld uitoefent (2). De zin van het voorzorgbeginsel dat ten grondslag lag aan het eerste evaluatierapport en aan het Verdrag van Rio, wordt hiermee eens te meer aangetoond. Een vastberaden gezamenlijk optreden om toekomstige schade te voorko- men, duldt bijgevolg geen verder uitstel. 1. 4. Kort vo´o´r de conferentie van Kyoto, waar het mandaat van Berlijn in daden zou moeten worden omgezet, heeft evenwel uitsluitend de Europese Unie getracht de haalbaarheid van een reductiedoel van 15 % tot het jaar 2010, met een tussenfase van 7,5 % in 2005, voor een combinatie van drie broeikasgassen (CO2, CH4 en N2O) aan te tonen. Hiertoe heeft zij haar onderhandelingspositie vastgelegd in een gedetailleerd werkdocument over de economische en technologische kanten van de te nemen maatregelen. Hoewel landen als Japan, de VS en Australie¨ nog geen definitief standpunt hebben ingenomen, verzetten zij zich principieel tegen het Europese standpunt en tenderen zij naar veel voorzichtigere reductiedoelstellingen of zelfs naar louter vrijblijvende stabilisering. Namens de groep van 77 landen en China heeft Tanzania daarentegen de door de EU voorgestelde reductiedoelstellingen gesteund. Daaraan hebben zij voor het jaar 2020 een reductiedoel van 35 % toegevoegd. Bovendien dringen zij aan op instelling van een fonds om de reductie-inspanningen van de ontwikkelingslanden te financieren. Dit fonds zou moeten worden gevoed door (ontwikkelde) landen uit bijlage I die hun verplichtingen niet nakomen. (1) Artikel 2 van het klimaatverdrag: „stabilization of green- house gas concentrations in the atmosphere at a level that would prevent dangerous anthropogenic interference with the climate system”. (2) Tweede evaluatierapport van het IPCC: „The balance of evidence suggests a discernible human influence on global climate”. C 19/86 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 21. 1. 98 1. 5. De Europese Unie maakt de concretisering van de op zich te nemen verplichtingen afhankelijk van de in Kyoto te nemen besluiten; anders gezegd, een eenzijdig initiatief wordt uitgesloten. Dit kan een zwakke plek in de onderhandelingen gaan vormen en er zelfs toe leiden dat niets wordt ondernomen indien geen overeenstem- ming wordt bereikt. Daarmee is het risico niet denkbeel- dig dat men de tegen de klimaatveranderingen te nemen maatregelen ter wille van het concurrentievermogen en de globalisering steeds maar voor zich uit blijft schuiven. Daarbij heeft de politieke besluitvorming in Europa in de afgelopen jaren laten zien dat hoog van „duurzame ontwikkeling” wordt opgegeven, maar dat hiervan in de praktijk minder terechtkomt. 2. Algemene opmerkingen 2. 1. De onderhavige mededeling van de Commissie (waarvoor de Raad van de EU in maart en juni 1997 opdracht heeft gegeven) moet positief worden beoordeeld, omdat getracht wordt inhoud te geven aan de onderhandelingspositie van de EU en de haalbaarheid van duurzame ontwikkeling aan te tonen. Positief is ook dat andere belangrijke actoren, zoals de VS en Japan, worden gedwongen hun standpunten dienaangaande officieel bekend te maken, waardoor de discussie tijdens de conferentie van Kyoto concrete vormen aanneemt en minder vrijblijvend wordt. 2. 1. 1. Niettemin kan een in politiek opzicht zwak element worden vastgesteld: er wordt namelijk niet aan een eenzijdige verbintenis van EU-zijde gedacht. Hieraan had uitsluitend de Raad tijdens zijn vergadering van 16 oktober jl. iets kunnen doen. Bovendien wordt nog op twee niveaus geredeneerd, omdat ecologische en economische overwegingen niet altijd op één noemer worden gebracht. Onduidelijk is welke weg met duurza- me ontwikkeling moet worden ingeslagen. Dit begrip is immers wel als beginsel in het Verdrag van Amsterdam opgenomen, maar nog niet nader ingevuld. 2. 1. 2. In feite heeft de Raad bevestigd dat hij erop uit is dat in Kyoto een doeltreffend protocol met juridisch bindende doelstellingen wordt vastgesteld (1), en be- treurd dat een aantal belangrijke industrielanden geen of tekortschietende onderhandelingsvoorstellen heeft gedaan. Daarentegen blijft de Raad nogal vaag en duister over de vraag of de EU beleid en maatregelen kan gaan uitwerken en uitvoeren om deze doelstellingen te realiseren. 2. 2. Afgaande op de door wetenschappers uitgespro- ken verontrusting (zie met name het tweede evaluatierap- port van het IPCC), die door een massa onweerlegbare wetenschappelijke gegevens wordt onderbouwd, zijn op grond van het voorzorgbeginsel spoedeisende, doel- gerichte maatregelen geboden, omdat anders de kosten van toekomstige schade wel eens niet meer te hanteren zouden kunnen zijn. 2. 2. 1. De Commissie betoogt dat van te drastische maatregelen wordt afgezien zodra het besef doordringt (1) Conclusies van de Milieu-Raad van 16 oktober jl. hoe hoog de omschakelingskosten zijn. Bij de keuze van maatregelen laat men zich immers leiden door motieven als het concurrentievermogen op korte termijn op een geglobaliseerde markt. Daarbij wordt vergeten hoe vaak al is aangetoond dat milieuvriendelijke maatregelen voordeel opleveren en dat door uitstel van de omschake- lingsmaatregelen de kosten steeds verder zullen oplopen. Deze argumenten voorzien haar voorstellen trouwens van een stevig draagvlak. 2. 3. Globalisering moet namelijk niet slechts worden gezien als verschijnsel dat belangrijk is voor de financie¨le markten en het concurrentievermogen, maar ook in de zin van globalisering van de risico’s en van de verantwoordelijkheid voor de toekomst van de planeet: de klimaatveranderingen vormen ongetwijfeld een globale uitdaging die vraagt om herijking van de internationale samenwerking. Het kan immers niet zo zijn dat deze door de financie¨le markten en lobby’s wordt beheerst. 2. 3. 1. In dit verband had meer aandacht moeten worden besteed aan de statistische gegevens over de uitstoot van broeikasgassen voor de belangrijke sectoren industrie, energie en vervoer, waaruit ondubbelzinnig blijkt hoezeer die uitstoot in de industrie en de energiesec- tor al is teruggedrongen, terwijl in de vervoerssector een aanzienlijke constante toename van de CO2-uitstoot valt waar te nemen. 2. 4. Mochten uit de conferentie van Kyoto concrete verplichtingen voortvloeien, dan moet bijgevolg nauwge- zet worden bekeken hoe de lasten van de noodzakelijk geworden omschakeling moeten worden verdeeld. Het zou logisch zijn deze voornamelijk door de industrielan- den te laten dragen, omdat zij het grootste gedeelte van de uitstoot veroorzaken en over de technologie beschikken om de uitdaging op te nemen en voor verspreiding van de technologische vooruitgang te zor- gen. De Europese Unie kan in dit verband een voorbeeld- functie vervullen, omdat zij is gewikkeld in een gemeen- schappelijk economisch en politiek proces waarvan duurzame ontwikkeling een belangrijk element vormt. 2. 5. Nadat de Commissie heeft uiteengezet welke maatregelen reeds op EU-niveau zijn genomen en welke voorstellen inmiddels zijn ingediend, waarover het Comité tijdens deze Zitting trouwens advies uitbrengt (advies van de heer Schmitz over de belasting van energieproducten en advies van de heer Boisserée over de energiedimensie van klimaatveranderingen), zet zij nog een aantal bakens voor de toekomst uit, waarmee zij de andere industrielanden een gemeenschappelijk draagvlak wil aanbieden. Dit draagvlak kan tot het welslagen van Kyoto 2. 6. bijdragen, waarmee de EU een duidelijk andere koers vaart dan de VS en Japan, die naar een terughoudender aanpak lijken te tenderen. Alleen wanneer de ontwikkel- de landen zich tot een concreet en coherent beleid verplichten, kan eraan worden gedacht de ontwikke- lingslanden sterker hierbij te betrekken. Vast staat 21. 1. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 19/87 namelijk dat het energieverbruik van de laatstgenoemde landen gaat toenemen. De VS zouden de onderhandelin- gen van Kyoto afhankelijk willen maken van overeen- komsten over verhandeling van emissierechten en geza- menlijke toepassing hiervan (emissions trade en joint implementation) tussen ontwikkelde en ontwikkelings- landen. Dit is evenwel een volgende fase, waaraan slechts kan worden gedacht als de ontwikkelde landen coherent werken aan maatregelen om de uitstoot als gevolg van hun eigen economische ontwikkeling terug te dringen. 3. Conclusie Aangezien het Comité ervan overtuigd is dat de 3. 1. onderhandelingspositie van de Europese Unie ertoe kan bijdragen van de conferentie in Kyoto een succes te maken, stemt het met de mededeling van de Commissie in. Wel is het voornemens de concrete voorstellen voor maatregelen en de gevolgen hiervan binnen de EU tegen het licht te houden en hierover een oordeel uit te spreken zodra de resultaten van de conferentie bekend zijn. Brussel, 29 oktober 1997. De voorzitter van het Economisch en Sociaal Comité T. JENKINS Advies van het Economisch en Sociaal Comité over „De energiedimensie van klimaatveran- deringen (Mededeling van de Commissie aan de Raad, het Europees Parlement, het Economisch en Sociaal Comité en het Comité van de Regio’s)” (98/C 19/24) De Commissie heeft op 20 mei 1997 besloten, overeenkomstig de bepalingen van artikel 198 van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, het Economisch en Sociaal Comité te raadplegen over de voornoemde mededeling. De Afdeling voor energie, nucleaire vraagstukken en onderzoek, die met de voorbereidende werkzaamheden was belast, heeft haar advies op 19 september 1997 goedgekeurd. Rapporteur was de heer Boisserée. Het Economisch en Sociaal Comité heeft tijdens zijn 349e Zitting (vergadering van 29 oktober 1997) het volgende advies uitgebracht, dat met 98 stemmen vo´ o´r en 10 stemmen tegen, bij 11 onthoudingen, werd goedgekeurd. 1. Inleiding 1. 1. De Europese Commissie heeft het Economisch en Sociaal Comité — naast de Raad, het Europees Parlement en het Comité van de Regio’s — een Medede- ling over de energiedimensie van klimaatveranderingen voorgelegd. Dit document borduurt voort op het Raam- verdrag van de Verenigde Naties inzake klimaatverande- ring (Rio de Janeiro 1992), dat ook door de Europese Gemeenschap en de lid-staten is ondertekend. In decem- ber 1997 zullen de verdragsluitende partijen in Kyoto de derde conferentie over de uitvoering van deze overeen- komst houden. 1. 1. 1. Onderhavige Mededeling strookt inhoudelijk methetstandpuntdatdeRaadop3maart1997methetoog op deze conferentie heeft voorbereid: de industrielanden moeten bindende toezeggingen doen om tot een gefaseer- de vermindering van de uitstoot van CO2 en van andere broeikasgassen (met name methaan en N2O) te komen. Van deze emissies wordt aangenomen dat zij klimaatver- anderingen kunnen veroorzaken. 1. 1. 2. De Mededeling is eveneens bedoeld om duide- lijk aan te geven wat Europa als gevolg van de klimaat- problematiek op energiegebied te doen staat en een aantal gebieden te noemen waarop energiemaatregelen en -opties kunnen bijdragen tot vermindering van voor het klimaat relevante emissies. In het najaar zal de Commissie met een bredere Mededeling komen waarin alle bij de klimaatproblematiek betrokken sectoren (naast het energiebeleid met name vervoer, industrie en landbouw) aan bod zullen komen. Om de in Kyoto overeen te komen doelstellingen te realiseren, zal naderhand een actieplan worden uitge- werkt. Uitgaande van dit actieplan moet dan een vermindering van voor het klimaat relevante emissies worden gerealiseerd, met name door energiebesparing en overschakeling op andere energiedragers. In maart/mei 1997 heeft de Raad een besluit 1. 1. 3. genomen over de onderhandelingspositie van de EU met


title: Industristrukturer og Aktiviteter : Koordineret årlig industristatistik i medlemsstaterne.,Structure et activité de l'industrie : Enquête annuelle coordonnée sur l'activité industrielle dans les états membres.,Structuur en bedrijvigheid van de industrie : Gecoördineerde jaarlijkse enquête inzake de industriële bedrijvigheid in de Lid-Staten.,Struktur und Tätigkeit der Industrie : Koordinierte Jahreserhebung über die Tätigkeit der Industrie in den Mitgliedstaaten.,Struttura e attività dell'industria : Indagine annuale coordinata sull'attività industriale negli Stati membri.,Textile industry, leather and leather goods.

eurovoc_concepts:
EU Member State
branch of activity
clothing industry
economic survey
footwear industry
industrial statistics
leather industry
statistical method
textile industry


title: Dohoda mezi Evropským společenstvím a Korejskou republikou o zakázkách v odvětví telekomunikací

eurovoc_concepts:
South Korea
agreement (EU)
public contract
telecommunications

formats: html pdf print

text: 06/sv. 2 CS Úřední věstník Evropské unie 337 21997A1122(01) L 321/32 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 22. 11. 1997 mezi Evropským společenstvím a Korejskou republikou o zakázkách v odvětví telekomunikací DOHODA EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ (dále jen „ES“) na jedné straně a VLÁDA KOREJSKÉ REPUBLIKY (dále jen „Korea“) na straně druhé (dále jen „strany“ a v jednotném čísle „strana“), VZHLEDEM K úsilí a závazkům stran přijatým zejména v rámci Dohody o veřejných zakázkách (GPA 1994), které jsou zaměřeny na liberalizaci veřejných zakázek; S PŘÁNÍM dále pokračovat v tomto úsilí a vzájemně si poskytnout přístup k zakázkám zadávaným svými provozovateli v odvětví telekomunikací, aniž jsou dotčeny podmínky uvedené v této dohodě; S VĚDOMÍM potřeby zajistit úspěšný výsledek jednání o liberalizaci telekomunikačních služeb zahájeného pod záštitou Světové obchodní organizace, SE DOHODLY TAKTO: zadávání zakázek na výrobky a související služby provozovateli v odvětví telekomunikací obou stran. Článek 1 Účel, definice a rozsah 1. Účelem této dohody je zajistit dodavatelům a poskytovatelům služeb obou stran vzájemný průhledný přístup bez jakékoli dis- kriminace k zakázkám na výrobky a související služby zadávaným provozovateli v odvětví telekomunikací uvedenými v příloze I. 2. Pro účely této dohody se rozumí: a) „provozovateli v odvětví telekomunikací“ provozovatelé v odvětví telekomunikací uvedení na seznamu v příloze I. Strany tento seznam aktualizují vzájemnou dohodou, kdykoli je třeba; 4. V případě zadání zakázky nebo souborů zakázek korejskými provozovateli v odvětví telekomunikací na dodávky výrobků a souvisejících služeb se tato dohoda vztahuje pouze na zakázky, jejichž předpokládaná hodnota bez DPH nebo obdobné daně z obratu není nižší než 450 000 SDR, nedohodnou-li se strany jinak. V případě zakázek nebo souborů zakázek uzavřených provozo- vateli v odvětví telekomunikací ES na dodávky výrobků a souvi- sejících služeb se tato dohoda vztahuje pouze na zakázky, jejichž předpokládaná hodnota bez DPH nebo obdobné daně z obratu není nižší než 600 000 ECU, nedohodnou-li se strany jinak. Převod zvláštních práv čerpání na korejský won se provede postu- pem podle Dohody Světové obchodní organizace o veřejných zakázkách z roku 1994. 5. Tato dohoda se nevztahuje na: b) „výrobky“ jakékoli zařízení, dodávky a materiál určené pro instalaci, provoz, údržbu, opravy a řízení přenosových sítí, jakož i zařízení pro výzkum, vývoj, měření a zkoušky, zařízení pro výuku a koncová zařízení; a) zakázky na výrobky a služby určené ke zpětnému prodeji pro obchodní účely nebo k výrobě zboží určeného pro obchodní účely; c) „souvisejícími v odvětví telekomunikací v rámci zakázky na výrobky. služby dodávané provozovateli službami“ b) pro ES: 3. Tato dohoda se vztahuje na právní předpisy a zvyklosti upra- vující zakázky na výrobky a související služby poskytované provozovateli v odvětví telekomunikací každé strany, jakož i na — na smlouvy uzavřené provozovateli v odvětví telekomu- nikací, kteří se účastní účinné a skutečné hospodářské sou- těže na trhu v souladu s článkem 8 směrnice ES o postu- pech zadávání veřejných zakázek ve veřejných službách, 338 CS Úřední věstník Evropské unie 06/sv. 2 — na zakázky na výrobky a související služby zadané před 1. lednem 1998 provozovateli v odvětví telekomunikací usa- zenými v Portugalsku a v Řecku; c) pro Koreu: informací 4. Pokud jde o námitkové řízení a zveřejňování o tomto řízení, neposkytne strana a její provozovatelé v odvětví telekomunikací druhé straně a jejím dodavatelům méně příznivé zacházení než domácím dodavatelům nebo dodavatelům ze třetích zemí. — na zakázky s jediným uchazečem, kdy je vyhrazeno přednostní zacházení pro malé a střední podniky uvedené v Korea’s Government Invested Enterprise Management Law a v Accounting Regulations on Government-Invested Enterprises přijatých Koreou, — na zakázky na družice podle Aviation and Space Industry Development Promotion Law, a to na dobu pěti let ode dne skutečného přistoupení Koreje k Dohodě o veřejných zakázkách. Článek 2 Národní a nediskriminační zacházení 1. Strany zajistí, aby při postupech a zvyklostech týkajících se zadávání zakázek poskytovali provozovatelé v odvětví telekomu- nikací usazení na jejich území i) výrobkům a souvisejícím služ- bám a ii) dodavatelům (1) druhé strany alespoň stejně příznivé zacházení jako: a) domácím výrobkům a souvisejícím službám a/nebo dodava- telům a b) výrobkům a souvisejícím službám a/nebo dodavatelům ze třetích zemí. 2. Strany zajistí, aby provozovatelé v odvětvích telekomunikací usazení na jejich území, pokud jde o zakázky podle této dohody: a) nepřiznávali dodavatelům usazeným na státním území méně příznivé zacházení, než přiznávají jinému dodavateli usa- zenému na státním území, podle stupně kontroly nebo účasti fyzických nebo právnických osob druhé strany; b) nediskriminovali dodavatele usazené na státním území z důvodu, že dodávaný výrobek nebo služba pocházejí od druhé strany. 5. Dohoda Světové obchodní organizace o technických překážkách obchodu se případně použije na právní předpisy a politiky stran, které se týkají zakázek na výrobky a související služby zadávaných jejich provozovateli v odvětví telekomunikací. 6. Strany rovněž zajistí, aby případné technické specifikace sta- novené jejich provozovateli v odvětví telekomunikací ve spise o nabídkovém řízení byly vymezeny s ohledem spíše na technické údaje než na popis požadovaných vlastností. Tyto specifikace se zakládají na mezinárodních normách a neexistují-li, na vnitros- tátních technických předpisech a uznaných vnitrostátních nor- mách. Technické specifikace, které mají zabránit provozovatelům v odvětví telekomunikací nakupovat části zboží nebo služeb pocházející od druhé strany a které mají bránit obchodu s tímto zbožím nebo službami mezi stranami, jsou zakázány. Článek 3 Postupy zadávání zakázek Strany zajistí, aby postupy a zvyklosti pro zadávání zakázek přijaté provozovateli v odvětví telekomunikací byly nediskrimi- nační, průhledné a spravedlivé. Postupy musí splňovat alespoň tyto podmínky: a) výzva k podávání nabídek se provádí zveřejněním oznámení o nabídkovém řízení, oznámení o zakázce nebo oznámení o zahájení výběrového řízení. Tato oznámení nebo souhrn jejich hlavních prvků se zveřejní alespoň v jednom z úředních jazyků Dohody o veřejných zakázkách z roku 1996 v případě jedné strany na vnitrostátní úrovni a v případě druhé strany na úrovni Společenství. Obsahují veškeré požadované informace o plánovaných zakázkách, a zejména upřesňují povahu pou- žitého postupu pro zadávání zakázek; 3. Strany zajistí, aby provozovatelé v odvětví telekomunikací při podávání nabídek a výběru dodavatelů, výrobků a souvisejících služeb nebo při hodnocení nabídek a přidělování zakázek neuklá- dali nebo se nesnažili získat kompenzaci (2). b) stanovené lhůty musí poskytovat dodavatelům nebo poskyto- vatelům služeb čas pro přípravu a předložení nabídek; (1) „Výrobcem“ se rozumí poskytovatelé výrobků a souvisejících služeb. (2) Kompenzací v rámci veřejných zakázek jsou opatření pro podporu místního rozvoje nebo pro zlepšení platební bilance např. zahrnutím určitého obsahu vnitrostátního režimu, udělováním licencí na tech- nologii, povinností investovat, povinností poskytovat protihodnoty nebo splněním jiných povinností. c) spis o nabídkovém řízení musí podávat veškeré nezbytné informace, zejména technické specifikace a kritéria pro výběr a udělování zakázek, aby uchazeči mohli podávat nabídky, ke kterým lze přihlížet. Spis bude předán dodavatelům nebo poskytovatelům služeb, které o to požádají; 06/sv. 2 CS Úřední věstník Evropské unie 339 d) kritéria výběru musí být objektivní. Výběrové řízení používané provozovateli v odvětví telekomunikací se rovněž musí zakládat na předem daných objektivních kritériích a způsoby a podmínky účasti v tomto řízení musí být poskytovány na žádost; e) kritérii pro udělování zakázek může být buď největší ekono- mická výhodnost posuzovaná na základě hledisek, jako jsou datum dodání nebo provedení, efektivnost nákladů, jakost, technická hodnota, záruční servis, záruky dostupnosti náhrad- ních dílů, cena atd. , nebo pouze nejnižší cena. Článek 4 Námitkové řízení 1. Pokud jde o zakázky zadané jejich provozovateli v odvětví telekomunikací, zavedou strany nediskriminační, rychlé, prů- hledné a účinné postupy, které umožní dodavatelům a poskyto- vatelům služeb podávat námitky proti porušení této dohody v souvislosti se udělováním zakázek, na nichž měli nebo mají zájem. Námitková řízení jsou slučitelná s řízeními vymezenými v článku XX Dohody o veřejných zakázkách. 2. Strany zajistí, aby provozovatelé v odvětví telekomunikací nej- méně tři roky uchovávali veškerou dokumentaci týkající se všech hledisek udělování zakázek podle této dohody. 3. Strany rovněž zajistí, aby rozhodnutí přijatá orgány odpověd- nými za námitkové řízení byla účinně uplatňována. Článek 5 Výměna informací Strany se informují, na žádost jedné z nich a vyžaduje-li to provádění této dohody, o svých právních nebo jiných předpisech, jakož i o budoucích změnách, které se dotýkají nebo se mohou dotýkat jejich postupů nebo zvyklostí pro udělování zakázek. Článek 6 Konzultace a řešení sporů 1. Strany se pravidelně a v každém případě alespoň jednou ročně konzultují, aby zajistily odpovídající provádění dohody. 3. Domnívá-li se některá ze stran, že výhoda, která pro ni přímo či nepřímo vyplývá z této dohody, zaniká nebo je zpochybněna tím, že druhá strana neplní povinnosti vyplývající pro ni z této dohody, může požádat o konzultaci podle odstavce 2. 4. Dojde-li ke sporu, usilují strany o jeho vyřešení konzultacemi mezi stranami do tří měsíců ode dne podání původní žádosti o konzultace. Dobu konzultací lze prodloužit dohodou stran. 5. Není-li spor vyřešen konzultacemi mezi stranami, může každá strana předložit spor rozhodčímu orgánu, který vydává závazná rozhodnutí, a uvědomit druhou stranu o svém rozhodnutí obrátit se na rozhodčí orgán. Podstatné prvky rozhodčího řízení jsou vymezeny v příloze II. Článek 7 Přístup k informacím o zakázkách 1. Strany spolupracují v co největší míře, aby zajistily, aby infor- mace o zakázkách obsažené v jejich databázích, zejména ozná- mení a spisy o nabídkovém řízení byly srovnatelné, pokud jde o jejich kvalitu a dostupnost. Rovněž dbají, aby informace vyměňované elektronickou cestou mezi zúčastněnými osobami pro potřeby veřejného zakázkového řízení byly srovnatelné, pokud jde o jejich kvalitu a přístup k nim. 2. S patřičnou pozorností věnovanou otázkám interoperability a propojení usilují strany, poté co prohlásí informace uvedené v odstavci 1 za srovnatelné, o zajištění přístupu pro dodavatele a poskytovatele služeb druhé strany k informacím o zakázkách, zejména k oznámením o nabídkovém řízení, které jsou uložené v jejich databázích. Každá strana rovněž zajistí dodavatelům a poskytovatelům služeb druhé strany přístup ke svým elektro- nickým systémům pro udělování zakázek, zejména k jeho elekt- ronickému nabídkovému řízení. Strany budou dodržovat čl. XXIV odst. 8 Dohody o veřejných zakázkách z roku 1996. Článek 8 Závěrečná ustanovení 1. Tato dohoda je vyhotovena ve dvou prvopisech v anglickém, dánském, finském, francouzském, italském, německém, nizozem- ském, portugalském, řeckém, španělském, švédském a korejském jazyce, přičemž všechna znění mají stejnou platnost. 2. Požádá-li strana o konzultaci o otázce ovlivňující provádění dohody, dojde k této konzultaci nejpozději do třiceti dnů ode dne, kdy druhá strana žádost obdrží, nedohodnou-li se strany jinak. 2. Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem měsíce násle- dujícího po dni, kdy si strany oznámí ukončení svých postupů ratifikace nebo přijetí v souladu s předpisy platnými na každé straně. 340 CS Úřední věstník Evropské unie 06/sv. 2 3. Touto dohodou nejsou dotčena přiznaná práva a uložené povinnosti stran v rámci Světové obchodní organizace ani jiné mnohostranné nástroje zavedené pod záštitou Světové obchodní organizace. 4. Strany znovu posoudí fungování této dohody do tří let ode dne jejího vstupu v platnost s cílem případně zlepšit její pro- vádění. 5. Přeje-li si strana vypovědět tuto dohodu, zašle druhé straně písemné oznámení. K vypovězení dojde za šest měsíců ode dne přijetí oznámení. 6. Přílohy této dohody tvoří její nedílnou součást. Za Evropské společenství Za Korejskou republiku 06/sv. 2 CS Úřední věstník Evropské unie 341 PŘÍLOHA I Korea (2) — Korea Telecom Evropské společenství — Belgacom (Belgie) — Tele Danmark A/S a dceřiné společnosti (Dánsko) — Deutsche Telecom (Německo) — OTE/Hellenic Telecom Organization (Řecko) — Telefónica de España SA (Španělsko) — France Telecom (Francie) — Telecom Eireann (Irsko) — Telecom Italia (Itálie) — Administration des postes et télécommunications (Lucembursko) — Koninklijke PTT Nederland NV a dceřiné společnosti (1) (Nizozemsko) — Portugal Telecom a Companhia Portuguesa Rádio Marconi (Portugal- sko) — British Telecommmunications (BT) (Spojené království) — City of Kingston upon Hull (Spojené království) — Österreichische Post und Telekommunikation (PTT) (Rakousko) — Telecom Finland (Finsko) — Telia (Švédsko) (1) S výjimkou PTT Post BV. 342 CS Úřední věstník Evropské unie 06/sv. 2 PŘÍLOHA II 1. Rozhodčí orgán se skládá ze tří členů. Strana, která podá podnět k zahájení rozhodčího řízení, jmenuje rozhodce a o jeho jmenování uvědomí druhou stranu. Do čtrnácti dnů po tomto oznámení jmenuje druhá strana druhého rozhodce. 2. Dva rozhodci jmenovaní stranami jmenují ve lhůtě čtrnácti dnů od jmenování druhého rozhodce třetího roz- hodce, kterého vyberou ze seznamu potenciálních rozhodců sestaveného Koreou a ES, nebo kterého případně náhodně vyberou z tohoto seznamu. Třetí rozhodce nesmí být státním příslušníkem žádné ze stran a rozhod- čímu orgánu předsedá. 3. Žádný z rozhodců nesmí mít na sporu finanční zájem nebo se řídit pokyny některé ze stran. 4. Pravidla rozhodčího řízení určí společně rozhodci. Řízení zaručí stranám právo alespoň na jedno slyšení a mož- nost předkládat písemné důkazy a písemná vyvrácení důkazů. Nedohodnou-li se strany jinak, konají se jednání v Bruselu nebo v Soulu. 5. Každá strana nese náklady vynaložené svým rozhodcem a náklady na svou účast, zejména právní poplatky sou- visející s řízením. Zbývající náklady související s řízením nesou rovným dílem obě strany. 6. Rozhodčí orgán přijímá rozhodnutí prostou většinou. Strany se mohou kdykoli dohodnout na ukončení roz- hodčího řízení, oznámí-li svou dohodu předsedovi. 7. Ve lhůtě tří měsíců od jmenování předsedy zveřejní rozhodčí orgán zprávu, ve které se vysloví k otázce, zda výhody z této dohody zanikly nebo jsou omezeny. Zpráva rovněž určí vhodná nápravná opatření. Ve výjimeč- ných případech, které znemožní rozhodčímu orgánu dodržet uloženou lhůtu, se strany mohou dohodnout na prodloužení lhůty, ale pouze v nezbytné míře a v každém případě, aniž by tato lhůta přesáhla 180 dnů. 8. Strany provedou zprávu rozhodčího orgánu. Strana, která nemůže splnit nápravná opatření rozhodčího orgánu, o tom uvědomí druhou stranu ve lhůtě jednoho měsíce od předložení zprávy. Neplnící strana může druhé straně navrhnout kompenzaci nebo jiné nápravné opatření. Pokud druhá strana takové kompenzaci nebo jiné nápravné opatření ve lhůtě dvou měsíců od předložení zprávy nepřijme, může rozhodčímu orgánu navrhnout pozastavení nebo odnětí rovnocenných výhod z této dohody. Pozastavení nebo odnětí nabude účinnosti třicet dnů po jejich navržení rozhodčímu orgánu, ledaže rozhodčí orgán nevyjádří souhlas s tímto nápravným opatřením. 06/sv. 2 CS Úřední věstník Evropské unie 343 PRŮVODNÍ DOPIS O VÝBĚROVÉM ŘÍZENÍ Vážený pane, navazuji na nedávná jednání v Bruselu mezi Korejskou republikou („Korea“) a Evropským společenstvím („ES“) o telekomunikačních zakázkách. Pokud jde o výběrové řízení prodejců, mám tu čest Vám sdělit, že Korea Telecom („KT“) přijme předběžné nabídky předložené dodavateli telekomunikačních zařízení usazenými v ES nebo jejich korejskými dceřinými společnostmi („dodavatelé ES“) ode dne, kdy ES a Korea parafují dvoustrannou dohodu o telekomunikačních zakázkách („dohoda“). Byl jsem ujištěn KT, že v co nejvyšší možné míře omezí dobu nezbytnou pro výběrové řízení. Pokud po posouzení předběžné nabídky předložené dodavatelem ES považuje KT nabídku za přijatelnou z technického a ekonomického hlediska, zahájí KT s dodavatelem, který předložil nabídku, jednání a požádá jej o předložení formální přihlášky. Považuje-li KT předběžnou nabídku za nepřijatelnou, vysvětlí dodavateli písemně důvody svého zamítavého stanoviska. KT dále může v rámci výběrového řízení omezit počet dodavatelů pro určitou zakázku, pokud by příliš velký počet dodavatelů mohl vyvolat neslučitelnost, technické obtíže nebo neúměrné náklady na správu a údržbu sítě KT. Toto omezení je však nepřípustné, je-li jeho cílem omezení hospodářské soutěže nebo představuje-li prostředek diskriminace dodavatelů ES nebo poskytuje-li ochranu vnitrostátních dodava- telů nebo poskytovatelů. 344 CS Úřední věstník Evropské unie 06/sv. 2 Schválený zápis o podpisu Dohody o zakázkách v telekomunikacích mezi Evropským společenstvím a Korejskou republikou Zplnomocnění zástupci obou stran podepsali v tento den Dohodu mezi Evropským společenstvím a Korejskou republikou o zakázkách v telekomunikacích a dohodli se na následujícím: 1. O zakázkovém, výběrovém a námitkovém řízení Pokud jde o Dohodu o zakázkách provozovatelů odvětví telekomunikací, dohodly se obě strany dohody o zakáz- kách v telekomunikacích, že články 2, 3 a 4 dohody vyžadují, aby se pro zakázkové, výběrové a námitkové řízení uplatňovaly postupy slučitelné s Dohodou o veřejných zakázkách z roku 1996. Pokud jde o Společenství, spl- ňuje zakázkové a výběrové řízení vymezené ve směrnici Rady 93/38/EHS ze dne 14. června 1993 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a tele- komunikací (Úř. věst. L 199, 9. 8. 1993, s. 84) tyto podmínky. ES potvrzuje, že na zakázkové řízení provozova- telů ES v odvětví telekomunikací se vztahuje zmíněná směrnice (1). Pokud jde o výběrové řízení, dohodly se obě strany, že provozovatelé v odvětví telekomunikací mohou omezit počet schválených dodavatelů, jestliže by mohl způsobit neslučitelnost, technické obtíže nebo neúměrné náklady na správu a údržbu jejich sítí. Toto omezení dodavatelů však nelze uplatňovat s cílem omezení hospodářské sou- těže nebo způsobit diskriminaci dodavatelů druhé strany nebo chránit vnitrostátní dodavatele. Pokud jde o ES, je námitkové řízení vymezené ve směrnici Rady 92/13/EHS ze dne 25. února 1992 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se uplatňování pravidel Společenství pro postupy při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací (Úř. věst. L 76, 23. 3. 1992, s. 14) slučitelné s článkem 4 této dohody. Obě strany dále souhlasí, že čl. 2 odst. 6 o technických specifikacích je slučitelný s článkem VI Dohody o veřejných zakázkách. 2. O národním zacházení Obě strany potvrzují, že provozovatelé v odvětví telekomunikací ES a Korejské republiky uvedení v příloze k této dohodě nebudou přiznávat dodavatelům telekomunikačních zařízení druhé strany méně příznivé zacházení než vnitrostátním dodavatelům telekomunikačních zařízení, pokud jde o zakázky nebo soubory zakázek s hodnotou vyšší než 130 000 SDR. Tento práh lze opětovně posoudit na žádost každé ze stran. 3. O statutu přiznaném korejským dodavatelům podle článku 36 směrnice o zakázkách ve veřejných službách Evropské společenství (ES) sděluje, že v důsledku nedávného uzavření dvoustranné dohody mezi ES a Koreou o zakázkách v telekomunikacích se od vstupu v platnost této dohody nebude na korejské dodavatele vztahovat článek 36 směrnice o zakázkovém řízení ve veřejných službách, pokud jde o zakázky evropských provozovatelů v odvětví telekomunikací, na které se vztahuje uvedená směrnice. (1) Na Portugalsko a Řecko se vztahuje přechodná úprava zmíněná v čl. 1 odst. 5 dohody. 06/sv. 2 CS Úřední věstník Evropské unie 345 Za Korejskou republiku Za Evropské společenství 346 CS Úřední věstník Evropské unie 06/sv. 2 MEMORANDUM 1. S ohledem na příslušná ustanovení Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 potvrzují vláda Korejské republiky a Evropské společenství („ES“), že zakázková řízení soukromých provozovatelů v odvětví telekomuni- kací budou probíhat nezávisle a v souladu s obchodními podmínkami každého provozovatele bez ohledu na původ zboží a dodavatelů. 2. Pokud v této souvislosti vzniknou obtíže, souhlasí Korea a ES se včasným zahájením konzultací, požádá-li o to některá ze stran. Nebudou-li obtíže vyřešeny konzultacemi, souhlasí Korea a ES, že využijí postupy řešení sporů zavedené Světovou obchodní organizací. 3. Přiznají-li Korejská republika nebo Evropské společenství třetí straně doplňující výhody týkající se zakázkového řízení soukromých provozovatelů, budou tyto výhody rozšířeny na Evropské společenství nebo Korejskou repub- liku, pokud Evropské společenství a Korejská republika přiznají stejné zacházení na základě vzájemnosti. Za Korejskou republiku Za Evropské společenství


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2130/97 DER KOMMISSION vom 29. Oktober 1997 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Olivenöl

eurovoc_concepts:
export refund
olive oil


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3494/97 van Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA aan de Commissie. De euro en wisselprovisie

eurovoc_concepts:
EU Member State
Economic and Monetary Union
bank charges
consumer protection
currency convertibility
national currency
transitional period (EU)

formats: html print


title: Medborgarnas Europa : Att resa i ett annat land i Europeiska unionen: Här kan du få hjälp i Sverige.

eurovoc_concepts:
EU Member State
free movement of persons
single market
travel


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om klimaændringer - "EU's forberedelser til Kyoto-mødet"«

text: 21. 1. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 19/85 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om klimaændringer — “EU’s forberedelser til Kyoto-mødet”« (98/C 19/23) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 6. oktober 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede at overdrage det forberedende arbejde til Giampaolo Pellarini som hovedordfører. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 349. plenarforsamling af 29. og 30. oktober 1997, mødet den 29. oktober 1997, med 79 stemmer for, 25 stemmer imod og 19 stemmer hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Verdenstopmødet i Rio i 1992 var en succes i den forstand, at det medførte øget bevidsthed om miljøspørgsmål i verdensopinionen og flere tilsagn om at beskytte jordklodens fremtid, og den tredje partskon- ference under klimakonventionen, der skal afholdes i Kyoto i december, bør føre til en juridisk og praktisk konsolidering af de forskellige parters foranstaltninger. 1. 1. 1. Konventionen om klimaændringer, som blev undertegnet i Rio, trådte i kraft den 21. marts 1994 og markerede starten på et internationalt samarbejde om bæredygtig udvikling. I det omfang målet om at stabilise- re drivhusgaskoncentrationerne i atmosfæren for at undgå farlig indvirkning på klimasystemet (1) er nået, skyldes det dog ikke i så høj grad en sammenhængende omstillingspolitik som andre faktorer (økonomisk krise med deraf følgende fald i energiforbruget, anvendelse af kerneenergi, kraftværkernes omlægning til naturgas, lukning af kulminer osv. ). 1. 1. 2. Mens CFC-emissionerne er faldet mærkbart takket være EU’s pionerrolle og Montreal-protokollens bindende regler, kan det samme ikke siges om CO2- emissionerne. Trods den forbedrede energieffektivitet er det samlede energiforbrug og dermed også emissioner- ne af denne gas, der har særdeles stor indvirkning på især i transportsektoren, og drivhuseffekten, steget, målet om at stabilisere emissionerne på 1990-niveauet er ikke blevet nået. Da de resultater, der er opnået på verdensplan, 1. 2. er utilfredsstillende, gav den første partskonference i Berlin i marts 1995 industrilandene (opført på en liste i konventionens bilag) mandat til at opstille kvantificerede mål for begrænsning og nedbringelse af drivhusgasserne i årene efter 2000 og gøre dem bindende gennem ved- (1) Rio-konventionens artikel 2: »Stabilization of greenhouse gas concentrations in the atmosphere at a level that would prevent dangerous anthropogenic interference with the climate system. « tagelsen af en protokol eller et andet juridisk instrument. Dette mandat udelukker nye forpligtelser for de lande, der ikke står opført i bilag I, og bekræfter, at det er industrilandene (med USA i spidsen), der står for den største andel af emissionerne, mens emissionerne pr. indbygger i udviklingslandene stadig er relativt små. 1. 3. Berlin-mandatet underbygges af den 2. vurde- ringsrapport fra Det Mellemstatslige Panel for Klimaæn- dringer (IPCC), der blev offentliggjort i begyndelsen af 1996. Det understreges i rapporten, at de eksisterende data viser, at den menneskelige aktivitet har en målelig indvirkning på det globale klimasystem(2). Således bekræftes endnu en gang det forsigtighedsprincip, som lå til grund for eksperternes første rapport såvel som for Rio-konventionen. Det er på høje tid, at der iværksættes en resolut og samlet indsats for at forebygge fremtidige skader. 1. 4. Det er imidlertid kun EU, der inden mødet i Kyoto, hvor Berlin-mandatet skal omsættes i praksis, har taget konkrete skridt til at vise, at et reduktionsmål på 15 % for de tre drivhusgasser CO2, CH4 og N2O frem til 2010 — med et mellemliggende reduktionsmål på 7,5 % for år 2005 — er gennemførligt. EU’s forhand- lingsposition underbygges af et detaljeret arbejdsdoku- ment, der beskriver de økonomiske og tekniske aspekter af de foranstaltninger, der skal vedtages. Selvom lande som Japan, USA og Australien endnu ikke har taget endelig stilling, modsætter de sig principielt den europæi- ske holdning og sigter mod meget lavere reduktionsmål — eller simpelt hen en ikke-bindende stabilisering. Republikken Tanzania har som talsmand for landegrup- pen G77 samt Kina derimod støttet de reduktionsmål, EU har foreslået, og har tilføjet et reduktionsmål på 35 % for år 2020. Samtidig har de anmodet om, at der oprettes en fond til finansiering af udviklingslandenes reduktionsbestræbelser, der skal finansieres af de indu- strilande i bilag I, der ikke opfylder reduktionsmålene. (2) IPCC Second Assessment Report: »The balance of evidence suggests a discernible human influence on global climate. « C 19/86 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 1. 98 1. 5. EU vil lade udformningen af sine forpligtelser afhænge af de beslutninger, der træffes i Kyoto, og udelukker således muligheden for et unilateralt initiativ. Dette kan være et svagt punkt i forhandlingerne og medføre handlingslammelse, hvis forhandlingerne løber ud i sandet. Ligesom de politiske beslutninger i EU i de seneste år ikke har været konsekvente og ikke har kunnet leve op til de principielle tilsagn om at arbejde for en bæredygtig udvikling, er der fare for, at de foranstalt- ninger, der skal modvirke klimaændringer, hele tiden udskydes i konkurrenceevnens og globaliseringens navn. 2. Generelle bemærkninger 2. 1. Den foreliggende meddelelse fra Kommissionen, som er en opfølgning af mandatet fra Ministerrådet i marts og juni 1997, hilses velkommen på grund af dens bestræbelser på at konkretisere EU’s forhandlingsposi- tion. Meddelelsen påviser, at det er muligt at gennemføre en økologisk bæredygtig udvikling, og har som første positive resultat tvunget andre vigtige aktører som USA og Japan til at give deres holdning til problemet officielt til kende. Der er dermed skabt grundlag for en mere konkret og stringent debat på konferencen i Kyoto. 2. 1. 1. Det er samtidig et politisk svaghedstegn, at der ikke er planer om nogen unilateral forpligtelse fra EU’s side. Kun Ministerrådet kunne have rådet bod på dette på sit møde den 16. oktober 1997. Desuden argumenteres der på to planer i de opstillede hypoteser, idet man til tider sammenkæder økologiske og økonomiske argumenter, der ikke har noget med hinanden at gøre. Det skyldes, at man har tøvet med at iværksætte den bæredygtige udvikling, som til trods for, at den er knæsat i Amster- dam-traktaten, fortsat blot er tomme ord. 2. 1. 2. Rådet har bekræftet, at det helst ser, at der i Kyoto vedtages en effektiv protokol med juridisk binden- de mål (1), og det har beklaget, at der ikke foreligger konkrete forhandlingsudspil — eller kun utilstrækkelige udspil — fra vigtige industrilande. Rådet har imidlertid kun udtalt sig meget vagt om muligheden for at udarbejde og iværksætte de EU-politikker og -foranstaltninger, der er nødvendige for at nå de fastlagte mål. 2. 2. Skal forskernes bekymring (og især IPPC’s 2. vur- deringsrapport), som underbygges af en stor mængde ubestridelige videnskabelige data, tages alvorligt, bør der i henhold til forsigtighedsprincippet gribes hurtigt og beslutsomt ind, da omkostningerne ved fremtidige skader risikerer at blive umådeligt store. Kommissionen understreger, at en økonomisk 2. 2. 1. beregning af omstillingsomkostningerne ikke taler for (1) Rådets konklusioner (Miljø) af 16. oktober 1997. at indføre alt for resolutte foranstaltninger, da valgene træffes på baggrund af konkurrenceevnen på kort sigt på et globalt marked. Den glemmer dog de omfattende beviser for, at der kan spares penge ved mange af de begrænsende foranstaltninger, som kan støtte dens forslag. Kommissionen glemmer også de data, der viser, at omkostningerne stiger, jo mere omstillingsforanstalt- ningerne udsættes. Globalisering gælder ikke alene finansmarkeder- 2. 3. ne og konkurrenceevnen, men også risiciene og ansvaret for jordklodens fremtid. Klimaændringerne er utvivl- somt en global udfordring, som indebærer en omdefine- ring af det internationale samarbejde, der ikke bør følge en tankegang domineret af finansmarkederne og lobbyerne. 2. 3. 1. I denne forbindelse bør der lægges større vægt på statistiske data om drivhusgasemissioner inden for tre hovedsektorer: industri, energi og transport. Disse data viser klart, at en væsentlig og støt reduktion er i gang for industriens og energiproduktionens vedkommende, men at der i transportsektoren sker en betydelig og konstant stigning i CO2-emissionerne. 2. 4. På denne baggrund og i forventning om, at Kyoto-konferencen udmunder i en konkret forpligtelse, skal fordelingen af udgifterne til den nødvendige omstil- ling afvejes nøje. Omstillingen påhviler først og fremmest industrilandene, som er ansvarlige for den største pro- centdel af emissionerne, og som er teknologisk rustet til at tage udfordringen op og udbrede de teknologiske fremskridt. EU kan i denne sammenhæng vise vejen på baggrund af sine erfaringer med økonomisk-politisk samarbejde, hvor bæredygtig udvikling er et af parame- trene. 2. 5. Kommissionen forklarer de allerede trufne for- holdsregler på EU-niveau samt de aktuelle forslag, som ØSU udtaler sig om på plenarforsamlingen i oktober (udtalelse om beskatning af energiprodukter (ordfører: Klaus Schmitz) og om den energimæssige dimension af klimaændringerne (ordfører: Klaus Boisseree) og opstiller samtidig en række valgmuligheder med tilbud til de andre industrilande om en fælles platform. 2. 6. Denne platform kan være medvirkende til et godt resultat af Kyoto-konferencen som kontrast til de begrænsede reduktionsmål, der synes at tegne sig fra amerikansk og japansk side. Kun en konkret og sammen- hængende indsats fra industrilandenes side kan bane 21. 1. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 19/87 vej for større involvering af udviklingslandene, hvis energiforbrug nødvendigvis vil stige. USA ønsker at gøre Kyoto-konferencen betinget af, at der indgås aftaler om omsættelige emissionstilladelser, og at industrilandene og udviklingslandene samarbejder om en fælles imple- mentering (»emissions trade« og »joint implementa- tion«). Dette udgør dog en næste fase, som kun kan nås, hvis industrilandene i fællesskab arbejder på at nedsætte emissionerne i deres egen økonomiske udvikling. 3. Konklusion 3. 1. ØSU er overbevist om, at EU’s forhandlingsposi- tion kan medvirke til et godt resultat af Kyoto-konferen- cen, og hilser derfor Kommissionens meddelelse velkom- men. ØSU forbeholder sig dog ret til at udtale sig om og evaluere de konkrete forslag til foranstaltninger og deres interne fordeling i Unionen, når resultaterne af konferencen i december foreligger. Bruxelles, den 29. oktober 1997. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Den energimæssige dimension af klimaændringerne (Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økono- miske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget)« (98/C 19/24) Kommissionen besluttede den 20. maj 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Energi, Kernekraft og Forskning, som udpegede Boisserée til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 19. september 1997. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 349. plenarforsamling af 29. og 30. oktober 1997, mødet den 29. oktober 1997, med 98 stemmer for, 10 imod og 11 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Europa-Kommissionen har udsendt sin meddelel- se om den energimæssige dimension af klimaændringer- ne til Det Økonomiske og Sociale Udvalg, Rådet, Europa-Parlamentet og Regionsudvalget. Meddelelsen er en opfølgning af De Forenede Nationers rammekon- vention om klimaændringer, som blev undertegnet i Rio de Janeiro i 1992, og som Det Europæiske Fællesskab og medlemsstaterne har tiltrådt. Den tredje konference om konventionen skal afholdes i Kyoto i december 1997. 1. 1. 1. Meddelelsen afspejler den holdning, som Den Europæiske Unions Råd forberedte med henblik på konferencen den 3. marts 1997. Målet er at øge industri- landenes tilsagn om en gradvis nedbringelse af ud- ledningerne af CO2 og andre drivhusgasser, navnlig methan og N2O. Disse udledninger menes at være årsagen til de truende klimaændringer. 1. 1. 2. Meddelelsens formål er at sætte fokus på den udfordring, som den europæiske energipolitik står over for som følge af klimaproblemerne. Man søger at identificere en række områder, hvor energipolitiske foranstaltninger og alternativer kan være med til at nedbringe de udledninger, som påvirker klimaet. Det er meningen, at der senere på året skal udsendes en meddelelse, hvori man beskæftiger sig med samtlige områder, der vedrører klimaproblemer, dvs. ikke blot energi, men specielt transport, industri og landbrug. Det er tanken, at der i kølvandet på konferencen i Japan skal udformes en handlingsplan med henblik på iværksættelse af Kyoto-målene. Handlingsplanen skal nedbringe udledninger, som indvirker på klimaet, især gennem energispareforanstaltninger og ved at yde støtte til overgangen til andre brændstofformer. Som følge af beslutninger på ministrenes råds- 1. 1. 3. møder i marts og maj 1997 går EU’s forhandlingsmålsæt-


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken"

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
common fisheries policy
data transmission
fishing area
fishing controls

text: 21. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 19/71 färsk, pastöriserad mjölk, dvs. inte UHT-behandlad mjölk, varför utbudet knappast inverkar menligt på andra marknader utanför Finland och Sverige. Med den skrivning man valt i förslaget hindras ej heller något medlemsland att i dessa länder marknadsföra konsum- tionsmjölk som uppfyller reglerna i den gemensamma lagstiftningen. 3. Särskilda kommentarer 3. 1. I artikel 3:1 föreskrivs vilka kriterier konsum- tionsmjölk skall följa, bl. a. vad avser fetthalt. Skum- mjölk tillåts ha en högsta fetthalt på 0,3 %. En möjlighet som skulle öka konsumenternas val, utan att ändra grunderna i nuvarande regler, är att skummjölken tilläts variera upp till ett högsta värde av 0,5 %. På exempelvis den svenska marknaden efterfrågas hela 17 % av kon- sumtionsmjölken med en högre fetthalt än 0,3 % men inte högre än 0,5 %. Möjligheten att tillgodose denna efterfrågan har en mycket positiv effekt på mjölkmark- naden. Artikel 3:2 anger vidare det undantag från 3:1 3. 2. som förlänger det undantag som Finland och Sverige har haft i ytterligare två år. Med hänsyn till de övergångsregler som andra länder haft i samma avseen- de, anser kommittén att en längre övergångstid om fem år bättre skulle svara mot den anpassning som behöver göras i dessa länder. Jämförbar är den övergångstid andra medlemsländer haft för sin anpassning och där tiden vida överstigit två år. Bryssel den 29 oktober 1997. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken” (1) (98/C 19/21) Den 29 juli 1997 beslutade rådet i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovanna¨mnda fo¨ rslag. Ekonomiska och sociala kommittén utnämnde Eduardo Chagas till huvudföredragande. Vid sin 349:e plenarsession den 29-30 oktober 1997 (sammanträdet den 29 oktober 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 97 röster för och 1 nedlagd röst. 1. Kommissionens förslag 1. 1. I enlighet med rådets förordning (EG) nr 779/97, som inför ett förvaltningssystem för fiskeverksamheten i O¨ stersjön (2), lägger kommissionen fram ett förslag som syftar till att göra avdelning IIa i rådets förordning (EEG) nr 2847/93 (3) tillämplig för O¨ stersjön, särskilt de bestämmelser som avser registrering och överföring av uppgifter om fiskeverksamheten. 2. Kommitténs kommentarer 2. 1. Kommittén har vid ett flertal tillfällen betonat vikten av att säkerställa att EU:s bestämmelser rörande (1) EGT C 267, 3. 9. 1997, s. 62. (2) EGT L 113, 30. 4. 1997, s. 1. (3) Förordning om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken, EGT L 261, 20. 10. 1993, s. 1. C 19/72 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 98 förvaltningen av fiskeresurserna efterföljs, vilket även kommissionen hävdar i sin rapport om övervakning av den gemensamma fiskeripolitiken (1995) (1): ”Ett oeftergivligt villkor för att den gemensamma fiskeripolitiken skall kunna genomföras framgångs- rikt är att ett effektivt övervakningssystem införs på alla ansvarsnivåer. ” 2. 2. Kommittén stöder därför kommissionens för- slag, som dessutom bygger på förordning (EG) nr 779/97. 2. 3. Kommittén anser vidare att kontrollåtgärderna rörande fiskeriförvaltningen bör införas i EU i samarbete med Internationella fiskerikommissionen för O¨ stersjön. Därmed skulle de gälla alla länder som fiskar på platsen, vilket ESK även framhöll i sitt yttrande om förslaget om införande av ett förvaltningssystem för fiskeverksamhe- ten i O¨ stersjön (2). (1) KOM(97) 226 slutlig, s. 8. (2) EGT C 296, 29. 9. 1997. Bryssel den 29 oktober 1997. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Ett europeiskt initiativ inom elektronisk handel” (98/C 19/22) Den 21 april 1997 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att begära Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande över ovannämnda meddelande. Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som ansvarade för kommitténs arbete i frågan, antog sitt yttrande den 8 oktober 1997. Föredragande var Christos Folias och medföredragande var Knud Erik Skouby. Vid sin 349:e plenarsessionen den 29-30 oktober 1997 (sammanträdet den 29 oktober 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 99 röster för, 1 röst emot och 1 nedlagd röst. I. INLEDNING II. ETT EUROPEISKT INITIATIV INOM ELEK- TRONISK HANDEL Kommissionens meddelande, ”Ett europeiskt initiativ inom elektronisk handel”, är ett svar på de aktuella utmaningarna med syftet att stimulera den pågående diskussionen om utvecklingen av elektronisk handel både inom EU och, med tanke på dess internationella karaktär, på global nivå. ESK välkomnar i hög grad detta meddelande, som har stimulerat till omfattande diskussioner på alla nivåer. (För att underlätta jämförel- ser mellan detta yttrande och kommissionens meddelan- de används samma kapitelrubriker och underrubriker, samt hänvisningar till meddelandets punktnummer. ) 1. 1. (punkt 4) En grundförutsättning som inte tillräck- ligt betonas i meddelandet är att handeln, tjänsteföreta- gen, nätdistributörerna och framför allt de små och medelstora företagen utnyttjar elektronisk handel mer, så att en kritisk massa av användare uppnås. Inledningen ger det — kanske oavsiktliga — intrycket av att underskatta vikten av synpunkter från användare (före- tag och privatpersoner), som är bäst lämpade att ge relevanta kommentarer


title: Opinion of the European Monetary Institute at the request of the Department of Finance of Ireland under Article 109f(6) of the Treaty establishing the European Community (the “Treaty”) and Article 5.3 of the Statute of the EMI concerning a draft bill enacting provisions relevant to the role of the Central Bank of Ireland in the European System of Central Banks and connected matters (“the draft bill”) (CON/97/20)

eurovoc_concepts:
Ireland
central bank
convergence criteria
institutional reform
monetary integration
money
national law

text: OPINION OF THE EUROPEAN MONETARY INSTITUTE 29 October 1997 at the request of the Department of Finance of Ireland under Article 109f(6) of the Treaty establishing the European Community (the “Treaty”) and Article 5. 3 of the Statute of the EMI concerning a draft bill enacting provisions relevant to the role of the Central Bank of Ireland in the European System of Central Banks and connected matters (“the draft bill”) (CON/97/20) 1. On 10 September 1997 the EMI received a request for an opinion on a draft bill enacting provisions relevant to the role of the Central Bank of Ireland (“the Bank”) in the European System of Central Banks and connected matters from the Department of Finance of Ireland. No explanatory memorandum was submitted to the EMI. 2. The EMI’s competence to deliver an opinion is based on Article 1. 1 of the Council Decision (93/717/EC) of 22 November 1993 on consultation of the EMI by the authorities of the Member States on draft legislative provisions, as the draft bill contains inter alia provisions concerning currency legislation, the status and powers of the Central Bank of Ireland and connected matters. 3. The EMI welcomes the timely adaptation of the statutory regime applicable to the Bank as currently set out in the Central Bank Acts 1942 to 1997 (respectively referred to in this opinion as “the 1942/1971/1989/1997 Act”). That statutory regime includes the Central Bank Act 1997, upon a draft of which the EMI was consulted and delivered its opinion on 28th May 1996 (CON/96/04). Such adaptation assists the EMI and other Community institutions to assess, in accordance with their reporting obligations under the Treaty, progress made towards the fulfilment of the legal requirements for Stage Three. 4. The EMI notes in particular that the draft bill addresses almost all of the matters that the EMI had identified as requiring consideration in the context of timely adaptation towards fulfilment of the legal requirements for Stage Three as mentioned in the EMI’s publication, “Legal Convergence in the Member States of the European Union as at August 1997” (October 1997) (and in the November 1996 Convergence Report). The EMI would, however, like to raise the following detailed comments as set out in the subsequent paragraphs of this opinion. - 2 - 5 (Section 3 of the draft bill) The EMI notes that although provision is made for how the proposed sections contained in the bill should be brought into effect, there are no provisions about the time or times when that will be, nor for what periods. The EMI assumes that additional measures are intended in this regard. The reference to the Irish pound as a subdivision of the euro, for example, requires to be limited in its application to the transitional period. 6. (Section 6 of the draft bill) A general provision is proposed by way of a new section 5A to the 1942 Act by which it is stated at subsection (1) that it shall be lawful for the Bank to comply with its obligations in the Treaty and Statute. However, a proposed subsection 5A(2) states that the Bank “shall have regard” to the Treaty and Statute when exercising any power or performing any function or duty referred to in the new section 5A. It is not clear whether the mandatory nature of the Treaty and Statute is thus unambiguously expressed. A positive statement that such exercise or performance is to be subject to the provisions of the Treaty and Statute would be preferable. 7. (Section 7 of the draft bill) Article 2 of the ESCB/ECB Statute states that the primary objective of the ESCB shall be to maintain price stability. The primary statutory objective of the Bank is proposed to be “to maintain price stability in the interests of the welfare of the people as a whole. ” The direct juxtaposition of these two concepts does not unambiguously correspond to Article 2 of the Statute. While recognising that the maintenance of price stability is in the interests of the welfare of the people as whole, it would be necessary not to seek to alter the requisite statement of the Bank’s primary objective. 8. (Section 7 of the draft bill) The draft bill proposes a new subsection 6(2) of the 1942 Act dealing with the Bank’s secondary objectives. These do not appear to be directly derived from the secondary objectives mentioned in Article 2 of the ESCB/ECB Statute and, by being described as the Bank’s “other objectives”, may be read as excluding those derived from the ESCB/ECB Statute. 9. (Section 7 of the draft bill) In the proposed subsection 6(3) the protocol referred to is in fact a protocol annexed to the Treaty establishing the European Community rather than the Treaty on European Union. 10. (Section 7 of the draft bill) Clause 7 of the draft bill proposes a new section 6(4) of the 1942 Act under which the Minister for Finance is proposed to have the power to oblige the Governor on behalf of the Board or the Board to consult with him on the execution and performance of such functions, powers and duties as are entrusted to the Bank by law. This formulation appears to include the performance of ESCB-related tasks. This explicit statutory mechanism is one which the EMI considers might be used to influence the decision-making process within the - 3 - Bank and, more seriously, within the ESCB, and is, therefore, considered to be incompatible with the requirement of central bank independence. 11. (Section 10 of the draft bill) It is proposed in the draft bill to amend section 32 of the 1942 Act so as to add a provision excluding from voting those directors who are in the permanent service of the State on matters relating to ESCB-related tasks. However, no similar or other proposal is made in respect of the remaining non-executive directors which would ensure that no conflicts of interest might arise in their involvement in the performance of ESCB-related tasks. It was pointed out in the EMI’s publication, “Legal Convergence in the Member States of the European Union as at August 1997” (October 1997) (and in the November 1996 Convergence Report) that this is a matter requiring to be dealt with in order to satisfy the compatibility requirements of Article 108 of the Treaty. 12 (Section 11 of the draft bill) It is proposed to widen the scope of those subject to reporting obligations to include reporting agents designated by the ECB. However, section 18(1) of the 1971 Act, as amended by section 37 of the 1989 Act, restricts the scope of activities in relation to which such reporting is to take place to those activities there listed. This list of activities - to which no amendment is proposed - may not be sufficiently comprehensive to cover all the ECB’s likely statistical requirements in that none of the existing heads (section 18(1) (a) to (f)) clearly embraces statistics on transactions undertaken on behalf of others or by reporting agents designated by the ECB which are not financial institutions. 13 (Section 16 of the draft bill) 13. 1 The draft bill proposes to substitute section 24 of the 1989 Act with new wording. Section 24 of the 1989 Act currently provides for the monetary unit of the State as being the Irish pound, and makes provisions for exchange rates. The legislative intention of the draft bill appears to be to repeat parts of the draft Council Regulation on the introduction of the euro to be adopted under Article 109l (4), third sentence, of the Treaty establishing the European Community (OJ No. C 236/8, 2 August 1997) (“the euro regulation”). However, the approach adopted in the draft bill is not without difficulties. 13. 2 National implementation of regulations is not usually necessary and is indeed impermissible where it disguises from those subject to the proposed law the Community source of their rights and obligations (Case 39/72 [1973] E. C. R. 101; Case 34/73 [1973] E. C. R. 981). Legislative duplication of the euro regulation is inconsistent with Community law unless Community regulations require implementation by national measures (which is not the case with those parts of the euro regulation that state the nature of the new currency) such that the incorporation of - 4 - the texts of such regulations may be justified for the sake of coherence and in order to make them comprehensible by the persons to whom they apply (Case 272/83 [1985] E. C. R. ). 13. 3 And even if the legislative repetition of the euro regulation were acceptable under Community law, there are features of the proposed section 24 that must require alteration in any event. 13. 4 There are inherent difficulties in referring to an item of proposed Community law which remains in draft form, and will not be enacted until 1998. In this context, it may be noted that the draft bill proposes references (at sections 24(1)(3) and 25(2) of the 1989 Act) to “the Council Regulation” without stating that it has been published only as a draft. 13. 5 The wording taken from the euro regulation does not exactly track the original (for example, the draft bill refers to “cent” where the euro regulation has “cents”). Nor is the wording taken from the euro regulation complete (for example, the draft bill provides for the division of the euro into one hundred cent[s] and that the Irish pound shall be a national currency unit subdivision of the euro. It does not refer, however, to the contents of Article 6, paragraph 1, first sentence, of the euro regulation which provides that “the euro shall also be divided into the national currency units. ”). 13. 6 Whilst the EMI accepts the need for legal clarity in the totality of legislation which amounts to the monetary law of a participating Member State and recognises the practice and need to refer in national legislation to the lawful currency of the state, it would recommend that no such attempt should be made to repeat or reflect the detailed wording of the euro regulation, which will have direct effect in all participating Member States. 14 Under Article 105a of the Treaty certain competences in rela tion to banknotes are provided to the ECB. No provision is made in the draft bill to address the fact that the wording of section 44 of the 1971 Act as inserted by section 120 of the 1989 Act, which states that issuance of banknotes shall be lawful if they are issued against certain assets, and thereby implies that issuance on any other terms would not fall within the powers of the Bank, is not restricted to the issuance of national banknotes and may therefore be inconsistent with Article 105a. Issuance of euro banknotes under Article 105a of the Treaty must be effected under uniform conditions in all participating Member States. The provision in the 1971 Act may therefore be contrary to the Treaty provisions in that it unduly restricts the Bank’s ability to perform ECSB related tasks. 15 No provision is made in the draft bill to address the wording of sections 10 (1) and 13(1)(b) of the 1997 Act, which provide that the consent of the Minister for Finance is required before the Bank may refuse to approve the rules of a payment system or subsequently revoke such an - 5 - approval. The existence of such a requirement for ministerial consent is inconsistent with the ESCB’s tasks in relation to payment systems and the competence of the ECB to make regulations in that regard. 16 No provision is made in the draft bill to address the wording of section 134 of the 1989 Act, which empowers the Minister for Finance to direct that certain business transactions be suspended if he considers it necessary in the national interest or for the purpose of safeguarding the currency of the State. Such direction may only be made after having consulted the Bank. The existence of this power does not recognise the competence of the ESCB in the field of monetary policy and the transfer to Community level of all monetary powers of participating Member States. It is suggested that the power should be restricted to business transactions which are not related to the performance of ESCB-related tasks and that the exercise of the power should not be referable to safeguarding the currency of the State. 17. The EMI notes that detailed provisions have not been included in the draft bill concerning the amendments required to recognise ECB and Community competences in the areas of the issuance of banknotes and coins respectively. 18 The EMI has no objection to this opinion being made public. 29 October 1997


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2123/97 DA COMISSÃO de 29 de Outubro de 1997 que fixa o montante máximo da restituição à exportação do açúcar branco para o décimo terceiro concurso público parcial efectuado no âmbito do concurso público permanente referido no Regulamento (CE) nº 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2125/97 of 29 October 1997 determining the extent to which applications lodged in October 1997 for import licences for certain poultrymeat sector products pursuant to Regulation (EC) No 509/97 can be accepted

eurovoc_concepts:
Slovenia
import licence
interim agreement (EU)
poultrymeat


title: Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de décision du Parlement européen et du Conseil adoptant un programme d'action communautaire 1999-2003 relatif aux maladies liées à la pollution, dans le cadre de l'action dans le domaine de la santé publique»

eurovoc_concepts:
EU programme
disease prevention
health policy
pollution
public health

text: C 19/6 FR Journal officiel des Communautés européennes 21. 1. 98 A` cet égard, le Comité souligne en outre 3. 3. 3. 1. l’importance de systèmes de contrôle des maladies rares afin de mettre en évidence les tendances de l’époque et la prévalence régionale. Comme il faut la plupart du temps attendre dix ans avant qu’une tendance ne se dessine, il serait judicieux, selon le CES, de garantir la continuité du programme d’action proposé même après 2003. 3. 4. Il va sans dire que la Commission devrait garantir la cohérence et la complémentarité de toutes les initiatives communautaires relatives aux maladies rares. C’est particulièrement vrai pour le programme d’action proposé, les activités de recherche présentes et à venir sur ces maladies et la réglementation envisagée sur les produits pharmaceutiques orphelins (pour lesquels la recherche, le développement et le marketing doivent se faire en étroite coordination). Le Comité note avec satisfaction que la Commis- 3. 5. sion envisage comme partie intégrante du programme le renforcement de la coopération avec les organisations internationales compétentes et tiers, qui les pays devraient inclure le Japon et les États-Unis. Bruxelles, le 29 octobre 1997. Le Président du Comité économique et social Tom JENKINS Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de décision du Parlement européen et du Conseil adoptant un programme d’action communautaire 1999-2003 relatif aux maladies liées à la pollution, dans le cadre de l’action dans le domaine de la santé publique» (1) (98/C 19/03) Le 27 juin 1997, le Conseil a décidé, conformément à l’article 129 du Traité instituant la Communauté européenne, de consulter le Comité économique et social sur la proposition susmentionnée. La section de l’environnement, de la santé publique et de la consommation, chargée de préparer les travaux du Comité en la matière, a adopté son avis le 7 octobre 1997 (rapporteur: M. Lemmetty, corapporteurs: MM. Fuchs et Linssen). Lors de sa 349e session plénière des 29 et 30 octobre 1997 (séance du 29 octobre), le Comité économique et social a adopté par 106 votes pour et 3 abstentions le présent avis. 1. Introduction 1. 1. La Commission a présenté une communication concernant un programme d’action communautaire relatif aux maladies liées à la pollution dans le cadre de l’action dans le domaine de la santé publique. La communication est accompagnée d’une proposition de décision du Parlement européen et du Conseil adoptant un programme d’action communautaire 1999-2003 rela- tif aux maladies liées à la pollution, dans le cadre de l’action dans le domaine de la santé publique. 1. 2. Le programme d’action est basé sur les arti- cles 3(o) et 129 du Traité instituant la Communauté européenne qui a érigé en priorité la protection de la santé humaine. Dans sa communication du 24 novembre 1993 concernant le cadre d’action dans le domaine de la santé publique (2), la Commission a défini un cadre pour l’action future au niveau communautaire en vue d’atteindre ces objectifs. A` la suite de cette communication, la Commis- 1. 2. 1. sion a aussi récemment adopté des programmes d’action sur la prévention des blessures et les maladies rares. Le Comité économique et social a souligné le 1. 3. lien entre la pollution de l’environnement et la santé à de nombreuses reprises dans le passé. Dans son avis (1) JO C 214 du 16. 7. 1997, p. 7. (2) Doc. COM(93) 559 final, 24 novembre 1993. 21. 1. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes C 19/7 du 6 juillet 1994 sur la communication cadre de la Commission concernant la santé publique (1), le Comité pressait la Commission d’adopter une approche large du sujet et soulignait l’importance de l’environnement pour la promotion de la santé. Les présentes communication et proposition 1. 4. concernant un programme d’action traitent essentielle- ment de problèmes de santé causés par la pollution de l’environnement. La pollution se trouve à la source de nombreux problèmes de morbidité et de mortalité dans la Communauté européenne; parmi les exemples cités par la Commission figurent les maladies respiratoires, les allergies, les cancers, les maladies cardio-vasculaires et les maladies infectieuses, les troubles nerveux et les déficiences immunologiques. Les allergies comptent parmi 1. 4. 1. les affections chroniques les plus répandues, affectant jusqu’à un tiers de la population dans les pays développés et la prévalence est en augmentation (2). Il faut toutefois souligner que lorsque la proposition de la Commission se réfère aux «allergies», elle désigne la plupart du temps les allergies respiratoires (c’est-à-dire qu’elle ne traite pas des aller- gies alimentaires, ni des allergies causées par le contact avec la peau). — il existe des éléments indiquant que les niveaux actuels d’exposition aux polluants représentent un risque pour la santé; en outre, la population exposée est considérable; — la maladie est responsable d’une morbidité et/ou d’une mortalité considérable dans la Communauté et/ou il existe des éléments indiquant que sa préva- lence est en forte hausse; — les actions de la Communauté produisent une valeur ajoutée par rapport aux activités menées par les États membres. 1. 9. Par l’application de ces critères, la Commission définit les maladies liées à la pollution atmosphérique, essentiellement les maladies respiratoires et les allergies, comme domaines prioritaires pour le programme pro- posé. 2. Programme d’action communautaire 1999-2003 relatif aux maladies liées à la pollution 2. 1. La Commission propose un programme d’action quinquennal essentiellement axé sur la prévention de l’asthme et d’autres maladies respiratoires et allergies. 1. 5. La prévention des maladies liées à la pollution se compose de trois éléments: tout d’abord, réduire les émissions de polluants en agissant à la source, ensuite, chercher à limiter l’exposition des gens à ces polluants, et enfin, limiter les effets sur les personnes qui y sont exposées. 2. 2. Le programme sera mis en œuvre en augmentant le niveau d’information sur les maladies liées à la pollution, en améliorant la perception et la gestion des risques quant aux maladies liées à la pollution et en soutenant des mesures visant à la prévention des maladies couvertes par le programme. 1. 6. Bien que des données sur les maladies liées à la pollution existent au niveau communautaire et dans les États membres, les données au niveau communautaire ne fournissent pas une image claire de la relation entre pollution de l’environnement et mauvaise santé. 2. 3. La proposition prévoit la consultation des États membres, des organisations internationales et de pays tiers. En outre, ce programme sera soumis à une évaluation permanente et des rapports d’évaluation seront établis à intervalles déterminés. 1. 7. La Commission donne des informations généra- les sur des activités menées dans les États membres et au niveau communautaire pour traiter le problème des maladies liées à la pollution. 1. 8. Au vu des considérations précédentes, et en tenant compte des actions entreprises dans ce domaine dans les autres pays ainsi que des ressources limitées disponibles, la Commission propose les critères de sélection suivants afin de sélectionner les domaines prioritaires de ce programme: — la maladie ne fait pas l’objet d’actions de santé publique entreprises dans le cadre d’autres program- mes communautaires; (1) JO C 388 du 31. 12. 1994. (2) Livre blanc européen sur les allergies. «The UCB Institute of Allergy», mai 1997. 2. 4. La proposition fixe le cadre financier uniquement pour la première année (1999) du programme, reportant à une date ultérieure la décision sur le cadre financier des quatre dernières années. 3. Observations générales 3. 1. Le Comité économique et social accueille favora- blement la communication et la proposition de la Commission concernant un programme d’action com- munautaire. D’une manière générale, le document de la Commission révèle un degré élevé de compétence et de connaissances techniques. Le Comité soutient le programme d’action car il 3. 2. est bien argumenté et les mesures proposées sont clairement définies. Ce document vient à propos, est fondé et prévoit une importante contribution commu- nautaire aux mesures actuellement prises dans le domaine de la santé publique. En outre, et même s’il C 19/8 FR Journal officiel des Communautés européennes 21. 1. 98 existe déjà une quantité considérable d’informations sur les maladies liées à la pollution, ce programme produira une valeur ajoutée nécessaire. 3. 2. 1. Le Comité considère que les récapitulatifs de mesures existantes à différents niveaux, tels que les présente la Commission, sont particulièrement utiles. le Comité est convaincu que le mélange En outre, proposé d’actions horizontales et d’actions spécifiques à certaines maladies est pratiquable. 3. 2. 2. émissions de polluants en agissant à la source. Le Comité souligne l’importance de réduire les 3. 3. Le Comité souhaite formuler plusieurs observa- tions qui ne devraient cependant pas restreindre la valeur de la proposition ni l’importance du sujet abordé. 4. Observations particulières En ce qui concerne le premier objectif spécifique 4. 1. du programme d’action («Amélioration de l’informa- tion»), le Comité souhaite souligner l’importance de compiler des données scientifiques sur les relations de cause à effet entre pollution et maladies et de répertorier les données existantes sur la causalité, en coopération avec les États membres. 4. 2. Quant au deuxième objectif spécifique («Percep- tion et gestion des risques»), le Comité aimerait souligner que, afin i) d’empêcher une inquiétude inutile chez le public et ii) d’encourager les personnes à réduire leur exposition aux risques liés à l’environnement, il faudrait faire beaucoup plus que simplement fournir l’informa- tion. La recherche dans le domaine de la communication en matière de risques montre que les gens sont beaucoup plus rassurés par une communication rentable, prenant leurs peurs au sérieux que par des chiffres. Pour cela, ils doivent avoir confiance en ceux qui fournissent l’information. Par ailleurs, il faut également veiller à des questions telles que l’environnement social et la compétence des personnes concernées. Dans ce contexte, le Comité aimerait souligner 4. 2. 1. que la communication et la fourniture d’informations devraient être organisées de manière systématique; cela est particulièrement important pour étudier le groupe cible à l’avance. Bruxelles, le 29 octobre 1997. 4. 3. En ce qui concerne le troisième objectif spécifique («Maladies respiratoires et allergies»), le Comité souli- gne que, en utilisant les mêmes critères généraux, le Programme d’action aurait pu être axé sur d’autres maladies importantes. 4. 3. 1. Dans ce cadre, le Comité aimerait souligner l’importance qu’il y a à prévenir également d’autres allergies, telles que les allergies alimentaires. 4. 4. Le Comité note avec satisfaction qu’il recevra copies du rapport d’évaluation et du rapport sur la mise en œuvre du programme. Le Comité aimerait souligner l’importance de la 4. 5. coopération avec les autorités nationales, l’Agence européenne pour l’environnement, l’OMS et des pays tiers. 4. 5. 1. Il est également important de prendre connais- sance du travail mené par l’Agence américaine de protection de l’environnement dans le domaine de l’évaluation et de la gestion des risques en matière de maladies liées à la pollution. Le Comité considère qu’il est important que la Communauté profite de ces travaux. 4. 6. Afin d’éviter un double emploi inutile du travail, le Comité invite la Commission à s’assurer que les mesures proposées sont compatibles et complémentaires par rapport aux actions envisagées dans le cadre du programme en matière de surveillance de la santé (1) et de toute autre action communautaire liée aux maladies liées à la pollution, telles que celles prévues dans le cadre du cinquième programme communautaire de politique et d’action en matière d’environnement et de développe- ment durable (2). 4. 7. Aux yeux du Comité, une faiblesse du programme réside dans l’incertitude entourant son financement. Le Comité en comprend les raisons mais pense qu’il serait souhaitable que la Commission puisse avancer au moins une esquisse des besoins de financement pour les années 2000-2003, et que les autorités budgétaires veillent à ce que de tels besoins soient satisfaits car un programme multiannuel ne devrait pas risquer de ne pas être mené à son terme pour des raisons budgétaires. (1) Proposition: JO C 338 du 16. 12. 1995 — Avis du CES: JO C 174, du 17. 6. 1996. (2) Proposition: JO C 138 du 17. 6. 1993 — Avis du CES: JO C 287 du 4. 11. 1992. Le Président du Comité économique et social Tom JENKINS


title: Propuesta de reglamento (CE) del Consejo por el que se adoptan medidas de carácter autónomo y transitorio respecto a los acuerdos sobre libre comercio con Lituania, Letonia y Estonia en lo que se refiere a determinados productos agrícolas transformados

eurovoc_concepts:
Baltic States
agricultural product
agro-industry
free-trade agreement
tariff preference

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS •it * * -h Bruselas, 29. 10. 1997 COM(97) 547 final 97/0287 (ACC) Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO por el que se adoptan medidas de carácter autónomo y transitorio respecto a los acuerdos sobre libre comercio con Lituania, Letonia y Estonia en lo que se refiere a ^terminados productos agrícolas transformados (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS La presente propuesta tiene por objetivo prolongar hasta el final del año 1998 las medidas autónomas aplicadas por la UE a las importaciones de productos agrícolas transformados procedentes de Estonia, Letonia y Lituania, medidas introducidas tras la ampliación de la Comunidad y la aplicación de la Ronda Uruguay, según establece el Reglamento (CE) n° 1507/97 del Consejo. Ya están firmados, o lo estarán en breve, los protocolos por los que se adaptan los acuerdos sobre libre comercio con estos países. No obstante, los protocolos de adaptación no entrarán en vigor el 1 de enero de 1998, en espera de los procedimientos de su adopción oficial. Por tanto, y con objeto de evitar un perjuicio para el acceso del comercio preferente de Estonia, Letonia y Lituania al mercado de la UE, las medidas establecidas en el Reglamento n° 1507/97 deben prorrogarse hasta el 31 de diciembre de 1998. Esta propuesta no entraña más gastos adicionales que los ya acordados cuando se adoptó el Reglamento n° 1507/97 al que va a sustituir. ^ PROPUESTA DE REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO por el que se adoptan medidas de carácter autónomo y transitorio respecto a los acuerdos sobre libre comercio con Lituania, Letonia y Estoma en lo que se refiere a determinados productos agrícolas transformados EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 113, Vista la propuesta de la Comisión, Considerando que, a la espera de que se adaptara el Protocolo 2 de los Acuerdos sobre libre comercio celebrados con Estoma, Letonia y Lituania1, se adoptó el Reglamento (CE) n° 1507/972 del Consejo, que mantiene las preferencias hasta el 30 de diciembre de 1997 con objeto de evitar que la aplicación de los resultados de la Ronda Uruguay tenga efectos negativos para las exportaciones de esos países a la Comunidad; Considerando que, a la espera de que se adopten mejores concesiones para Estonia, Letonia y Lituania por parte de los correspondientes comités conjuntos, el Reglamento (CE) n° 1507/97 del Consejo establece nuevas concesiones con carácter provisional y autónomo; Considerando que ya están terminadas, o lo estarán pronto, las negociaciones con esos países sobre la celebración de los protocolos que modifican los Acuerdos sobre libre comercio y ya están firmados, o lo estarán en breve, los nuevos Protocolos 2; que están en curso los procedimientos para la adopción oficial de protocolos provisionales exclusivamente relativos a los aspectos comerciales de los protocolos de modificación; que los plazos necesarios para la adopción oficial no permitirán la entrada en vigor de los protocolos provisionales el 1 de enero de 1998; que, por consiguiente, es conveniente prorrogar con carácter autónomo las concesiones hasta el 31 de diciembre de 1998; HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 1. los contingentes arancelarios anuales y a Del 1 de enero al 31 de diciembre de 1998, las mercancías originarias de Lituania que se enumeran en el Anexo I del presente Reglamento estarán sujetas a los derechos de aduana preferenciales indicados en dicho Anexo. Los importes básicos que deben tenerse en cuenta para el cálculo de los elementos agrícolas reducidos y los derechos de aduana adicionales aplicables a las importaciones hacia la Comunidad figuran en el Anexo II. DO n° L 373 de 31. 12. 1994, p. 1 (Estonia) DO n° L 374 de 31. 12. 1994, p. 1 (Letonia) DO n° L 375 de 31. 12. 1994, p. 1 (Lituania) DO n °L 204 de 31. 7. 1997, p. 1 2. 3. Del 1 de enero al 31 de diciembre de 1998, las mercancías originarias de Letonia que se enumeran en el Anexo III del presente Reglamento estarán sujetas a los contingentes arancelarios anuales y a los derechos de aduana preferenciales indicados en dicho Anexo. Los importes básicos que deben tenerse en cuenta para el cálculo de los elementos agrícolas reducidos y los derechos de aduana adicionales aplicables a las importaciones hacia la Comunidad figuran en el Anexo II. Del 1 de enero al 31 de diciembre de 1998, las mercancías originarias de Estonia que se enumeran en el Anexo IV del presente Reglamento estarán sujetas a los contingentes arancelarios anuales y a los derechos de aduana preferenciales indicados en dicho Anexo. Los importes básicos que deben tenerse en cuenta para el cálculo de los elementos agrícolas reducidos y los derechos de aduana adicionales aplicables a las importaciones hacia la Comunidad figuran en el Anexo II. Artículo 2 Cuando entren en vigor los protocolos adicionales por los que se adaptan los Acuerdos sobre libre comercio con los países mencionados en el artículo 1, las concesiones aplicables a los intercambios de productos agrícolas transformados a que se refieren dichos protocolos sustituirán las concesiones establecidas en los anexos del presente Reglamento. Las modalidades de aplicación de las medidas contempladas en el presente Reglamento también se aplicarán a las correspondientes medidas recogidas en los protocolos adicionales. Artículo 3 La Comisión gestionará los contingentes a que se refieren los Anexos I, III y IV del presente Reglamento según las disposiciones del Reglamento (CE) n° 1460/96 por el que se establecen las modalidades de aplicación de los regímenes de intercambios preferenciales, aplicables a determinadas mercancías resultantes de la transformación de productos agrícolas, contemplados en el artículo 7 del Reglamento (CE) n° 3448/93 del Consejo. Artículo 4 El presente Reglamento entrará en vigor el tercer día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Será aplicable a partir del 1 de enero de 1998. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas,. Por el Consejo DO N° L 187 de 26. 7. 1996, p. 18. V AKEXÛ1 LITUANIA N° orden Código NC Descripción Preferencia Contingente 1998 (toneladas) Otras grasas animales Grasas y aceites animales y vegetales sin límite 360 01/01 - 30/06/1998 01/07- 31/12/1998 0% 5,5% 0% 3,5% 5,5% 0% 5,5% EAR EAR 4,4% 0% 5% 0% 3% 5% 0% 5% EAR EAR 3,5% 0,52 ECU/% vol/hl+2,53 ECU/hl 36,9% 0,26 ECU/% vol/hl + 1,27 ECU/hl 34,2% 480 600 480 390 48 09. 6533 09. 6501 1506 00 00 1518 00 10 1518 00 31 1518 00 39 1518 00 91 1518 00 95 1518 00 99 17049071 17049075 Caramelos de azúcar cocido Caramelos 09. 6503 1806 90 Chocolate 09. 6528 2203 00 Cerveza 09. 6525 2208 60 11 Vodka 09. 6534 2402 20 90 Cigarrillos S ANEXQJI Importes básicos que deben tenerse en cuenta para el cálculo de elementos agrícolas y derechos adicionales r 01/01 - 30/06/1998 I ôïW- 31/12/1998 " Trigo blando / Blod hvede / Weichweizen / MOACIKÓ airápi / Common wheat / blé tendre / Grano tenero / Zachte tarwe / Trigo mole / Tavallinen vehna / Vete Trigo duro / Hard hvede / Hartweizen / iKAipo anápi / Durum wheat / blé dur / Grano duro / Durum tarwe / Trigo duro / Durumvehna / Durumvete Centeno / Rug / Roggen / IÍKOAr| / Rye / seigle / Segala / Rogge / Centeio / Ruis / Râg Cebada / Byg / Gerste / Kpi6ápi / Barley / orge / Orzo / Gerst / Cevada / Ohra / Korn Maíz / Majs / mais / KaXa|inÓKi / Maize / maïs / Granturco / maïs / Milho / Maissi / Majs Arroz descascarillado de grano largo / ris, afskallet, langkornet / Reis, langkôrnig, geschalt / Ano(pAoio)|iévo púCt [iaKpóoneppo / long-grain husked rice / riz décortiqué à grains longs / Riso semigreggio a grani lunghi / Langkorrelige gedopte rijst / Arroz em peBiculas de grâos longos / Pitkàjyvàinen esikuorittu riisi / ris, skalat lângkornigt / desnatada Leche Magermilchpulver / AnoPouTUpa)|iévo yáka ae aKÓvr] / Skimmed-milk powder / lait écrémé en poudre / latte scremato in polvere / Magere-melkpoeder / Leite desnatado em pô/ Rasvaton maitojauhe / Skummjôlkspulver Leche entera en polvo / Sodmaelkspulver / Vollmilchpulver / n\r|peq y ó ^0 ae CFKÓVT| / Whole-milk powder / lait entier en poudre / latte intero in polvere / Vollemelkpoeder / Leite inteiro ein pô / Rasvainen maitojauhe / Mjólkpulver Mantequilla / smor / butter / BoÚTUpo / butter / beurre / Burro / Boter / Manteiga / Voi / Smôr Azúcar blanco / Hvidt sukker / Weilszucker / AeuKíí Cáxapn / White sugar / sucre blanc / Zucchero bianco / Witte suiker / Açùcar branco / Valkoinen sokeri / Vitt socker / Skummetmaelkspulver en polvo ecus/ECU/Ecu/ ecu/ecus/ecua/100 kg 7,900 I 8,524 13,231 12,263 8,306 7,698 8,306 7,408 7,698 7,408 23,706 21,972 26,730 25,740 33,423 30,978 48,575 45,021 32,565 31,795 C ANEXO m LETONIA N°orden Código NC Descripción Preferencia Contingente 1998 (toneladas) 01/01 - 30/06/1998 01/07- 31/12/1998 Artículos de confitería 300 EAR EAR Chocolate 600 EAR EAR 09. 6535 09. 6536 09. 6537 1704 90 65 1704 90 71 1704 90 75 1806 3100 1806 32 10 1806 32 90 1806 90 11 1806 90 19 1901 90 11 1901 90 19 190190 91 1901 90 99 Preparaciones alimentarias 240 09. 6538 1905 30 Galletas 09. 6527 2104 10 Sopas y caldos 09. 6513 2105 Helados 09. 6528 2203 00 Cerveza 09. 6525 2208 60 11 Vodka 09. 6529 2208 70 10 Licores 240 39 34 600 390 13 1 EAR EAR 8,2% EAR EAR 5,7% EAR 4,4% EAR EAR 7,6% EAR EAR 5,3% EAR 3,5% 0,52 ECU/% vol/hl+2,53 ECU/hl 0,89 ECU/% vol/hi+4,10 ECU/hl 0,26 ECU/% vol/hl+1,27 ECU/hl 0,32 ECU/% vol/hl+2,05 ECU/hl ANEXO IV ESTONIA N°orden Código NC Descripción Preferencia Contingente 1998 (toneladas) 01/01 - 30/06/1998 01/07- 31/12/1998 09. 6515 1704 10 11 1704 10 19 1704 90 71 1704 90 75 Artículos de confitería 180 EAR EAR 09. 6530 1805 00 00 Cacao en polvo 09. 6517 ex 1806 Artículos de chocolate, excepto código NC 1806 10 15 09. 6519 1806 10 15 1905 Productos de panadería 09. 6521 2102 10 39 Levaduras 09. 6539 2103 90 90 Salsas y preparaciones 09. 6523 2105 09. 6531 2203 Helados Cerveza 09. 6525 2208 60 11 Vodka 09. 6529 2208 70 10 Licores ' 09. 6532 2208 90 69 Otras bebidas espirituosas 09. 6534 2402 20 90 Cigarrillos 34 600 130 2400 720 13 600 120 20 20 60 0% EAR 0% EAR EAR 5,7% EAR 4,4% 0% EAR 0% EAR EAR 5,3% EAR 3,5% 0,52 ECU/% vol/hl+2,53 ECU/hl 0,64 ECU/% vol/hl+4,10 ECU/hl 0,64 ECU/% vol/hl+4,10 ECU/hl 36,9% 0,26 ECU/% vol/hl+1,27 ECU/hl 0,32 ECU/% vol/hl+2,05 ECU/hl 0,32 ECU/% vol/hl+2,05 ECU/hl 34,2% Y FICHA DE FINANCIACIÓN LÍNEA PRESUPUESTARIA: Artículo 120 CRÉDITOS: 2. DENOMINACIÓN: Propuesta de Reglamento del Consejo por el que se adoptan medidas de carácter autónomo y transitorio respecto a los acuerdos sobre libre comercio con Lituania, Letonia y Estonia en lo que se refiere a determinados productos agrícolas transformados FUNDAMENTO JURÍDICO: Artículo 113 4. acuerdos sobre agricultura fruto de las negociaciones multilaterales de la Ronda Uruguay OBJETIVOS: Ampliar las medidas autónomas adoptadas como consecuencia de la ampliación de la Unión y de la aplicación de los 5. REPERCUSIÓN FINANCIERA: Período de 12 meses Ejercicio en curso( ) Ejercicio siguiente ( ) 5. 0. Gastos: - Imputados al presupuesto de la CE (restituciones / intervenciones) - Autoridades nacionales - Otros 5. 1. Ingresos: - Recursos propios de la CE (exacciones / derechos de aduana) 5. 0. 1. PREVISIONES DE GASTOS 5. 1. 1 PREVISIONES DE INGRESOS 5. 2. MÉTODO DE CÁLCULO: 6. 0. ¿SE FINANCIA CON CRÉDITOS CONSIGNADOS EN EL CAPÍTULO CORRESPONDIENTE DEL PRESUPUESTO EN CURSO DE EJECUCIÓN? 6. 1. ¿SE FINANCIA MEDIANTE TRANSFERENCIA ENTRE CAPÍTULOS DEL PRESUPUESTO EN CURSO DE EJECUCIÓN? o. 2. ¿SE PRECISA UN PRESUPUESTO SUPLEMENTARIO? ft. 3. ¿SE CONSIGNARÁN CRÉDITOS EN LOS PRÓXIMOS PRESUPUESTOS? SÍ / no sí / no sí / no sí / no OBSERVACIONES: Esta propuesta no entrada más gastos adicionales que los ya acordados cuando se adoptó el Reglamento (CE) ni 1507/97, al que va a sustituir. ISSN 0257-9545 COM(97) 547 final DOCUMENTOS ES 03 11 10 N° de catálogo : CB-CO-97-567-ES-C ISBN 92-78-26249-8 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo /lo


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2128/97 af 29. oktober 1997 om suspension af præferencetolden og genindførelse af tolden ifølge den fælles toldtarif ved indførsel af enkeltblomstrede nelliker (standard) med oprindelse i Marokko

eurovoc_concepts:
CCT duties
Morocco
floriculture
import
restoration of customs duties


title: Prioridade aos Cidadãos : Viajar noutro país da União Europeia.