title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa- Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Handlingsplan til fremme af den europæiske tekstil- og beklædningsindustris konkurrenceevne

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
European industrial area
clothing industry
competitiveness
textile industry

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 29. 10. 1997 KOM(97) 454 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Handlingsplan til fremme af den europæiske tekstil- og beklædningsindustris konkurrenceevne INDHOLDSFORTEGNELSE 1. INDLEDNING *. 2. DEN SENESTE UDVIKLING I TEKSTIL- OG BEKLÆDNINGSSEKTOREN 3. TEKSTIL- OG BEKLÆDNINGSSEKTOREN I EUS POLITIK 3. 1. Strukturtilpasning og konkurrenceevne a) Innovation, forskning og teknologisk udvikling b) Nye kvalifikationer og faguddannelse c) Integrerede strukturelle initiativer 3. 2 De indre rammer a) Det indre marked b) Disciplin og gennemsigtighed på statsstøtteområdet c) Beskæftigelse d) Sociale ydelser 3. 3. Forbindelserne udadtil ^ a) Øget adgang til markederne b) Regler og forskrifter c) Miljøet d) De sociale aspekter e) Internationalisering af virksomhederne og industrielt samarbejde 4. KONKLUSIONER Bilag: EUROPÆISK BEKLÆDNINGSINDUSTRIENS KONKURRENCEEVNE (1997-2000) HANDLINGSPLAN FREMME TIL AF 3 5 6 6 6 8 8 9 9 10 Il 11 12 12 13 13 14 14 16 19 TEKSTIL- OG =2, 1. INDLEDNING 1. 1. Denne meddelelse, der ligger i forlængelse af konklusionerne af Rådets møder (industri) den 28. marts og 14. november 1996, er stilet til Rådet og Europa-Parlamentet, Det økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Meddelelsen indgår i den dialog, der på Kommissionens initiativ er sat i gang mellem parterne i tekstil- og beklædningssektoren, navnlig de nationale myndigheder, EU-instanserne og arbejdsmarkedets parter. Med denne dialog har man søgt at foretage en samlet vurdering af de foranstaltninger, der truffet af EU og medlemsstaterne, og ai* den yderligere indsats, den private sektor bør gøre for at styrke konkurrenceevnen og gennemføre omstrukturerings-/moderniseringsstrategier. Arbejdsmarkedets parter har udsendt en fælles rapport. Heri gør de rede for de indhentede resultater og opregner en række supplerende foranstaltninger, som ville kunne træffes på EU-plan. Kommissionen har især vurderet rapporten ud fra ønsket om at fremme strukturomlægningen i sektoren, uden dermed at tilsidesætte beskæftigelsesproblematikken. linje med de af De foreslåede supplerende Kommissionen opstillede retningslinjer for industripolitik og økonomisk og social samhørighed. foranstaltninger ligger på 1. 2. De seneste års udvikling har vist, at denne sektor har mange stærke sider, men også visse svage sider. Der er tale om en moderne industrisektor, som er en fuldgyldig deltager i den nye teknologiske revolution. I kraft af de konkurrencefordele, som innovation, nyskabelser, kvalitet og knowhow indebærer, kan denne sektor spille en ledende rolle på de åbne internationale markeder. Disse moderniseringsbestræbelser i et miljø, der nu er stærkere udsat for den internationale konkurrence, har derimod medført en betydelig reduktion i antallet af arbejdspladser. Dette fænomen er særlig bekymringsvækkende, fordi tekstil- og beklædningssektoren er stærkt geografisk koncentreret og har stor social betydning som følge af arbejdsstyrkens særlige sammensætning. 1. 3. De ændringer, der er sket i tekstil- og beklædningssektoren, viser klart, at der ikke findes "traditionelle" erhvervsgrene i modsætning til "avancerede" erhvervsgrene, men derimod konkurrencedygtige og ikke-konkurrencedygtige virksomheder. Tekstil- og beklædningsindustrien, som i de seneste år har udvist glimrende resultater med hensyn til produktivitet, har demonstreret, at den har lovende fremtidsudsigter på samme vilkår som andre erhvervsaktiviteter. - 3- 1. 4. Kommissionen har i en række meddelelser1 opstillet visse generelle industripolitiske retningslinjer. Disse retningslinjer opstiller de horisontale rammer for industripolitikken i bl. a. tekstil- og beklædningssektoren. I denne industristrategi tages der bl. a. hensyn til de specifikke sektorbetingede forhold. De initiativer, der tages inden for rammerne af EUs forskellige foranstaltninger, tager sigte på at fremme de særlige konkurrencefordele ved EUs tekstil- og beklædningsindustri. Der er opstillet en samlet plan til sikring af sammenhængende og effektive foranstaltninger, baseret på forslag fra industriens side. 1. 5. Arbejdsgrupperne vedrørende tekstil- og beklædningsindustrien har udpeget en række prioriterede områder, hvor de berørte parter bør sætte ind, dvs. virksomhederne, arbejdsgiversammenslutningerne de offentlige myndigheder og EUs instanser. fagforeningerne, og Disse prioriteter omfatter navnlig: beskæftigelse og uddannelse, hvor løsningen i hvert fald delvis skal findes inden for sektorens rammer, men hvor der ligeledes er behov for mere overordnede løsninger gennem skabelse af arbejdspladser i EU's erhvervsliv som helhed og gennem videreuddannelses- og omskolingsprogrammer; udvikling og videreformidling af nye produkter, processer, nyt udstyr og kommunikations- og informationsteknologi i hele sektoren, herunder i distributionsleddet; dette er af stor betydning for konkurrencedygtigheden; et effektivt indre marked, der sikrer forbruger- og miljøbeskyttelse på et højt niveau, bør ikke resultere i nye handelshindringer. Regulering af offentlige indkøb og af konkurrencebetingelserne skal kunne sikre, at hele sektoren far gavn af det indre marked; adgang til tredjelandenes markeder og nøje overholdelse af de regler og ordninger, der frit accepteres som led i de internationale aftaler, som er et nødvendigt modstykke til globaliseringen af markederne og liberaliseringen af importen i EU; regionaludvikling, hvor der bør lægges særlig vægt på levedygtige klare virksomheder konkurrencebetingelserne på lige fod med virksomhederne i de bedre stillede egne. i EUs stillede ringere egne, kan de så Industripolitik i et åbent og konkurrencebaseret miljø - retningslinjer for en EF-politik - KOM(90)556 endelig udg. En politik til forbedring af industriens konkurreneveevne i Den Europæiske Union - - KOM(94) 319 endelig udg. Kortlægning af den europæiske industris konkurrencedygtighed - KOM(96) 463 endelig udg. Benchemarking af konkurrenceevne - iværksættelse af en foranstaltning, som stilles til rådighed for operatører og offentlige myndigheder - KOM(97) 153 endelig udg. -4 2. DEN SENESTE UDVIKLING I TEKSTIL- OG BEKLÆDNINGSSEKTOREN Tekstil- og beklædningssektoren økonomisk, samfundsmæssigt og regionalt plan. indtager en vigtig plads i EU på såvel Ifølge oplysningerne fra Observatoire Européen du Textile et de l'Habillement (OETH)2 beskæftiger derme sektor ca. 2,2 mio. personer i næsten i 120 000 virksomheder. Sektoren tegner sig for 7,6% af beskæftigelsen i industrien som helhed og 4,2% af merværdien. Endvidere udgør kvinder en stor del af arbejdsstyrken, og sektoren er stærkt koncentreret i visse egne. I løbet af 1990'erne har sektoren mærket følgerne af den økonomiske tilbagegang i Europa, der efterfulgtes af en moderat opgang, en skærpelse af konkurrencen og teknologisk udvikling. Den moderate økonomiske opgang i EU har generelt ikke ført til en stigning i den interne efterspørgsel, mens løntilbageholdenheden og den stigende arbejdsløshed derimod har haft følger for forbruget af beklædnings- og tekstilvarer. Sideløbende hermed er konkurrencen skærpet kraftigt som følge af en større åbning af EU- markedet, der skyldes en række præferenceaftaler og konklusionerne af Uruguay- Runden, samt tilkomsten af nye vigtige partnere i den internationale handel. Ikke mindst har den stigende konkurrence fra lavtlønslande betydet, at der er opstået en kraftig udflytning af virksomheder inden for visse dele af produktionen. Endelig har den teknologiske udvikling, herunder den informationsteknologiens stigende udbredelse, ført til en stærkt øget kapitalintensitet og automatisering, der gør sig særlig kraftigt gældende i tekstilsektoren. Dette har ikke mindst sket affødt strukturelle ændringer, både i virksomhedernes interne organisation og i hele sektorens funktionsmåde. Sektoren har reageret med en radikal omstrukturering og modernisering ledsaget af en udflytning af en del af produktionen, navnlig den mest arbejdskraftintensive del. Dette fænomen illustreres klart ved udviklingen i proceduren for passiv forædling. Importen af beklædningsgenstande under proceduren for passiv forædling er således stadig stigende. I 1996 tegnede denne import sig for 20% (i værdi) af EUs import af beklædningsgenstande. Som helhed er produktiviteten og konkurrencefordelene styrket, navnlig med hensyn til hurtig levering, kvalitet og kreativitet, knowhow og innovation. Denne sektor er fortsat verdens største eksportør af tekstiler og den tredjestørste eksportør af beklædningsgenstande. Ikke desto mindre har denne komplekse udvikling, der har medført strukturelle ændringer i sektoren, resulteret i en betydelig nedgang i produktionen og navnlig i beskæftigelsen. I 1996 var produktionsniveauet, i løbende priser, for tekstil- og beklædningssektoren henholdsvis 5,4% og 4,4% lavere end niveauet i 2 Le secteur du textile et de l'habillement de l 'VE - OETH, Bruxelles 1997. 1990. Med hensyn til beskæftigelsen gik over 600 000 arbejdspladser tabt mellem 1990 og 1996, herunder ca. 100 000 alene i 1996. 3. TEKSTIL- OG BEKLÆDNINGSSEKTOREN I EUS POLITIK I henhold til traktaten om Den Europæiske Union skal de offentlige myndigheder, under hensyn til nærhedsprincippet, sørge for at sikre de nødvendige betingelser for industriens konkurrenceevne. Selvom det er myndighedernes opgave at tilvejebringe de nødvendige betingelser for et gunstigt miljø for virksomhedernes konkurrenceevne, har virksomhederne selv ansvaret for at gennemføre de nødvendige tilpasninger. De grupper vedrørende tekstil- og beklædningssektoren, som er nedsat på Kommissionens initiativ, har i løbet af 8 måneder undersøgt de foranstaltninger, der er truffet af de offentlige myndigheder og den private sektor, ud fra følgende principper: de skal fremme et miljø, der er gunstigt for virksomhedernes udvikling, så de strukturelle tilpasninger bliver lettere at gennemføre; de skal fremme det indre marked og korrekt anvendelse af konkurrencereglerne; de skal bevare den nødvendige åbenhed over for markederne og den internationale handel. 3. 1. Strukturtilpasning og konkurrenceevne a) Innovation, forskning og teknologisk udvikling Arbejdsmarkedets parter erkender, at innovation, forskning og teknologisk udvikling er afgørende, hvis EU-landene skal bevare en omfattende produktion af tekstil- og beklædningsprodukter. På EU-plan skal det fremhæves, at tekstil- og beklædningsindustriens virksomheder er blevet mere aktive for at udvikle og især anvende nye processer og nyt udstyr (f. eks. nye principper for vævemaskiner, nye ikke-forurenende farvningsprocesser og nye forædlingsprocesser uden udledninger) nye stoffer med stor merværdi strukturtekstiler og funktionstekstiler). Denne udvikling er ved at få en ganske betydelig virkning for beskæftigelsen - i form af både ny skabte job og konsolidering af eksisterende arbejdspladser - og den har bidraget til den senere tids forbedring af den europæiske tekstil- og beklædningsindustris konkurrenceevne. tredimensionale (tekniske tekstiler, EF's forsknings- og udviklingsprogrammer har således kunnet fremkalde synergi virkninger og i samarbejde med industrien skabe samordnings- og deltagelsesmekanismer på de områder, som anses for de vigtigste for branchen. Inden for det fjerde rammeprogram, nærmere betegnet særprogrammet "Industri- og materialeteknologi", har den målrettede forskningsaktion "Total Quality Textiles" vist sig at være et effektivt redskab til at styrke den - 6- teknologiske kapacitet i en strukturelt opsplittet branche og til at øge de små og mellemstore virksomheders deltagelse. Omkring 350 virksomheder - heraf 300 små og mellemstore - har deltaget i forskningsarbejdet under dette særprogram, som har ydet finansieringstilskud på 40 mio. ECU ud af en samlet satsning på 80 mio. I EF's mange forskningsprojekter har man udviklet nye maskiner ("blækstrålemaskiner", "plasmamaskiner", "C02-superkritiske maskiner") og nye tekstilprodukter, som vil blive anvendt i transport-, bygge-, sundheds- og fritidsbrancherne foruden de traditionelle aftagerbrancher beklædning og møbler. De "teknologistimulerende foranstaltninger" er specielt rettet mod små og mellemstore virksomheder. De omfatter sonderingspræmier som støtte til udarbejdelse af F&U-forslag og CRAFT-projekter, som styrker samarbejdet mellem små og mellemstore virksomheder om at overdrage løsningen af teknologiske problemer til tredjeparter. Disse foranstaltninger har givet små og mellemstore virksomheder mulighed for at samarbejde om at udvikle nye tekstilprodukter og nye organisationsmetoder for produktionen og arbejdet. Dette er i hovedtrækkene i den indsats der er gjort under programmet "Målrettet socioøkonomisk forskning". Også ESPRIT-programmet har bidraget til innovativ udvikling på områder som f. eks. billedbanker, beslutningsstøttesystemer og elektronisk samhandel i tekstil- og beklædningssektoren. Industrien har allerede indledt forberedelserne til et projekt for anvendelse og videreformidling af informationsteknologi. Dette projekt, der søger at samle allerede eksisterende, spredte initiativer, tager sigte på at udvikle et europæisk identifikations- og kommunikationssystem for produkter og tjenester, baseret på frivillige standarder, der er valideret af industrien. Dette system ville bl. a. give mulighed for at anvende et fælles sprog til elektronisk samhandel i EU. fjerde under det rammeprogram Innovationsprogrammet støtter industriprojekter, der sigter mod at overføre teknologier, der er særegne for en region eller en sektor til andre regioner og sektorer i EU. Her mødes de teknologiproducerende organisationer (ofte små ag mellemstore virksomheder eller deres brancheorganisationer) med brugere og forskningscentre. En del af f. eks. og tekstil- projekterne "centrifugalspindingsteknologi" og "fleksibel og billigere fremstilling af tekstilstofprøver". beklædningsindustrien, berører efter teknologiske Innovationsprogrammet tilbyder også forskellige former for service af interesse for tekstil- og beklædningsindustrien: behovsanalyser, styrke/svaghedsanalyser, scanning "europæiske innovationsobservatorium"; informationsaktiviteter om ny teknologi rettet mod små og mellemstore for teknologioverførsel, adgang til ny knowhow og til gennemprøvet praksis for af innovationsforvaltning; innovationsformidlingscentre. sektorstipendier valgmuligheder virksomheder; europæiske etablering kontakt nettet med det fra af I forbindelse med forberedelsen af det femte rammeprogram koncentrerer man tekstil- og beklædningsindustriens ønsker om at styrke sig virksomhedernes konkurrenceevne og om at fastholde og skabe arbejdspladser, især om 7- "Produkter, der specielt er knyttet til en bæredygtig udvikling. Disse emner genfindes i fremstillingsmetoder, organisation" under det nøgleaktionen tematiske program "Fremme en konkurrence- og bæredygtig vækst" og i nøgleaktionen "elektronisk handel og nye arbejdsmetoder" under det tematiske program "Udvikling af et brugervenligt informationssamfund". Højst prioritet bør her gives til de foranstaltninger, som skønnes mest direkte at kunne støtte hele branchens konkurrenceevne. Det gælder for eksempel de aktioner, der fremmer implementeringen af Quick /tey/?ø/we-teknikker, som giver mulighed for løbende at tilpasse fabrikationsprocessen til udviklingen på markedet og at mindske lagrene. Disse teknikker giver ikke blot en bedre tilpasning til efterspørgslen, men betyder bgså at der bliver en komparativ fordel ved lokalisering i Europa og kan dermed fa afgørende betydning for, om det skal lykkes at vende den negative beskæftigelsesudvikling. b) Nye kvalifikationer og faguddannelse strukturelle ændringer De tekstil- og beklædningssektoren, navnlig informations- og kommunikationsteknologiens udbredelse, har skærpet kravene til arbejdskraftens kvalifikationer. i Kravet om nye kvalifikationer skyldes navnlig den teknologiske udvikling og konsekvenserne heraf for virksomhedernes organisation, hvor der kræves en bedre udannet arbejdskraft end til det "samlebåndsarbejde", som prægede den tidligere industrielle revolution. Også på dette område kan de nye behov imødekommes gennem medlemsstaternes programmer og redskaber og fællesskabsprogrammerne ADAPT, EMPLOI og Leonardo da Vinci. Gennem disse programmer søger Kommissionen også at udvikle tværnationale initiativer til atxvidereformidle bedre praksis og knowhow til Europas forskellige egne. Disse initiativer til videreformidling af resultaterne vil uden tvivl bidrage betydeligt til en bedre forståelse af problemerne - en afgørende faktor for denne fragmenterede sektor. I 1995 færdiggjordes en omfattende undersøgelse af behovene for nye i beklædningssektoren. Der tænkes gennemført en lignende kvalifikationer i dialogen mellem tekstil sektoren. Som undersøgelse vedrørende arbejdsmarkedets parter og programmet Leonardo da Vinci er arbejdsmarkedets parter i øvrigt i færd med at udvikle projekter til fremme af alsidig faguddannelse og tekstilteknologi. led I faguddannelsen bør der ligeledes tages hensyn til følgerne af produktionens globalisering og internationalisering, der kræver arbejdskraft, der er uddannet til at varetage virksomhedernes internationale forbindelser. Også integrationen af de økologiske aspekter bør være et vigtigt element i faguddannelsen. Endvidere bør uddannelsesforanstaltningerne også udnyttes til at give sektoren et mere moderne image med hensyn til kvalifikationer og teknologi - et image, der i øvrigt er i overensstemmelse med de faktiske forhold. c) Integrerede strukturelle initiativer Som følge af de nye udfordringer har sektoren foretaget strukturomlægninger, hvor to fundamentale faktorer er styrkelse af specifikke konkurrencefordele, bl. a. på området immaterielle investeringer, og forbedring af produktiviteten, der igen afhænger afsåvel materielle som immaterielle investeringer. Sektoren har udviklet en vertikal strategi for bedre at kunne imødekomme markedets behov, hvor udviklingen af netværker får stor betydning for navnlig de små og mellemstore virksomheder. Den vertikale integrering af denne erhvervsgren har skabt nye krav til fleksibilitet inden for produktionsprocesserne, videreformidling af ny teknik, hurtige reaktioner på markedssvingninger, anvendelse af høje kvalitetsstandarder og miljømæssige hensyn. Integrationen af denne erhvervsgren gør det i øvrigt lettere - gennem industrielt samarbejde, navnlig m. h. t. underleverancer - at udnytte de muligheder for komplementaritet og synergi, sektoren indebærer. I denne forbindelse har Kommissionen forelagt Rådet, Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en meddelelse om underentreprisen i tekstil- og beklædningssektoren3. På grundlag af denne meddelelse og Rådets konklusioner er der, i snævert samarbejde med arbejdsmarkedets parter, udarbejdet en strategi til styrkelse af underentreprisens konkurrenceevne, og der er iværksat en række pilotprojekter (SCAN-Subcontracting Assistance Network, IBEX-International Buyers' Exhibitions, Révision des nomenclatures sous- traitance, Guide pratique des régimes juridique de la sous-traitance industrielle en Europa, Guide pour le partenariat de la sous-traitance industrielle). rolle som løftestang på disse områder, navnlig Der findes forskellige fonde og programmer, der kan bruges til at ledsage og støtte strukturomlægninger. I EU spiller strukturfondene og Samhørighedsfonden en i de egne, hvor investeringsomkostningerne er særlig omfattende som følge af geografisk beliggenhed og svage infrastrukturer. Der ydes navnlig betydelig støtte til forbedring af de små og mellemstore virksomheders konkurrenceevne gennem fællesskabsstøtterammerne og det enkelte programmeringsdokument samt programmerne PMEs og RETEX. Ud fra den vurdering af strukurfond-programmerne, som Kommissionen vil gennemføre i begyndelsen af næste år, vil man kunne se, hvilke tilpasninger der behøves, bl. a. for at øge programmernes effekt. Dette er i overensstemmelse med industrien, der foreslår, at der opstilles en fortegnelse over vellykkede projekter, så den bedst mulige praksis kan finde vid udbredelse. Underentreprisens konkurreceevne i tekstil- og beklædningssektoren i Den Europæiske Union KOM(96)210 endelig udg. af 15. Maj 1996. - 9- 3. 2. De indre rammer a) Det indre marked Samhandelen i EU dækker størstedelen af EU's produktion af tekstil- og beklædningsprodukter. I 1996 nåede EU-samhandelen således op på 53,4 mia. ECU, mens eksporten til tredjelande androg 30,3 mia. ECU. Ophævelsen af en række administrative procedurer som led i fuldførelsen af det indre marked (ventetider ved grænserne, kontrol med oprindelsen osv. ) har haft betydelige konsekvenser, da det har åbnet mulighed for en fleksibel tilpasning til markedets behov og reduktion af visse omkostninger (bl. a. til administration og transport). Medlemsstaterne har for nylig taget visse lovgivningsmæssige initiativer på tekstil- og beklædningsområdet med henblik på at beskytte forbrugernes sundhed og miljøet. Disse initiativer vedrører navnlig anvendelsen af visse kemiske stoffer til behandling (azo-farvestoffer, pentachlorphenol, formaldehyd og tungmetaller). tekstil- og beklædningsprodukter af Vedtagelsen af nye nationale love, der til tider er indbyrdes afvigende på flere punkter, kan risikere at skabe nye tekniske handelshindringer. Kommissionen undersøger, hvordan der kan skabes en ramme, som både kan sikre forbruger- og miljøbeskyttelse og et effektivt fungerende marked. I visse tilfælde (azo-farver og pentachlorphenol) vil en harmonisering på EU-plan være fyldestgørende, mens der på andre områder (formaldehyd og tungmetaller) synes at være behov for yderligere risikoanalyser. Det europæiske miljømærke for sengelinned og T-shirts og den snarlige indførelse af et miljømærke for tekstiler er, sammen med initiativerne på nationalt plan, et effektivt redskab til at beskytte miljøet, samtidig med at det øger de pågældende virksomheders konkurrenceevne. Kommissionens nye handlingsplan4 til fremme af det indre marked, som blev forelagt den 4. juni 1997, og som fik Det Europæiske Råds støtte på mødet i Amsterdam, indeholder en række operationelle løsninger I november 1996 blev der offentliggjort en grønbog som oplæg til en debat med de berørte kredse om mulighederne for at forbedre det indre marked for offentlige indkøb. Grønbogen kommer bl. a. ind på den beskedne virkning, regler har på offentlige indkøb, og medlemsstaternes manglende omsætning af direktiverne. Et elektronisk system for indgåelse af offentlige kontrakter (SIMAP) er endvidere under udvikling. 4 Handlingsplan til fremme af det indre marked, Kommissionens meddelelse til Rådet CSE(97)1 endelig udg. af 4. juni 1997. 10- b) Disciplin og gennemsigtighed på statsstøtteområdet Fuldførelsen af det indre marked indebærer, at konkurrencepolitikken må styrkes. Kommissionen skal således sikre streng disciplin og reel gennemsigtighed med hensyn til statsstøtte for samtlige erhvervssektorer. I denne forbindelse har der i drøftelserne med medlemsstaterne været generel opbakning til, at der skabes en investeringsprojekter. multisektoriel ramme for regionalstøtte til store Denne ramme vil kunne anvendes til tekstil-og beklædningssektoren. Hermed opfyldes et behov, som industrien og arbejdsmarkedets parter flere gange har understreget, nemlig behovet for streng kontrol med støtte i denne sektor på grundlag af sektorspecifikke eller horisontale rammer, med notifikationstærskler, der er tilpasset sektorens særlige karakteristika. forbindelse skal man ved I denne af støtteforanstaltninger til denne sektors konkurrenceevne være opmærksom på EF- reglerne til støtte for FTU, til uddannelse og til små og mellemstore virksomheder samt på retningslinjerne for støtte til beskæftigelsen. af helheden fastlæggelsen c) Beskæftigelse Tabet af mere end en fjerdedel af arbejdspladserne i perioden 1990-1996 og den hast, hvormed denne forblødning fortsætter, i forbindelse med den regionale koncentration af tabene, er genstand for dyb bekymring i Fællesskabet. Tabenes økonomiske omfang og sociale virkninger har en størrelse, som gør det helt klart, at den europæiske industris ikke selv kan vende udviklingen. Derfor må der rettes en særlig intens opmærksomhed mod dette problem som led i EU's beskæftigelsespolitik. Det er derfor vigtigt at der tages hensyn til de særlige forhold, der gælder for denne sektor, når man fastlægger de foranstaltninger og retningslinjer til støtte for innoverende virksomheder, der er under overvejelse som led i opfølgningen af Det Europæiske Råds møde i Amsterdam og specielt op til Det Europæiske Råds næste møde om beskæftigelsen, som finder sted i Luxembourg. Og det gælder i det hele samordnet politik mellem medlemsstaterne til støtte for beskæftigelsen. forbindelse med enhver taget i Kommissionen er derfor tilfreds med, at der forhandles om en "tillidspagt for beskæftigelse i tekstil- og beklædningsindustrien", som vil lægge vægt på uddannelse og på nedsættelse/tilrettelæggelse af arbejdstiden. På den måde kan man begunstige samordnede foranstaltninger, der ikke bryder med de gældende konkurrenceregler. d) Sociale ydelser I tekstil- og beklædningssektoren er nogle af de arbejdsintensive undersektorer stærkt belastede af de indirekte arbejdsomkostninger (sociale bidrag og direkte indkomstskatter). li Afstanden til de vigtigste konkurrenter er stor og bliver stadig større. På trods af de velkendte budgetproblemer har Kommissionen flere gange udtalt sig til fordel for en reduktion af de indirekte arbejdsomkostninger5, og denne indstilling er gentagne gange blevet bekræftet af Det Europæiske Råd. Foranstaltninger til at mindske de indirekte lønomkostninger, som middel til at fremme beskæftigelsen og konkurrenceevnen, må ikke skabe konkurrenceforvridninger6. imidlertid Efter Kommissionens mening bør de igangværende overvejelser uddybes, i samarbejde med medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med traktatens bestemmelser og nærhedsprincippet. Som led i arbejdsmarkedsparternes dialog vedrørende tekstil- og beklædningssektoren vil Kommissionen tage alle forslag vedrørende arbejdstidens tilrettelæggelse og fleksibilitet op til nøje overvejelse. 3. 3. Forbindelserne udadtil a) Øget adgang til markederne lægger stor vægt på og EU beklædnings sektorens opfyldelse af Verdenshandelsorganisationens regler og overholdelsen af de kontraherende parters forpligtelser. sammenhængen mellem tekstil- Denne tankegang ligger ligeledes til grund for den strategi til sikring af markedsadgang for EU, der er fremlagt i meddelelsen af 14. februar 19967, og som står for en mere offensiv politik end tidligere. Som følge af de senere års stagnerende efterspørgsel efter tekstil- og beklædningsprodukter i EU og den skærpede konkurrence fra importen er det nødvendigt at øge eksporten, navnlig til de lande, hvor markedet udviser vækstmuligheder. Væksten i EUs eksport til de mest åbne markeder, hvor sektoren skal klare den globale konkurrence, viser EU-industriens konkurrencekapacitet. I denne forbindelse har erfaringerne med EXPROM- intiativet vist sig positive. Kommissionen vil fortsat lægge vægt på bedre information om medlemslandenes initiativer på kort sigt, og den vil om nødvendigt spille en rolle som koordinator. Endvidere vil alle forslag fra industrien vedrørende markedsføringsinitiativer på langt sigt blive taget op til nøje overvejelse. Kommissionen vil i denne forbindelse kunne undersøge muligheden tekstil- og beklædningsindustrien i et eller flere lande, som er af særlig interesse i eksportsammenhæng. for at oprette repræsentationsbureauer for 5 Hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, Bruxelles 1993. 6 Disse spørgsmål undersøges af gruppen vedrørende afgiftspolitik (Monti-gruppen) på grundlag af retningslinjerne fra Rådet i Dublin (december 1996) og ECOFIN-rådet den 11. november 1996. 7 De globale udfordringer, der knytter sig til verdenshandelen; Den Europæiske Unions srategi til sikring af markedsadgang - KOM(96) 53 endelig udg. af 14. februar 1996. tredjelande beskytter deres markeder gennem Nogle tariffer og andre foranstaltninger. Af de mest slående eksempler kan nævnes Kina, Indien, Argentina, Sydafrika og også USA. Denne beskyttelse fremme ikke udviklingen i samhandelen. Den strider ofte mod forpligtelserne i de forskellige aftaler, der er undertegnet som led i Uruguay-runden og navnlig forpligtelserne i tckstil- /beklædningsaftalen. Som et middel til at forbedre Fællesskabets handelspolitik har Kommissionen oprettet en databank vedrørende handelshindringer, som er blevet et operationelt instrument, hvortil de økonomiske aktører har adgang. Det er vigtigt, at alle de berørte parter samarbejder for at sikre, at dette instrument fungerer effektivt. b) Regler og forskrifter Kommissionen forventer, at EUs partnere nøje efterlever de aftaler, de har undertegnet vedrørende beskyttelse af intellektuel og industriel ejendomsret, statsstøtte, dumping og oprindelse. Som følge af den øgede globalisering af markederne og den gradvise liberalisering af EU-markedet må alle aktørerne udvise gensidig respekt for et loyalt konkurrencemiljø. Kommissionen vil, under hensyntagen til sine internationale forpligtelser, fortsat anvende de redskaber, den har til rådighed for at sikre et sundt konkurrencemiljø. Hertil kræves der snævert samarbejde mellem medlemsstaterne og de økonomiske aktører - som det fremgår af den procedure vedrørende USA's oprindelsesregler, der er indledt i overensstemmelse med forordningen af handelshindringer8. c) Miljøet Ud over miljøbeskyttelsens sociale og politiske værdi skaber den også økonomiske og beskæftigelsesmæssige muligheder. Virksomhederne mener ofte, at omkostningerne til miljøbeskyttelse vil kunne skade deres internationale konkurrenceevne. Men der er ikke desto mindre fremtidsmuligheder for de virksomheder, som indtager en dynamisk holdning og integrer miljøhensynene i deres overordnede strategi. Tildeling af et miljømærke er et effektivt promotionsmiddel for disse virksomheder. Som led i drøftelserne i WTO's komité for handel og miljø søger Fællesskabet derfor at sikre, at miljømærkningssystemerne fortsat baseres på livscyklusanalyser (EU-systemet), og at anvendelsen af miljømærket og opstillingen af kriterier for tildeling heraf er gennemsigtig. WTOs komité, hvortil Fællesskabet vil blive associeret, har netop indledt en analyse af miljøvirkningerne af liberaliseringen af handelen og af miljølovgivningens handelsmæssige virkninger. Anvendelsen af anerkendte mærker i europæisk - mærker, der både dækker materialer og eller international skala 8 Rådets forordning (EF) nr. 3286/94 af 22. december 1994. 13- fremstillingsmetoder - kunne således styrke produkternes konkurrenceevne og samtidig får positiv betydning for miljøet. Endvidere er det vigtigt, navnlig gennem FTU-programmerne, at tilskynde virksomhederne til at tage miljøproblemerne alvorligt ved øget anvendelse af rene teknologier og mere genanvendelse, hvilket vil give dem bedre chancer på fremtidens marked. En særlig indsats for informationsformidling til både producenter og forbrugere ville være ønskelig med det formål at øge det forventede udbytte af foranstaltningerne på dette område. d) De sociale aspekter Kommissionen har erkendt vigtigheden af at respektere de grundlæggende sociale rettigheder i de internationale forbindelser. Den har allerede i en nylig meddelelse9 og i de relevante multilaterale foranstaltninger, bl. a. ILO og WTO, givet udtryk for sin holdning til forbindelsen mellem de internationalt anerkendte arbejdsnormer10 og handelsaftalerne. I denne forbindelse har Kommissionen understreget nødvendigheden af at fremme respekten for de grundlæggende arbejdsnormer, uden at disse dog må anvendes til protektioniske formål. Dette støttes nu på multilateralt plan af samtlige medlemmer af Verdenshandelsorganisationen". Kommissionen har endvidere kunnet konstatere, at visse initiativer fra de økonomiske aktører til fremme af respekten for de sociale rettigheder, som f. eks. kampagnen "rene klæder", er blevet positivt modtaget af forbrugerne. Kommissionen er nu ved at undersøge de aspekter ved "social mærkning" (mærkning til tilkendegivelse af, at et produkt er fremstillet i overensstemmelse med de grundlæggende arbejdsnormer), der vedrører gennemsigtighed, pålidelighed og overensstemmelse med de internationale handelsregler. Herved vil Kommissionen få et objektivt overblik over fordele og ulemper ved en sådan mærkning. e) Internationalisering af virksomhederne og industrielt samarbejde Et stigende antal europæiske virksomheder har i de seneste år udviklet strategier til internationalisering af deres produktion med henblik på at styrke deres konkurrencedygtighed på de internationale markeder. Denne strategi supplerer tilpasningen af erhvervsaktiviteterne i EU til produktionsprocessens krav med hensyn til høj merværdi, hurtige reaktioner på markedssvingningerne og korte leveringsfrister. 9 Der er nu nået til konsensus på internationalt plan om, at disse normer skal svare til visse konventioner under Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO). 10 Forbindelserne mellem samhandelssystemet og de internatinalt anerkendte arbejdsnormer, KOM(96) 402 endelig udg. af 24. april 1996. 1 ' Ministererklæring fremsat i Singapour den 18. december 1996. 14- EU vil som led i sin politik for industrielt samarbejde fortsat fremme udviklingen af faste, kohærente og gensidigt fordelagtige samarbejdsrammer og bestræbe sig på at støtte visse pilotprojekter gennem allerede eksisterende instrumenter. Udbygningen af samarbejdspolitikken på området standarder, administrative procedurer og handelsspørgsmål kan udfylde en vigtig rolle i udviklingen af sektorens internationale konkurrenceevne i forbindelse med globaliseringen af markederne. Af historiske, økonomiske og geografiske grunde har EU særligt opmærksomheden henledt på nabolandene, dvs. de central- og østeuropæiske lande (som led i før-tiltrædelsesstrategien) og landene i Middelhavsområdet. Mere generelt er der grund til bl. a. at understrege de muligheder, EU- programmerne (PHARE, TACIS, MEDA, ECIP, JOPP, EURO/MED - PATENARIAT, BRE, BC-NET osv. ) frembyder. Erhvervsorganisationerne kan spille en vigtig formidlende rolle for gennemførelsen af EUs politik for industrielt samarbejde. 15 4. KONKLUSIONER 4. 1. Den dialog, der har fundet sted i grupperne for tekstil/beklædning, har vist de fordele, som komplementaritet og sammenhæng i arbejdsmarkedsparternes, medlemsstaternes og EU-institutionernes initiativer kan indebære. Rapporten fra arbejdsmarkedets parter indeholder en række rekommandationer. Blandt de behandlede områder mener Kommissionen, at der navnlig bør lægges vægt på beskæftigelse og faguddannelse, teknologiformidling og -overførsel, på anvendelse af fremme af synergivirkninger mellem EF-programmer og nationale programmer for at maksimere resultaterne, på det indre markeds funktionsevne og på adgang til markederne. Rapporten fra arbejdsmarkedets parter indeholder en række rekommandationer. informationsteknologi, på Arbejdsmarkedets parter bør ved planlægningen af deres initiativer være opmærksomme på de redskaber, der er til rådighed i medlemsstaterne og på EU- plan. og Kommissionen til Medlemsstaterne nærhedsprincippet, intensivere deres samarbejdsbestræbelser for at sikre synergi mellem deres respektive foranstaltninger til støtte for de økonomiske aktørers tiltag. hensyntagen under bør, 4. 2. Det vigtigste forsvar for beskæftigelsen i denne sektor er de levedygtige virksomheders dynamik. Tabet af arbejdspladser i denne sektor bør udlignes ved skabelse af arbejdspladser i erhvervslivet som helhed. Udviklingen i dette fundamentale spørgsmål bør dog følges med stor opmærksomhed, i betragtning af at denne industri er stærkt koncentreret i visse regioner og har en stærk overvægt af kvindelig arbejdskraft. Arbejdsmarkedsparternes dialog om beskæftigelsesproblermer bør føres videre og uddybes på baggrund af konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Amsterdam, traktatens nye kapitel om beskæftigelse og den holdning. Kommissionen gentagne gange har givet udtryk for på dette område. Hvad faguddannelse angår, kan den rette løsning både være at finde på nationalt plan og på EU-plan. Højst prioriteret er efter- og videreuddannelse, der opfylder kravene til nye kvalifikationer og omskoling. Det må imidlertid ikke glemmes, at den indsats, der skal gøres, berører alle de interesserede parter og først og fremmest virksomhederne selv. På EU-plan skulle de igangværende pilotprojekter kunne føre til effektiv videreformidling af god praksis. De gode resultater, der er opnået i medlemsstaterne, bør i øvrigt også videreformidles i hele EU og således gavne hele sektoren. 4. 3. Der har været en række gode resultater med øget anvendelse af nye produkter, fremstillingsmetoder og udstyr samt med anvendelse af informationsteknologi i tekstil- og beklædningssektoren. Disse fordele kommer imidlertid endnu ikke hele branchen til gode i tilstrækkeligt omfang. De konkurrencemæssige fordele ved - 16- informationssamfundet bør fremhæves stærkere, navnlig med hensyn til virksomhedernes organisation og deres evne til at imødekomme kravene på efterspørgselssiden. Netsamarbejde mellem herunder distributionsleddet, er en betydelig konkurrencemæssig fordel, som styrker de for skabelsen af arbejdspladser uhyre vigtige små og mellemstore virksomheder. branchens forskellige dele, Samarbejde mellem den private sektor, de nationale myndigheder og EU- institutionerne er en betingelse for, at de instrumenter, der er til rådighed for disse initiativer, udnyttes bedst muligt, og at der iværksættes vigtige projekter på dette område. 4. 4. Fuldførelsen af det indre marked er sket uden alvorlige problemer for tekstil- og beklædningssektoren. Det er vigtigt, at arbejdsmarkedets parter samarbejder for al fjerne de handelshindringer, der skyldes manglende efterlevelse af princippet om gensidig anerkendelse. Det er ikke desto mindre vigtigt at sikre en samordnet og integreret tilgang til miljø og forbrugerbeskyttelse på den ene side og det indre markeds rette funktion på den anden side. Medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter vil hurtigst muligt resultaterne af Kommissionens overvejelser om disse spørgsmål. forelagt få Med hensyn til offentlige indkøb søger Kommissionen, i samarbejde med medlemsstaterne og som led i gennemførelsen af Fællesskabets politik på dette område, at finde en egnet løsning på de påviste problemer. 4. 5. EUs handelspolitik skal, som for de andre sektorer, kunne sikre virksomhederne i tekstil- og beklædningssektoren en effektiv åbning af tredjelandenes markeder. Kommissionen kan ikke acceptere, at gennemførelsen af EU's forpligtelser med hensyn til liberalisering af importen skaber yderligere skævheder i adgangen til markederne i visse tredjelande. På baggrund af globaliseringen af de økonomiske aktiviteter og samhandelen må Kommissionen i øvrigt kræve, at de regler og retningslinjer, der er godkendt i de internationale aftaler, overholdes nøje, og sørge for, at de eksisterende virkemidler udnyttes forsvare EUs handelsinteresser, når situationen berettiger hertil. effektivt til at endvidere integrere Der bør minimumsmiljønormer og sikre respekten for de grundlæggende sociale rettigheder i de internationale forbindelser. indsats fortsat gøres for en at 4. 6. De planlagte foranstaltninger og en samlet indsats fra de berørte parter vil kunne sikre denne sektor en plads i første række i EUs økonomi. Sektoren vil bevare sin økonomiske og sociale betydning på trods af tabet af arbejdspladser. De igangværende omlægninger vil resultere i arbejdspladser med højere merværdi. 17 I denne forbindelse vil Kommissionen så vidt det er den muligt bidrage til at skabe betingelserne for at forbedre det generelle økonomiske miljø, tilpasse virkemidlerne til de vekslende behov og sikre global sammenhæng i de forskellige strategier. Den vedlagte handlingsplan skal overvåges løbende. Kommissionen vil, i samarbejde med medlemsstaterne, videreføre dialogen med arbejdsmarkedets parter for at sikre en stadig overvågning af udviklingen og for at tilpasse foranstaltningerne til de struktur- og konjunkturmæssige ændringer. 18 EUROPÆISK HANDLINGSPLAN TIL FREMME AF TEKSTIL- OG BEKLÆDNINGSINDUSTRIENS KONKURRENCEEVNE 1997-2000 Rekommandationer fra abejdsmarkedets parter INNOVATION, INDUSTRIEL TEKNOLOGI OG INFORMATIONSTEKNOLOGI • Forbindelserne F&U, innovation og ny teknologi tilsiger, at de komplementariteten forskellige initiativer på dette område bør udnyttes. mellem mellem • Det er et prioriteret mål at samordne, udnytte og videreformidle forskningsresultaterne BESKÆFTIGELSE, SOCIALE UDGIFTER OG BESKATNING • Udbygget mellem samarbejde Kommissionen, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter. • Uddybning af dialogen om skabelse/bevarelse af beskæftigelse, nedskæring/omorganisering af og arbejdstiden, fleksibilitet i virksomhedernes interne organisation. faguddannelse • Der bør tages initiativer til at ændre vedrørende skattelovgivningen overdragelse af familievirksomheder. Foranstaltninger indledt foranstaltninger Der er til udvikling af nye produkter, nye fremstillingsmetoder og nyt udstyr samt af informationsteknologi og elektronisk samhandel i denne sektor. anvendelse til Der er planer om at skabe et tematisk net for forskning. grundlag rapporten skatte- Der er nedsat en ad hoc-arbejdsgruppe om af på udviklingen og / afgiftssystemerne i Den Europæiske Union1. Disse spørgsmål vil blive behandlet i led som arbejdsmarkedsparternes dialog. Kommissionen har ydet støtte til en undersøgelse af skatteunddragelser og undergrundsøkonomi. En grønbog om sort arbejde er under forberedelse. et er forum afholdt Der om henstillingen vedrørende overdragelse af familieforetagender (EFT L 385/94). Resultaterne vil blive sammendraget i en rapport. Kommissionens meddelelse om opfølgningen heraf vil blive forelagt i nær fremtid. Rapport om udviklingen i skatte- og afgiftsstystcmernc i Den europæiske Union - KOM(96)546 ? Rekommandationer fra ahejdsmarkedets parter FAGUDDANNELSE Foranstaltninger • Behov for uddannelse nye kvalifikationer. Intern uddannelse og omskoling. i er led som i Der arbej dsmarkedsparternes dialog foretaget en undersøgelse af behovene for i videreuddannelse beklædningssektoren. Der er planer om et nyt initiativ for tekstilsektoren. For tiden undersøges en række projekter, der er forelagt af arbejdsmarkedets parter. • De små og mellemstore virksomheders adgang til de bestående instrumenter bør fremmes Anden fase af programmet ADAPT I i blev påbegyndt efteråret 1997 vil de nye projekter, som medlemsstaterne har udvalgt, blive igangsat. januar 1997. VIRKSOMHEDSSAMARBEJDE I EU • Opfølgning af programmet vedrørende underentreprise (Kommissionens meddelelse KOM(96)210 endelig udg. af 15. maj 1996 og konklusionerne fra 14. Rådets november 1996. (industri) møde den til at Der er indledt foranstaltninger forbedre de erhvervsfaglige forbindelser mellem ordregivere og lønsystuer, (udstillinger promotion IBEX Buyers ' International - information Exhibitions), Subcontracting Network), Assistance statistik. (SCAN i En praktisk vejledning om industriel underentreprise en vejledning vedrørende indenfor foreligge i september 1997. lovgivningen i EU og partnerskab industriel underentreprise vil M I L JØ AZO-FARVESTOFFER - PCP • Øget hensyntagen til miljøet som led i virksomhedernes styrkelsen af konkurrenceevne. Kommissionen vil blive knyttet til det arbejde, som WTO's komité forhandel og miljø netop har indledt. Dette arbejde skal omfatte en analyse af miljøvirkningerne af liberaliseringen af handelsmæssige handelen de virkninger i denne sektor. og af miljølovgivningen 20 Rekommandationer fra abejdsmarkedets parter Foranstaltninger love • Medlemsstaternes azo- farvestoffer og pentachlorphenol bør harmoniseres med henblik på at undgå handelshindringer om OFFENTLIGE INDKØB • Effektiv gennemførelse lovgivningen bør fremmes. af Det skal sikres, at medlemsstaterne omsætter direktiverne om offentlige indkøb i national ret. INDUSTRIEL EJENDOMSRET OG KOMMERCIEL • Bekæmpelsen af varemærkekrænkelse industrielle og af efterligninger af mønstre og modeller skal fremmes. STATSSTØTTE • af et projekt regler, for Iværksættelse multisektorielle med notifikationstærskler, der er tilpasset beklædningssektorens tekstil- særlige forhold. og indledt en vurdering af Der er mulighederne for harmonisering på dette område. Vurderingen omfatter to ved emner, nemlig anvendelse og af, disse konsekvenserne af et forbud herimod for det indre marked og tredjelandene. Der er planer om en revision af direktiv 76/769. sundhedsfaren stoffer blev 1996 november I der offentliggjort en grønbog om offentlige i Den Europæiske Union: indkøb overvejelser kommende den udvikling. om foranstaltninger Der vil blive udgivet en meddelelse i 1998, vedlagt en handlingsplan med de nødvendige til at effektivisere de juridiske rammer og fremme virkeliggørelsen af målene for Fællesskabets politik på dette område. pilotprojekt Der vedrørende et datasystem SIMAP (Système Informatisé des Marchés Publics). iværksat er et Den 13. marts 1997 blev der fastlagt en fælles holdning til direktivforslaget i KOM(93)344 endelig udg. Proceduren for fælles beslutningstagning vil tage 9 til 21 måneder. Projektet undersøges i samarbejde med medlemsstaterne. 21 Rekommandationer fra abejdsmarkedets parter HANDELSPOLITIK • Forbedring af adgangen til tredjelandenes markeder. • Overholdelse af regler og retningslinjer og fortsat bekæmpelse af svig. Foranstaltninger » Kommissionen fortsætter, som led i forbindelser, sine bestræbelserne på at fremme adgangen til markederne. internationale • Hver gang forholdene kræver det, vil Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter udnytte de handelspolitiske redskaber, den har til rådighed. • Fremme af eksport. spørgsmålene Uddybning forbindelse med "social mærkning' af • En adfærdskodeks for de europæiske virksomheder. indlede • Kommissionen vil bestræbe sig på at informationsudvekslingen forbedre med medlemsstaterne og vil om nødvendigt en langsigtede samordningsaktion. Alle i forslag økonomiske samarbejde med de aktører. oprette at om repræsentationsbureauer for tekstil- og beklædningsindustrien i tredjelande vil kunne tages op til overvejelse. vil blive gennemgået Ideen • Kommissionen er i færd med at gennemgå de aspekter ved "social vedrører mærkning", og gennemsigtighed, overensstemmelse de internationale handelsbestemmelser. pålidelighed med der • Kommissionen undersøger muligheden for af adfærdskodeksen hos virksomheder og forbrugere. anvendelsen fremme at 22 ISSN 0254-1459 KOM(97) 454 endelig udg. DOKUMENTER DA 10 08 04 13 Katalognummer : CB-CO-97-467-DA-C ISBN 92-78-24596-8 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 4. 9