title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3058/97 van Amedeo AMADEO aan de Commissie. Gemeenschappelijke marktordening voor hop

eurovoc_concepts:
agricultural production policy
common organisation of markets
fallow
hops
income stabilisation
market stabilisation
redirection of production
utilised agricultural area

text: C 117/142 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 4. 98 (98/C 117/190) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3057/97 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (2 oktober 1997) Betreft: Hervorming GMO tabak Referentie: (cid:132)Verslag van de Commissie aan de Raad over de gemeenschappelijke marktordening in de sector ruwe tabak(cid:148) (COM(96)0554 def. ). In het verslag van de Commissie worden twee toekomstopties voor de communautaire tabaksector onderzocht, alvorens de conclusie wordt getrokken dat de steun aan de tabaksteelt weliswaar op middellange termijn niet kan worden stopgezet, maar wel over de gehele linie moet worden herzien. De voorgestelde hervormingen voorzien in een (cid:132)variatie(cid:148) van de premies om de productie van tabak van hogere kwaliteit (met een lager teergehalte) te bevorderen en de invoering van een regeling voor het opkopen van productiequota, waardoor het tabakstelers mogelijk wordt gemaakt de productie stop te zetten, waarbij dan tevens de totale omvang van de communautaire tabaksquota(cid:146)s zou worden teruggebracht. Na te hebben erkend dat er een evidente tegenstrijdigheid bestaat tussen het communautaire beleid ter vermindering van het tabaksgebruik en de gelijktijdige steun aan de productie van ruwe tabak, wijst het verslag erop dat de intrekking van de steun aan tabaksproducenten het einde zou betekenen van de ruwe tabaksproductie in de Europese Unie, met ernstige gevolgen vandien voor de 200. 000 arbeidsplaatsen die met de productie en verwerking van dit product samenhangen (respectievelijk 170. 000 en 30. 000 arbeidsplaatsen). Bovendien is 80 % van het inkomen van de Europese tabaksproducenten, waarvan 70. 000 (52 %) zich in Griekenland bevinden en bijna 40. 000 in Italie¤, afkomstig van de door de Gemeenschap verstrekte steun. Kan de Commissie in dit verband mededelen of de eventuele maatregelen tot stopzetting van de tabaksteelt vergezeld gaan van een duidelijke aanwijzing van mogelijke andere landbouwculturen waarop het tabaksareaal kan omschakelen, of dat er de noodzakelijke voorwaarden worden gecree¤erd voor activiteiten buiten de landbouw, in het kader van een evenwichtige en niet al te bruuske plattelandsontwikkeling? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (21 oktober 1997) Het geachte Parlementslid vraagt naar de omschakelingsmogelijkheden voor producenten die de tabaksteelt stopzetten. De Commissie wijst er in dit verband op dat haar voorstellen uitsluitend een vrijwillige stopzetting betreffen, met name voor degenen die moeite hebben om de marktontwikkeling te volgen. Aangezien de Commissie niemand wil verplichten om de tabakssector te verlaten, is het ook niet aan haar om precies aan te geven welke keuzes individuele producenten zouden kunnen maken. Zoals gezegd, heeft de Commissie in haar verslag echter wel begeleidende maatregelen voorgesteld voor degenen die vrijwillig besluiten met de tabaksteelt op te houden. Centraal in deze begeleidende maatregelen dient de bevordering te staan van strategische plannen voor plaatselijke ontwikkeling die de producenten in de richting van andere activiteiten sturen. Deze plannen behoren te worden opgesteld op het bestuursniveau dat het dichtst bij de betrokken gebieden staat. De directe belanghebbenden, en in de eerste plaats de groeperingen van tabaksproducenten, moeten er nauw bij worden betrokken. In deze plannen dient te worden gewerkt met een op ge(cid:14)¤ntegreerde ontwikkeling gerichte aanpak, net als nu reeds het geval is bij de door de Structuurfondsen ondersteunde ontwikkelingsprogramma(cid:146)s voor de regio(cid:146)s van de doelstellingen 1 en 5b. (98/C 117/191) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3058/97 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (2 oktober 1997) Betreft: Gemeenschappelijke marktordening voor hop Referentie: (cid:132)Voorstel voor een verordening (EG) van de Raad tot wijziging van verordening (EEG) nr. 1696/71 betreffende de gemeenschappelijke ordening der markten in de hopsector(cid:148) (COM(97)0098 def. › 97/0066 CNS) (1)


title: WRITTEN QUESTION No. 3080/97 by Herbert BÖSCH to the Commission. EU co-financing for conversion of former EU inland customs offices

eurovoc_concepts:
EU aid
European Regional Development Fund
customs
heritage protection
industrial conversion
internal border of the EU
redevelopment aid
single market

formats: html pdf print

text: 30. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 134/73 Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens va¤gnar (17 november 1997) I vitboken (cid:148)Fo¤rberedelse av de associerade staterna i Central- och O¤ steuropa fo¤r integrering med den inre marknaden i unionen(cid:148) (1) har kommissionen angett vissa nyckelfo¤rfaranden som uppma¤rksammar dessa la¤nder p(cid:229) de (cid:229)tga¤rder som skulle bidra mest till tillna¤rmning av lagstiftning. Direktiv 96/26/EG om ra¤tt att yrkesma¤ssigt bedriva person- och godstransporter p(cid:229) va¤g (2) var en av dessa nyckel(cid:229)tga¤rder, liksom det fo¤reslagna a¤ndringsdirektivet. ¯tta central- och o¤steuropeiska la¤nder har uppgett att de kommer att harmonisera sina lagar med det nuvarande direktivet senast den 1 januari 1998. (1) KOM(95) 163 slutlig. (2) EGT L 124, 23. 5. 1996. (98/C 134/94) SKRIFTLIG FR¯GA E-3077/97 fr(cid:229)n John Iversen (PSE) till kommissionen (2 oktober 1997) A¤mne: Kalvar Enligt den danska tidningen (cid:148)Landsbladet(cid:148) exporteras o¤ver 40 000 kalvar per (cid:229)r fr(cid:229)n Danmark till Nederla¤nderna da¤r de fo¤ds upp som go¤dkalvar i ka¤ttar. Eftersom Danmark har en viktgra¤ns p(cid:229) 110 kilo enligt de nationella besta¤mmelserna om kalvslakt och motsvarande viktgra¤ns i Nederla¤nderna a¤r 138 kilo, inneba¤r export av detta slag att kalvar som a¤r va¤rdelo¤sa i Danmark a¤r fo¤rdelaktiga i dubbelt avseende i Nederla¤nderna: dels erh(cid:229)ller nederla¤ndarna slaktbidraget fo¤r kalvar, dels producerar de go¤dkalvar vars ko¤tt kan sa¤ljas. Anser inte kommissionen att detta fo¤rfarande strider mot avsikterna att avla¤gsna ko¤tt fr(cid:229)n marknaden? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (3 november 1997) Pressrapporten i fr(cid:229)ga, vilken kommissionen inte har sett, kan ha vilselett parlamentsledamoten p(cid:229) vissa va¤sentliga omr(cid:229)den. Slaktbidraget fo¤r kalvar utbetalas endast fo¤r slakt av mycket unga kalvar som aldrig info¤rs i na¤ringskedjan. Det finns ett annat kalvbidrag, bidraget fo¤r tidig kalvslakt, som utbetalas d(cid:229) kalvar slaktas fo¤r sitt ko¤tt under de vikter som traditionellt tilla¤mpas i medlemsstaterna. Det a¤r troligt att det i Nederla¤nderna har anso¤ks om detta bidrag fo¤r n(cid:229)gra kalvar som har fo¤tts i Danmark. Kommissionen h(cid:229)ller inte med om att fo¤rflyttning av kalvar fr(cid:229)n en medlemsstat till en annan hotar minskningen av no¤tko¤ttsproduktionen. Om de 40 000 kalvarna ho¤lls i Danmark skulle de da¤remot troligtvis ha go¤tts under en betydligt la¤ngre tid a¤n i Holland, och da¤rmed ha lagt ytterligare no¤tko¤ttskvantiteter till o¤verskottet p(cid:229) gemenskapens marknad. (98/C 134/95) SKRIFTLIG FR¯GA E-3080/97 fr(cid:229)n Herbert Bo¤sch (PSE) till kommissionen (2 oktober 1997) A¤mne: EU-samfinansiering av ombyggnaden av fo¤re detta tullstationer vid EU:s inre gra¤nser En av de avsiktliga sidoeffekterna av uppra¤ttandet av EU:s inre marknad a¤r det faktum att tullstationer vid gra¤nserna mellan medlemsstaterna blir o¤verflo¤diga. Detta har lett till att de fo¤rsta intryck resande f(cid:229)r d(cid:229) de ser o¤vergivna tja¤nstesta¤llen och -byggnader vid fo¤re detta tullgra¤nser knappast kan sa¤gas vara positiva


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3095/97 del Hiltrud BREYER a la Comisión. Ampliación del cauce del Danubio 2

eurovoc_concepts:
Bavaria
Germany
application of EU law
case law (EU)
infringement procedure (EU)
protected area
protection of animal life
protection of plant life
watercourse

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3052/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Grønbog - offentlige indkøb i EU

eurovoc_concepts:
award of contract
competition
cost-benefit analysis
invitation to tender
prices policy
public contract
quality standard
supplies contract
tariff preference
works contract

text: C 134/64 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 4. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (31. oktober 1997) Det er Kommissionens overbevisning, at befrielse for gamle g(cid:230)ldsposter med henblik p(cid:229) at skabe sunde finanser er en v(cid:230)sentlig del af enhver strategi med henblik p(cid:229) at give F(cid:230)llesskabets jernbaneselskaber nyt liv. I henhold til R(cid:229)dets direktiv 91/440/E(cid:216)F om udvikling af F(cid:230)llesskabets jernbaner er medlemsstaterne allerede forpligtet til at hj(cid:230)lpe med at nedbringe g(cid:230)ldsposterne til et niveau, s(cid:229) de ikke er til hinder for sund finansiel forvaltning. Kommissionen har iv(cid:230)rksat en undersłgelse af de fremskridt, der er gjort for at nedbringe denne g(cid:230)ld, og vil offentliggłre resultaterne heraf i en generel meddelelse om gennemfłrelsen og resultaterne af direktiv 91/440/E(cid:216)F, som Kommissionen agter at forel(cid:230)gge for R(cid:229)det og Europa-Parlamentet i begyndelsen af 1998. (98/C 134/80) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3050/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. oktober 1997) Om: Grłnbog om handel Der henvises til grłnbog om handel (KOM(96)0530 endel. ). Vil Kommissionen słrge for at oprette et »statistisk observatorium vedrłrende handel«, der indsamler, ordner og offentliggłr oplysninger om bl. a. : 1. udbud og efterspłrgsel (markedskvote efter distributionskanal, prisniveau, oms(cid:230)tningsniveau osv. ); 2. data efter erhvervssektor og region. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (7. november 1997) Som det blev understreget i grłnbogen om handel, er en forbedring af handelsstatistikkerne en opgave, som p(cid:229)hviler Kommissionen. Makrołkonomiske statistikker skal tilgodese det behov, som beslutningstagerne inden for de berłrte omr(cid:229)der har for p(cid:229)lidelige og homogene data, der lłbende ajourfłres under hensyntagen til udviklingen inden for sektoren. Derfor har Kommissionen planlagt en r(cid:230)kke aktioner p(cid:229) dette felt, der skal resultere i forskellige publikationer. Inden for rammerne af Eurostats arbejdsgruppe vedrłrende handelsstatistik, som med j(cid:230)vne mellemrum holder młde, er Kommissionen i gang med at gennemfłre R(cid:229)dets forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 af 20. december 1996 om statistikker over erhvervsstrukturer (1), som indeholder et bilag vedrłrende handel. I forbindelse med forel(cid:230)ggelsen af denne forordning for de erhvervsdrivende, har Kommissionen foresl(cid:229)et, at der organiseres en konference om handelsstatistik. Dette arrangement, hvor de nyeste tilg(cid:230)ngelige tal skal pr(cid:230)senteres og kommenteres, og hvor de implicerede parter f(cid:229)r mulighed for at give udtryk for deres holdning, skal finde sted i lłbet af fłrste kvartal af 1998. En s(cid:229)dan konference kunne finde sted hvert (cid:229)r. Som det fremg(cid:229)r af ovenst(cid:229)ende, er der ingen planer om at oprette et observatorium. (1) EFT L 14 af 17. 1. 1997. (98/C 134/81) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3052/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. oktober 1997) Om: Grłnbog › offentlige indkłb i EU Der henvises til grłnbog › offentlige indkłb i EU: overvejelser for fremtiden (KOM(96)0583). Vil Kommissionen słrge for, at de ordregivende myndigheder i forbindelse med offentlige indkłb i hłjere grad tager


title: 97/650/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 2ας Οκτωβρίου 1997 περί σήμανσης και χρήσης του χοιρείου κρέατος κατ' εφαρμογή του άρθρου 9 της οδηγίας 80/217/ΕΟΚ του Συμβουλίου όσον αφορά το Βέλγιο (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
Belgium
animal plague
health certificate
health control
pigmeat
swine

formats: html pdfa1b print


title: Förslag till rådets förordning (EG) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vävda polyolefinsäckar med ursprung i Kina

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
import
packaging product
plastics

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION *4* Bryssel den 02. 10. 1997 KOM(97) 485 slutlig 97/ 0246 (ACC) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vävda polyolefinsäckar med ursprung i Kina (framlagt av Kommissionen) Motivering Ärende: Förslag till rådets förordning om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vävda polyolefinsäckar med ursprung i Kina Genom rådets förordning (EEG) nr 3308/90 infördes slutgiltiga antidumpningstullar på import av vävda polyolefinsäckar med ursprung i Kina. Åtgärderna utökades 1993 genom rådets förordning (EEG) nr 2346/93, sedan det fastställts att tullen hade burits av de kinesiska exportörerna. Ett tillkännagivande om inledande av en översyn offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 271 av den 17 oktober 1995. Alla berörda parter gavs tillfälle att ge sig till känna och lämna synpunkter. Inga kinesiska exportörer samarbetade i översynen. Undersökningar på plats utfördes hos två importörer i gemenskapen som gått med på att samarbeta och hos de gemenskapstillverkare som utgjorde gemenskapsindustrin. En undersökning på plats utfördes också hos en tillverkare i Turkiet, som valts som jämförbart land, eftersom Kina inte har marknadsekonomi. Undersökningsresultaten visade att det förekom dumpning och att gemenskapsindustrin riskerade att skadas om de gällande åtgärderna tilläts upphöra att gälla. Slutsatsen av undersökningen, i vilken hänsyn togs till alla berörda parters intresse, blev att det ligger i gemenskapens intresse att införa slutgiltiga antidumpningsåtgärder, ändrade i enlighet med resultaten av översynen. Rådet föreslås därför anta bifogade förslag till förordning. /i RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr /97 av den om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vävda polyolefinsäckar med ursprung i Kina EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT FÖLJANDE FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen '„ ändrad genom förordning (EG) nr 2331/96 av den 2 december 19962, särskilt artiklarna 9, 11 och 23 i denna, med beaktande av det förslag som lagts fram av kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén, och med beaktande av följande: A. FÖRFARANDE 1. Gällande åtgärder (1) Genom rådets förordning (EEG) nr 3308/903 infördes en slutgiltig antidumpningstull på 43,4 % på import av vävda polyolefinsäckar med ursprung i Kina. 1 EGT nr L 56, 6. 3. 1996, s. 1. 2 EGT nr L 317, 6. 12. 1996, s. 1. 3 EGT nr L 318, 17. 11. 1990, s. 2. ^ L. Genom rådets förordning (EEG) nr 2346/934 ändrades förordning (EEG) nr 3308/90 och infördes en höjning av tullen till 85,7 % sedan det framkommit att tullen hade burits av de berörda exportörerna. 2. Begäran om en översyn (2) Efter offentliggörandet av ett meddelande5 i april 1995 om att de gällande åtgärderna snart skulle upphöra att gälla mottog kommissionen en begäran om översyn ingiven av European Association for Textile Polyolefins (EATP) på åtta gemenskapstillverkares vägnar vilka enligt uppgift svarar för större delen av den totala tillverkningen av den berörda produkten i Europeiska gemenskapen. Denna begäran innehöll bevis för att produkten med ursprung i Kina dumpades och att ny väsentlig skada sannolikt skulle bli följden om de befintliga åtgärderna upphörde att gälla. Bevisningen ansågs tillräcklig för att berättiga inledandet av en ny undersökning. (3) Den 17 oktober 1995 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning? (nedan kallat "tillkännagivande om inledande av en översyn") om att en översyn av förordning (EEG) nr 3308/90 hade inletts, och inledde en undersökning i enlighet med artikel 11. 2 och 11. 3 i rådets förordning (EG) nr 3283/947, under undersökningens gång ersatt med rådets förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad "grundförordningen"). 3. Undersökning (4) Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare och importörer som man visste var berörda av åtgärden liksom deras intresseorganisationer, 4 EGT nr L 215, 25. 8. 1993, s. I. 5 EGT nr C 95, 19. 4. 1995, s. 7. 6 EGT nr C 271, 17. 10. 1995, s. 3. 7 EGT nr L 349, 31. 12. 1994, s. 1. exportlandets företrädare och de klagande tillverkarna i gemenskapen om att översynen hade inletts. (5) Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna sina synpunkter och att begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av en översyn. Flera importörer och en organisation som representerar importörerna i fråga lämnade sina synpunkter skriftligen. Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som man visste var berörda och mottog svar från fyra gemenskapstillverkare och två importörer i gemenskapen. (6) Undersökningen stördes av att inga kinesiska exportörer besvarade kommissionens frågeformulär eller lämnade sina synpunkter skriftligen. (7) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter den bedömde vara nödvändiga för att fastställa dumpning och skada samt genomförde undersökningar på platsen hos följande företag: (a) Klagande tillverkare i gemenskapen Condepols S. A. , Valencia (Spanien), Cotesi, Carvalhos (Portugal), Saint Frères Emballage S. A. , Paris (Frankrike), Thrace Plastics Co. , Aten (Grekland). (b) Tillverkare/exportör i det jämförbara landet Debant Plastik, Istanbul (Turkiet). (c) Importörer Blockx, Arendonk (Belgien) Interjute, Hulst (Nederländerna) 3 (8) Dumpningsundersökningen omfattade perioden 1 januari 1995-30 september 1995 (nedan kallad "undersökningsperioden"). Skadeundersökningen omfattade perioden 1 januari 1992-30 september 1995. B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT 1. Berörd produkt (9) Den produkt som berörs är vävda säckar och påsar av sådana slag som används för förpackning av varor, icke av trikå, framställda av polyeten- eller polypropenremsor eller liknande vävda textilmaterial med en vikt av högst 120 g/m. Det finns många olika typer av säckar och påsar tillverkade av endera råmaterialet men med liknande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper. Dessa säckar och påsar används tor förpackning av bland annat industri- och jordbruksprodukter. Eftersom såväl de fysiska som de kemiska och tekniska grundegenskaperna hos säckarna och påsarna liksom deras användningsområden liknar varandra ansågs det att översynen borde omfatta alla sådana säckar och påsar. Framför allt ansågs det att vävda säckar och påsar framställda av remsor av vilken bredd som helst och laminerade i vilken utsträckning som helst borde omfattas av undersökningen. (10) Den produkt som beskrivs ovan hänförs enligt förordning (EG) nr 2448/95x normalt till KN-numren 6305 32 81 och 6305 33 91. Under den aktuella översynen har kommissionen emellertid erfarit att de berörda säckarna och ' påsarna, om de tillverkas av en vävnad som består av remsor som är bredare än 5 8 Kommissionens förordning (EG) nr 2448/95 av den 10 oktober 1995 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om Tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT nr L 259, 30. 10. 1995, s. 1). Förfarandet inleddes för produkter som hänförs till KN-nr 6305 3191 som sedermera ersatts med de båda angivna KN-numren genom förordningen i fråga. mm eller som är laminerad på båda sidor på ett sätt som är synligt för blotta ögat. kan klassificeras enligt KN-numren 3923 21 00, 3923 29 10 eller 3923 29 90 och ändå motsvara den ovan angivna beskrivningen av produkten. 2. Likadan produkt (11) Undersökningen visade att säckar och påsar som exporteras till gemenskapen av kinesiska företag är likadana produkter som de som tillverkas i Turkiet, vilket valdes som jämförbart land eftersom Kina anses vara ett land som inte har marknadsekonomi (se punkterna 14 och 15 nedan). På samma sätt liknar de säckar och påsar som tillverkas av industrin i gemenskapen och säljs på gemenskapsmarknaden och de som exporteras till gemenskapen från Kina varandra i alla avseenden vad gäller deras fysiska, kemiska och tekniska egenskaper. Det konstaterades att trycket och kanterna på vissa påsar som avses i punkt 36 inte gjorde att de skilde sig från andra påsar. Det fastställdes också att säckarna och påsarna hade samma slutliga användningsområden och konkurrerade med varandra. (12) Slutsatsen var alltså att de säckar och påsar som tillverkas och säljs i Turkiet, enligt artikel 1. 4 i grundförordningen, var likadana produkter som de som exporteras till gemenskapen från Kina och som de som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin. C. SANNOLIKHETEN ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER 1. Inledande anmärkningar (13) Syftet med dumpningsundersökningen var att försöka ta reda på huruvida det kunde fastställas att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning eller till att dumpningen återkom, framför allt genom att undersöka om dumpningen fortsatte. 2. Jämförbart land (14) Eftersom Kina betraktas som ett land som inte har marknadsekonomi, meddelade kommissionen när översynen inleddes att Turkiet föreslogs som ett lämpligt tredje land med marknadsekonomi (nedan kallat "jämförbart land") när normalvärdet skulle fastställas, enligt artikel 2. 7 i grundförordningen. (15) Alla berörda parter gavs tillfälle att yttra sig om valet av jämförbart land. De kinesiska exportörerna lämnade inga synpunkter om valet. En importör och en intresseorganisation för europeiska företag anförde invändningar mot valet under hänvisning till att den makroekonomiska situationen i Kina inte var jämförbar med den i Turkiet och att den turkiska tillverkningskapaciteten inte var tillräcklig. Importören i fråga föreslog Indonesien som ett alternativt jämförbart land. Detta förslag avslogs, eftersom det i ett antidumpningsförfarande beträffande samma produkt med ursprung i bland annat Indonesien fastställdes att den indonesiska marknaden inte styrdes av normala marknadskrafter. Under dessa omständigheter och med tanke på att de turkiska och kinesiska tillverkarna använder samma typer av maskiner och samma råmaterial, att flera producenter som tillverkar representativa mängder av den likadana produkten konkurrerar på den turkiska marknaden och att den turkiska tillverkningskapaciteten for närvarande är tillräcklig, ansågs Turkiet vara ett lämpligt val av jämförbart land. En turkisk tillverkare av den likadana produkten samarbetade med kommissionen. 3. Normalvärde (16) Såsom anges i punkt 15 har kommissionen hos en tillverkare i det jämförbara landet inhämtat och kontrollerat alla de uppgifter som den bedömt vara nödvändiga för att fastställa normalvärdet. (17) Vid fastställandet av normalvärdet har kommissionen prövat huruvida den samarbetsvilliga tillverkarens försäljning på hemmamarknaden i det jämförbara landet var representativ enligt artikel 2. 2 i grundförordningen. Det fastställdes i undersökningen att den samarbetsvilliga turkiska tillverkarens totala försäljningsvolym på hemmamarknaden motsvarade mindre än 5 % av den kinesiska exporten till gemenskapen av den likadana produkten. (18) Eftersom försäljningsvolymen för den likadana produkten på hemmamarknaden inte var representativ och eftersom ingen samarbetsvillig tillverkare hade någon annan försäljning på hemmamarknaden konstruerades normalvärdet. I enlighet med artikel 2. 3 i grundförordningen baserades det konstruerade normalvärdet på den samarbetsvilliga turkiska tillverkarens genomsnittliga tillverkningskostnader for varje typ av påse. I enlighet med artikel 2. 6 i grundförordningen lades till dessa kostnader ett skäligt belopp för försäljning, administration och andra allmänna kostnader samt vinster. Detta belopp fastställdes på grundval av faktiska uppgifter om den samarbetsvilliga turkiska tillverkarens produktion och försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden. Eftersom en stor del av den samarbetsvilliga tillverkarens försäljning av den berörda produkten hade skett med förlust, baserades vinstmarginalen, i enlighet med artikel 2. 6 c i grundförordningen, på den information som andra turkiska tillverkare lämnat om den vinst som normalt erhållits vid försäljning av den likadana produkten i Turkiet. (19) I samband med undersökningen indelades produkten i olika typer (enkla, fodrade och laminerade). Kostnaderna för tillverkning beräknades separat för de tre olika typerna av påsar (enkla, laminerade och fodrade). 4. Exportpris (20) Frågeformulär för exportörer sändes till tio förmodade tillverkare i Kina, men ingen av dem svarade. (21) Exporten från Kina av den berörda produkten skedde till oberoende importörer i gemenskapen. Två av importörerna av den likadana produkten samarbetade med kommissionen. De priser som dessa importörer rapporterade ansågs vara det bästa underlag som stod till buds för att fastställa exportpriset, eftersom transaktionerna mängdmässigt utgjorde en betydande del av importen av denna produkt från Kina. vilket gjorde det möjligt att göra en beräkning för varje typ av påse. (22) Exportpriserna bestämdes därför på grundval av de priser som de två importörerna faktiskt betalade för den berörda produkten under undersökningsperioden. Transaktionerna rörde två typer av den berörda produkten, nämligen enkla och fodrade påsar, som ansågs representativa för exporten från Kina. Dessa transaktioner utgjorde nämligen en betydande del av den kinesiska exporten till gemenskapen, eftersom de samarbetsvilliga importörerna själva stod för en mycket stor del av all import från Kina av den likadana produkten. 5. Jämförelse (23) I enlighet med artikel 2. 10 och 2. 11 i grundförordningen jämfördes det konstruerade normalvärdet för varje produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset FOB för varje produkttyp och i samma handelsled. Vid beräkning av det konstruerade normalvärdet FOB den turkiska hamnen lades den inhemska fraktkostnaden till den närmaste hamnen till det konstruerade normalvärdet för att få en rättvis jämförelse med det kinesiska exportpris som rapporterats FOB Shanghai. (24) Såsom angivits ovan rörde de uppgifter som de två samarbetsvilliga exportörerna lämnat om de kinesiska exportpriserna under den berörda undersökningsperioden endast enkla och fodrade påsar. Kommissionen begränsade därför jämförelsen till dessa två typer. 6. Dumpningsmarginal (25) En jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset visade att det förekom dumpning och att dumpningsmarginalen var lika stor som det belopp med vilket normalvärdet översteg priset för export till gemenskapen. (26) Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen är, uttryckt i procent av priset fritt gemenskapens gräns, tull obetald, 102,4 %. D. GEMENSKAPSINDUSTRIN (27) Kommissionen prövade huruvida de gemenskapstillverkare som ställde sig bakom begäran om översyn och som samarbetade i undersökningen svarade för en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av produkten, enligt artikel 4. 1 i grundförordningen. Det konstaterades att de lyra tillverkare som samarbetade i översynen stod för större delen (minst 65 %) av gemenskapens sammanlagda tillverkning. Slutsatsen var alltså att de fyra samarbetsvilliga tillverkarna i samband med undersökningen kunde anses utgöra "gemenskapsindustrin". E. SANNOLIKHET ATT SKADAN ÅTERKOMMER ELLER FORTSÄTTER 1. Inledande anmärkningar (28) Syftet med skadeundersökningen var att pröva huruvida det kunde fastställas att det var sannolikt att skadan skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde, i enlighet med artikel 11. 2 i grundförordningen, och huruvida åtgärderna inte längre var nödvändiga eller tillräckliga för att motverka den skadevållande dumpningen, i enlighet med artikel 11. 3. 2. Gemenskapsförbrukning (29) Den synliga förbrukningen av varor på gemenskapens marknad för fri omsättning (baserat på svaren i frågeformuläret, uppgifter från Eurostat och den marknadsinformation som står till kommissionens förfogande) ökade från cirka 33 000 ton 1992 till cirka 44 000 ton 1995, en ökning med cirka 33 %. (30) Det bör påpekas att säckar och påsar importeras genom olika importförfaranden. Antidumpningstullar och konventionella Rullar tillämpas endast vid import av varor som skall övergå till fri omsättning. 3. Den dumpade importens volym och marknadsandel (31) Den mängd av den berörda produkten som importerades från Kina för övergång till fri omsättning minskade från 3 884 ton 1992 till 2 672 ton 1995. Marknadsandelen för denna import (beräknad på grundval av den synliga förbrukningen enligt punkt 29 ovan) föll från 11,7 % 1992 till 6,1 % 1995. (32) Det bör påpekas att även om mängden varor importerade från Kina för övergång till fri omsättning har minskat under senare år, är marknadsandelen fortfarande betydande. Det kan anses att de kinesiska tillverkarnas möjlighet att sälja till priser under gemenskapstillverkarnas på marknaden för fri omsättning, trots de gällande åtgärderna (se punkt 37 nedan) har bidragit till att pressa ned priserna på gemenskapsmarknaden. 10 4. Priser på dumpad import (33) De kinesiska exportörernas bristande samarbetsvilja ledde till att exportpriset vid beräkning av underskridandet grundades på de båda samarbetsvilliga importörernas faktiska transaktioner (nästan uteslutande temporär import). Dessa siffror var den bästa tillgängliga informationen, särskilt som de gjorde det möjligt att jämföra priserna för varje typ av säck eller påse (enkel, fodrad, laminerad etc). (34) Kommissionen jämförde det genomsnittliga priset för varje typ av säck eller påse på grundval av försäljningen till den första oberoende importören (när det gällde import) och till den första oberoende kunden (när det gällde gemenskapstillverkarna). (35) Gemenskapstillverkarna säljer nästan enbart direkt till slutanvändarna. I de få fall då de sålt till distributörer har inte någon märkbar prisskillnad kunnat märkas. Samtliga importtransaktioner däremot gjordes av grossister med de kostnader för lagerhållning som dessa har. Kommissionen har därför gjort en lämplig justering nedåt av de genomsnittliga priserna för gemenskapstillverkarna tor att ta hänsyn till skillnaderna i handelsledet. (36) Alla noterade importtransaktioner rörde antingen a) enkla säckar och påsar eller b) säckar och påsar som fodrats med polyetenfoder. Alla fodrade säckar och påsar och alla transaktioner med enkla säckar och påsar utom en rörde säckar och påsar som var kantade upptill, de flesta av dem utan tryck (tryckningen gjordes av importören). Största delen av gemenskapstillverkarnas försäljning däremot rörde tryckta, icke kantade säckar och påsar. Gemenskapstillverkarnas försäljningspriser justerades därför, i förekommande fall, på så sätt att kostnaderna för tryckning 11 drogs av och kostnaderna för kantning lades till. Kommissionen räknade därefter ut gemenskapstillverkarnas genomsnittspris för varje typ av säck eller påse som importerades, vägda med de fyra samarbetsvilliga tillverkarnas försäljning av den berörda produkttypen. (37) När dessa justerade genomsnittliga priser för varje typ av säck eller påse hade bestämts, gjordes en beräkning för att fastställa underskridandets faktiska storlek på marknaden för fri omsättning av säckar och påsar, med beaktande av de gällande åtgärderna. Importpriserna höjdes med 92,9 % (7,2 % i konventionell tull och 85,7 % i antidumpningstull) och jämfördes därefter med de justerade priserna för gemenskapstillverkarna. Det bör påpekas att importtransaktionerna rörde temporär import och därför inte skulle ha medfört tull, men då det saknades uppgifter om verifierade transaktioner av varor avsedda att övergå till fri omsättning var detta den bästa information som var tillgänglig. Resultatet blev underskridandemarginaler på 4,7 % för enkla kantade säckar och påsar och 28,6% för fodrade och kantade säckar och påsar med ett genomsnitt på 15,3 % (uttryckt i procent av de justerade priserna för EG-tillverkarna). 5. Faktorer som rör gemenskapsindustrin (38) I de följande styckena, som rör förändringen av vissa nyckelfaktorer under tiden från 1992 till undersökningsperioden, har siffrorna för undersökningsperioden justerats så att de kan jämföras med siffrorna för ett helt år. eftersom perioden endast omfattade nio månader. Tillverkning (39) Gemenskapsindustrins tillverkning föll från 9 500 ton 1992 till den jämförbara siffran 8 900 ton under undersökningsperioden, en minskning på 6 %. 12 Försäljningsvolym och marknadsandel (40) Gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden föll med 13% från cirka 9 600 ton 1992 till den jämförbara siffran av cirka 8 400 ton under undersökningsperioden. Detta innebar en minskning i marknadsandelen från 30,2% 1992 till 19,1 % under undersökningsperioden. Försäljningsvärde (41) Värdet av gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden föll med 9% från cirka 23,7 miljoner ecu 1992 till den jämförbara siffran av cirka 21,6 miljoner ecu under undersökningsperioden. Lönsamhet (42) Gemenskapsindustrins lönsamhet minskade när det gäller den berörda produkten och uppvisade förluster som ökade från 0,14 % av försäljningen 1992 till 1,80 % under undersökningsperioden. Slutsatser (43) Av slutsatserna bekräftas att gemenskapsindustrins ställning har försvagats. Denna situation skulle förvärras av ett underskridande i den storleksordning som skulle uppstå om de åtgärder som tillämpas på import från Kina upphörde. 6. Prisunderskridande vid upphörande av åtgärder (44) En ny beräkning av prisunderskridandet genomfördes för att fastställa nivån pa prisunderskridandet om åtgärderna skulle upphöra. Samma metod som den som anges i punkterna 34 och 37 ovan användes, med undantag av att endast den konventionella tullen på 7,2 % lades till importpriset, inte den gällande 13 antidumpningstullen på 85,7%. Följden blev i detta fall en underskridandemarginal på 47,0 % för enkla kantade säckar och påsar, 60. 2 % för fodrade och kantade säckar och påsar och ett genomsnitt på 52,9 %, uttryckt i procent av de justerade priserna för EG-tillverkarna. 7. Slutsats (45) Trots att importen av varor från Kina för övergång till fri omsättning har minskat är den fortfarande betydande jämfört med. gemenskapsindustrins tillverkning. Det kan antas att de kinesiska exportörerna inom denna ekonomiska sektor kommer att ha föga eller inga svårigheter att öka sin export till den tidigare nivån om de ekonomiska förutsättningarna är gynnsamma. (46) Även med de gällande åtgärderna kan priserna på importen från Kina underskrida EG-tillverkarnas priser på marknaden för fri omsättning av säckar och påsar. Om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle denna prisunderskridandenivå öka dramatiskt och de kinesiska tillverkarna skulle fa starka incitament att öka exporten till gemenskapen och därigenom ytterligare pressa ned gemenskapstillverkarnas priser. (47) De berörda säckarna och påsarna omfattas av en kvantitativ begränsning (textilprodukter tillhörande kategori 33). Begränsningen hindrar dock för närvarande inte importen i någon större utsträckning (30 % av kvoten utnyttjades 1995), särskilt som villkoret att den skall gälla också för säckar och påsar avsedda för återexport utanför gemenskapen inte förefaller tillämpas särskilt strikt. (48) Slutsatsen är därför att ett upphörande av åtgärderna sannolikt leder till återkommande skada. 14 (49) En ytterligare översyn utfördes därför, i enlighet med artikel 11. 3 i grundförordningen, för att fastställa huruvida de gällande åtgärderna var tillräckliga för att motverka den skadevållande dumpningen. Detta behandlas i punkt 62-64. F. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Inledning (50) Inga andra berörda parter än tillverkarna och importörerna gav sig till känna i samband med översynen (se punkt 5), framför allt inte några användare av säckar eller påsar, vilket kan tas som ett tecken på att åtgärderna endast i begränsad omfattning påverkade deras intressen. En bedömning av gemenskapens intresse i stort genomfördes dock i enlighet med vad som anges nedan. 2. Åtgärdernas effekter på priser och kvantiteter (51) Alltsedan åtgärderna infördes 1990 har det skett en minskning av importen från Kina av säckar och påsar avsedda att övergå till fri omsättning. Under samma tid har den synliga förbrukningen i gemenskapen ökat, så det kan antas att köparna snarare har utnyttjat andra leveranskällor än köpt färre säckar och påsar. Eftersom det inte finns några bevis eller antydningar om motsatsen, är slutsatsen att åtgärderna inte har lett till bristande utbud. (52) Priset före tull vid import från Kina föll fram till 1994, men steg på nytt 1995. Den bedömning som har genomförts på grundval av statistik från Eurostat ger vid handen att importen från Kina av varor avsedda för fri omsättning, efter tull,'var drygt 70 % dyrare 1995 än 1990, dvs. innan åtgärderna infördes. (53) Även med den nya föreslagna tullsatsnivån skulle de kinesiska priserna underskrida gemenskapstillverkarnas, eftersom den nya tullsatsen är under den nivå för prisunderskridande som skulle bli följden om åtgärderna upphörde att gälla. Efterfrågan inom Europeiska gemenskapen håller uppenbarligen på att öka. Det är föga troligt att de kinesiska exportörerna, även efter införande av de 15 föreslagna åtgärderna, kommer att sänka sina tullfria priser eller att de blir tvungna att minska sin försäljningsvolym på marknaden för fri omsättning, jämfört med vad som nu gäller. Det kan rimligtvis antas att priset på importvaror från Kina på marknaden för fri omsättning (sedan tullar har betalats) kommer att öka marginellt (mindre än 10 %) till följd av de föreslagna nya åtgärderna. 3. Gemenskapsindustrins intresse (54) De samarbetsvilliga EG-företagens nuvarande omsättning är 23 miljoner ecu och antalet anställda är 650 (den sammantagna omsättningen för alla EG-tillverkare beräknas till 35 miljoner ecu och antalet anställda till 1200). (55) Undersökningen har visat att gemenskapsindustrin har försökt genomföra rationaliseringar och övergå till tillverkning av säckar och påsar för särskilda ändamål (som mjuka behållare för preliminär förvaring av bulkvaror), vilket är ett tecken på att industrin kan behålla sin bärkraft. De betydande investeringar som har gjorts för denna rationalisering skulle vara bortkastade om den berörda industrin inte skyddas mot illojal och skadlig import. En fortsatt tillämpning av antidumpningsåtgärderna skulle, genom att motverka illojal konkurrens, göra det möjligt för gemenskapsindustrin att agera på lika villkor som importen från Kina. 4. Användarnas intresse (56) De säckar och påsar som berörs är industriprodukter vilkas huvudsakliga användningsområde är forpackning av bland annat jordbruksprodukter och kemiska produkter. 16 (57) De åtgärder som vidtas kommer som sådana inte att påverka konkurrenskraften på marknaderna i tredje land för EG-användarna av säckar och påsar (t. ex. exportörer av jordbruksprodukter), eftersom de säckar och påsar som är avsedda för återexport efter fyllning inte omfattas av tullen. Åtgärderna skulle emellertid kunna påverka användarnas konkurrenskraft på EG-marknaden gentemot konkurrenterna från tredje land. Av de skäl som anges nedan anses denna effekt emellertid vara mycket liten. (58) För att bedöma den sannolika effekten för användarna (då inga uppgifter eller klagomål hade inlämnats av dem under undersökningen) och uppskatta den procentuella kostnadsökningen, uttrycktes de sannolika kostnadsökningarna till följd av åtgärderna i procent av det sannolika innehållet i en säck eller påse (jordbruksprodukter etc). Analysen visade att kostnadsökningen för det stora flertalet användare av kinesiska säckar skulle bli omkring 0,5 % av det värdet. Eftersom priset på innehållet endast är en del av användarnas totala kostnader, skulle kostnadsökningen, uttryckt i procent av de totala kostnaderna, bli ännu mindre. 5. Importörernas intresse (59) Endast två av de mer än fyrtio importörer som kommissionen kontaktade samarbetade i undersökningen och endast en importsammanslutning lämnade sina synpunkter. (60) Det bör påpekas att den föreslagna ändringen av åtgärderna inte förväntas minska den kinesiska importen. Importörerna har dessutom möjlighet att utnyttja andra leveranskällor och ägnar sig i alla händelser mest åt temporär import som inte kommer att påverkas av de nya åtgärderna. Under dessa förhållanden förväntas inte effekten av den föreslagna begränsade höjningen av tullen bli särskilt stor för importörerna. 17 6. Slutsats (61) Kommissionen har prövat alla de faktorer som anges ovan och har bedömt att det inte finns några tvingande skäl att inte bibehålla de gällande bestämmelserna, ändrade i enlighet med resultatet av undersökningen, så att ett konkurrenskraftigt system med rättvis prissättning återställs och det hot om skada for gemenskapsindustrin som skulle ha blivit följden om bestämmelserna hade fött löpa ut avvärjs. G. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER 1. Nivå för undanröjande av skada (62) Det framkom i samband med skadeundersökningen att sortimentet av importerade säckar och påsar skilde sig från det som tillverkas i gemenskapen. Så till exempel noterades inga laminerade säckar och påsar bland de kinesiska importvarorna, medan de utgör en betydande del av de flesta gemenskapstillverkares produktion. Det konstaterades att enkla säckar och påsar (det slag som importeras mest) var mycket mindre lönsamma för gemenskapstillverkarna än andra typer. (63) En beräkning gjordes därför på grundval av tillverkningskostnaden för varje typ av säck eller påse. För några av tillverkarna måste dessa kostnader konstrueras, antingen på grund av att det visade sig att företagets standardkostnader for varje typ inte överensstämde med dess sammanlagda verifierade kostnader eller för att det inte fanns några sådana standardkostnader. (64) En justering efter de på så sätt fastställda kostnaderna gjordes för att ta hänsyn-till skillnaderna i handelsledet mellan gemenskapstillverkarnas import och försäljning (se punkt 35 ovan) och en vinstmarginal lades till. En jämförelse med cif-priserna på den konstaterade importen gjordes för varje typ av produkter, justerade för den konventionella tullsatsen på 7,2 %. Den vägda genomsnittliga marginal som 18 därvid framkom var 120,9 % , uttryckt i procent av cif-värdet på importen. Den innebar ett hot om prisunderskridande om åtgärderna upphörde att gälla och var därför den tullnivå som krävdes för att undanröja skadan. Det konstaterades därför att de gällande åtgärderna på 85,7 % inte var tillräckliga för att motverka den skadevållande dumpningen. 2. Slutgiltiga antidumpningstullar (65) Eftersom resultatet av jämförelsen visar högre skademarginaler än den fastställda dumpningsmarginalen och eftersom den nya dumpningsmarginalen var högre än den tullsatsnivå som var föremål för översynen, bör tullen baseras på den dumpningsmarginal som fastställts i enlighet med artikel 9. 4 i grundförordningen. Med utgångspunkt från vad som sagts ovan bör antidumpningstullens nivå fastställas till 102,4%. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av vävda säckar och påsar av sådana slag som används för förpackning av varor, icke av trikå, framställda av polyeten- eller polypropenremsor eller liknande vävda textilmaterial med en vikt av högst 120 g/m2, med ursprung i Kina, vilka omfattas av följande KN-nummer: KN-nr 6305 32 81 6305 33 91 Taric-nr - - ex 3923 21 00 3923 21 00 10 ex 3923 29 10 3923 29 10 10 ex 3923 29 90 3923 29 90 10 19 2. Den slutgiltiga antidumpningstull som skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns före tull, skall vara 102,4 %. 3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Artikel 2 Förordning (EEG) nr 3308/90, ändrad genom förordning (EEG) nr 2346/93, skall upphävas. Artikel 3 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall upphöra att gälla fem år efter det att den har trätt i kraft, förutsatt att inte en översyn av de åtgärder som antas genom denna förordning fortfarande pågår vid den tidpunkten, i vilket fall den skall fortsätta att gälla till dess att översynen är avslutad. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar 20 ISSN 1024-4506 KOM(97) 485 slutlig DOKUMENT SV 02 11 Katalognummer : CB-CO-97-495-SV-C ISBN 92-78-25069-4 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg £,


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3051/97 van Amedeo AMADEO aan de Commissie. Nummeringsbeleid in de telecommunicatie

eurovoc_concepts:
approximation of laws
cost-benefit analysis
harmonisation of standards
liberalisation of the market
single market
telecommunications
telecommunications industry
telephone
trans-European network
transmission network

text: C 117/140 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 4. 98 (98/C 117/187) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3051/97 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (2 oktober 1997) Betreft: Nummeringsbeleid in de telecommunicatie Referentie: (cid:132)Groenboek over een nummeringsbeleid voor telecommunicatiediensten in Europa(cid:148) (COM(96)0590 def. ). Bij de invoering van selectie en preselectie moeten harmonisering en synchronisering aandachtig in de gaten worden gehouden. Vanaf 1 januari 1998 moet de overdraagbaarheid van het nummer zo spoedig mogelijk worden ingevoerd, evenals de overdraagbaarheid van de instelling (binnen de lokale zone), van de vergelijkbare dienst en de dienstverrichter (met inbegrip van de overdraagbaarheid van de nummers toegewezen aan speciale diensten), voorzover dit technisch haalbaar is. Ook moet de Europese ruimte voor numerieke telefoon zo spoedig mogelijk tot stand worden gebracht, waarbij echter de economische en sociale voordelen van de tenuitvoerleg- ging ervan constant onder de loep moeten worden genomen. Wat is in dit licht gezien de rol en de ware operationele aard van de op te richten nieuwe Europese autoriteit? Antwoord van de heer Bangemann namens de Commissie (23 oktober 1997) In het Groenboek over een nummeringsbeleid voor telecommunicatiediensten in Europa van november 1996 zette de Commissie diverse beleidsopties op het gebied van de nummering uiteen met het oog op een openbare raadpleging. Ee·n van deze opties was de opzet van een nieuwe structuur voor de regeling en het beheer van de nummerruimte in Europa. Deze structuur zou een belangrijke rol spelen bij e·e·n van de meer ambitieuze scenario(cid:146)s die werden voorgesteld, te weten de onderlinge aanpassing van de nationale nummeringssystemen. Naar aanleiding van de resultaten van de raadpleging kwam de Commissie in haar mededeling van mei 1997 (1) echter tot de conclusie dat er op dat moment onvoldoende draagvlak was voor een verdergaande harmonisatie van de nationale nummeringssystemen. Dit standpunt kan echter veranderen wanneer er nieuwe behoeften ontstaan zodra de markt volledig is geliberaliseerd en over een paar jaar zou er dan ook een nadere kosten-batenanalyse moeten worden gemaakt. Op korte termijn zou de enige nieuwe taak op het gebied van het nummeringsbeleid op Europees vlak bestaan in de totstandbrenging van een Europese nummerruimte (ETNS) op basis van het 388-landnummer, zoals in de mededeling van de Commissie van mei wordt voorgesteld. De omvang van deze ETNS zou de oprichting van een Europese nummeringsautoriteit echter niet rechtvaardigen en de Commissie heeft dan ook voorgesteld het bestaande Europees Bureau voor Telecommunicatie (ETO) met het beheer van de ETNS te belasten, in ieder geval in de eerste stadia. Tegen eind 1999 zal de Commissie het communautaire juridische kader voor de telecommunicatie herzien in het licht van de behoeften van de geliberaliseerde telecommunicatiemarkten. Bij die herziening zal opnieuw worden bestudeerd in hoeverre er behoefte is aan een Europese regelgevende autoriteit op het gebied van telecommunicatie. (1) COM(97) 203 def. (98/C 117/188) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3054/97 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (2 oktober 1997) Betreft: Hervorming van de gemeenschappelijke marktordening voor olijfolie Referentie: (cid:132)Nota aan de Raad van ministers en het Europees Parlement betreffende de sector olijven en olijfolie (met inbegrip van de economische, culturele, regionale, sociale en milieuaspecten), over de huidige gemeenschappelijke marktordening en de vereiste hervorming en de mogelijke alternatieven(cid:148) (COM(97)0057 def. ). Vanuit politiek gezichtspunt draagt het voorstel van de Commissie niet bij tot de ontwikkeling van de traditionele olijfbouwregio(cid:146)s van de Europese Gemeenschap


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3057/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Tobakreform

eurovoc_concepts:
agricultural production policy
aid to agriculture
common organisation of markets
producer organisation
product quality
production aid
production quota
redevelopment aid
redirection of production
tobacco

text: C 117/142 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 16. 4. 98 (98/C 117/190) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3057/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. oktober 1997) Om: Tobakreform Der henvises til beretning fra Kommissionen til R(cid:229)det om den f(cid:230)lles markedsordning for r(cid:229)tobak (KOM(96)0554). I Kommissionens beretning behandles to valgmuligheder vedrłrende fremtiden for F(cid:230)lles- skabets tobakssektor, hvorefter man konkluderer, at stłtten til tobaksdyrkning ikke błr afskaffes p(cid:229) mellemlang sigt, men reformeres i sin helhed. De foresl(cid:229)ede reformer indeb(cid:230)rer en »(cid:230)ndring« af pr(cid:230)mierne, der skal fremme produktionen af tobak af bedre kvalitet (med et ringe tj(cid:230)reindhold) og indfłrelse af en ordning vedrłrende udbetaling af kvoterne, som skal głre det muligt for tobaksproducenterne at standse produktionen, s(cid:229)ledes at man nedsk(cid:230)rer den samlede m(cid:230)ngde kvoter for f(cid:230)llesskabstobak. Selv om Kommissionen i beretningen erkender, at der en tydelig mods(cid:230)tning mellem f(cid:230)llesskabspolitikken, der g(cid:229)r ind for at nedsk(cid:230)re tobaksforbruget, og den aktuelle produktionsstłtte til r(cid:229)tobak, understreger den tillige, at hvis man afskaffede stłtten til tobaksproducenterne, ville det medfłre, at produktionen af r(cid:229)tobak i Den Europ(cid:230)iske Union ophłrte med et deraf fłlgende tab af 200. 000 arbejdspladser tilknyttet produktionen og forarbejdningen (hhv. 170. 000 og 30. 000 arbejdspladser. Endvidere er det F(cid:230)llesskabet, der finansierer 80% af de europ(cid:230)iske tobaksproducenters indkomster, hvoraf 70. 000 befinder sig i Gr(cid:230)kenland (52%) og omtrent 40. 000 i Italien. Kan Kommissionen i denne forbindelse słrge for, at de eventuelle foranstaltninger vedrłrende ophłr af produktionen ledsages af detaljerede retningslinjer for, hvilke eventuelle andre produkter der kunne dyrkes p(cid:229) de tidligere tobaksmarker, eller at der oprettes nogle arbejdspladser uden for landbrugssektoren i forbindelse med en velafbalanceret gradvis udvikling af landdistrikterne? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (21. oktober 1997) Ang(cid:229)ende det (cid:230)rede medlems spłrgsm(cid:229)l om alternativerne for producenter, der opgiver tobaksdyrkningen, skal Kommissionen p(cid:229)pege, at den kun frems(cid:230)tter forslag vedrłrende dem, der frivilligt beslutter at forlade sektoren, bl. a. som fłlge af vanskelighederne med at fłlge markedsudviklingen. Da enhver form for tvungen udtr(cid:230)den af sektoren dermed udelukkes, p(cid:229)hviler det ikke Kommissionen nłjagtigt at bestemme valgmulighederne for de enkelte producenter. For at stłtte dem, der frivilligt beslutter at holde op med at dyrke tobak, havde Kommissionen imidlertid fremsat forslag om ledsageforanstaltninger i sin beretning. Det centrale element i ledsageforanstaltningerne skulle v(cid:230)re fremme af strategiske lokale udviklingsplaner, der sporer producenterne ind p(cid:229) andre aktiviteter. S(cid:229)danne planer skulle udformes p(cid:229) det niveau, der er n(cid:230)rmest de berłrte omr(cid:229)der. De skulle v(cid:230)re sn(cid:230)vert knyttet til dem, der er direkte berłrt, herunder for det fłrste tobaksproducentgrupperingerne. De skulle v(cid:230)re lagt an p(cid:229) en integreret udvikling, s(cid:229)ledes som det i łjeblikket er tilf(cid:230)ldet med de udviklingsprogrammer, strukturfondene finansierer for m(cid:229)l 1- og m(cid:229)l 5b-regionerne. (98/C 117/191) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3058/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. oktober 1997) Om: Den f(cid:230)lles markedsordning for humle Der henvises til forslag til R(cid:229)dets forordning (EF) om (cid:230)ndring af forordning E(cid:216)F 1696/71 om den f(cid:230)lles markedsordning for humle (KOM(97)0098 endel. › 97/0066 CNS) (1)


title: Voorstel voor een verordening (EG) van de Raad tot verlenging van de geldigheid van het programma ter bevordering van de internationale samenwerking in de energiesector (Synergy-programma) vastgesteld bij Verordening (EG) nr. 701/97 van de Raad van 14 april 1997

eurovoc_concepts:
EU programme
energy consumption
energy policy
international cooperation
security of supply

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN ir " A •& •ii -ir -it •ù «v -ir Brussel, 02. 10. 1997 COM(97) 488 def. 97/0251 (CNS) Voorstel voor een VERORDENING (EG) VAN PE RAAD tot verlenging van de geldigheid van het programma ter bevordering van de internationale samenwerking in de energiesector - SYNERGY-programma vastgesteld bij Verordening (EG) nr. 701/97 van de Raad van 14 april 1997 (door de Commissie ingediend) Toelichting Op 14 april 1997 heeft de Raad de verordening goedgekeurd betreffende een programma ter bevordering van de - SYNERGY-programma voor het jaar 1997 en heeft hij de Commissie uitgenodigd om voor eind 1997 een mededeling over alle programma's die een energieonderdeel bevatten en een voorstel voor een kaderprogramma op energiegebied in te dienen. in de energiesector samenwerking internationale Ingaande op deze uitnodiging heeft de Commissie op 23 april 1997 een mededeling goedgekeurd over een "Overzicht van beleid en maatregelen op energiegebied". Met deze mededeling wilde de Commissie de doorzichtigheid van het communautair energiebeleid verbeteren. Zij vormt een eerste antwoord op de uitnodiging van de Raad. Naast de betere doorzichtigheid bevat de mededeling twee operationele conclusies over het mogelijke toekomstige beleid: - de maatregelen op energiegebied zouden moeten worden geïntensiveerd om meer te kunnen doen aan de verwachte en significante toename van de externe afhankelijkheid en tegelijkertijd de concurrentie- en miheudoelstellingen in acht te kunnen nemen, - om nog doelmatiger te kunnen werken zou men kunnen proberen de zaken te verduidelijken en te vereenvoudigen. Het communautaire energiebeleid heeft namelijk een coherente basisstructuur nodig uitgaande waarvan de prioritaire taken met voldoende middelen tot een goed einde kunnen worden gebracht. Op de Energieraad van 27 mei heeft het voorzitterschap conclusies geformuleerd waarin steun wordt toegezegd aan het voornemen van de Commissie haar analyses in die richting voort te zetten en voor eind 1997 op de verdragen en de verdeling van de bevoegdheden gebaseerde voorstellen in te dienen. De Commissie zal de gepaste voorstellen voor het einde van het jaar indienen. Het is echter vanzelfsprekend dat het nieuwe programma, rekening houdend met de draagwijdte van het nieuwe voorstel en bijgevolg met de noodzaak van een grondige analyse en van adequate onderhandelingen, niet vóór het eerste halfjaar 1998 definitief kan worden goedgekeurd. Daarom werd trouwens een verklaring van de Raad bij de verordening van 14 april gevoegd. Deze verklaring zegt dat de Raad ingeval de goedkeuring van een kaderprogramma op energiegebied, zoals vermeld in artikel 3, lid 3, niet haalbaar is voor tijd een besluit zal nemen over verlenging van het te zijner eind 1997, SYNERGY-programma. Dit voorstel heeft daarom als doel de continuïteit van de door SYNERGY begonnen acties voor 1998 te verzekeren in afwachting van hun opneming in het nieuwe programma. Het voorgestelde bedrag is hetzelfde als voor 1997 en in overeenstemming met het door de Commissie ingediende VOB 1998. Voorstel voor een VERORDENING (EGi VAN DE RAAD tot verlenging van de geldigheid van het programma ter bevordering van de internationale samenwerking in de energiesector - SYNERGY-programma vastgesteld bij Verordening (EG) nr. 701/97 van de Raad van 14 april 1997 DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 235, Gezien het voorstel van de Commissie, Gezien het advies van het Europees Parlement, Overwegende dat Verordening (EG) nr. 701/97 van de Raad van 14 april 1997 tot vaststelling van een programma ter bevordering van de internationale samenwerking in de energiesector - SYNERGY-programma1, en in het bijzonder artikel 3, bepaalt dat het SYNERGY-programma wordt uitgevoerd van 1 januari 1997 tot 31 december 1997; Overwegende dat in de bij de notulen van de Raad gevoegde verklaring wordt gezegd dat als de goedkeuring van een kaderprogramma op energiegebied, zoals vermeld in artikel 3, lid 3, van die verordening niet haalbaar is voor eind 1997, de Raad te zijner tijd een besluit zal nemen over de verlenging van het SYNERGY-programma; Overwegende dat de mededeling van de Commissie over een "Overzicht van beleid en maatregelen op energiegebied" tot de noodzaak van een betere doorzichtigheid van het communautair energiebeleid concludeert en een eerste stap naar het voorstel voor een kaderprogramma op energiegebied vormt; Overwegende dat in de conclusies van het voorzitterschap van de Raad van 27 mei 1997 steun wordt toegezegd aan het voornemen van de Commissie haar analyses voort te zetten voor de uitwerking van een meerjarenprogramma met alle acties van de Gemeenschap op het gebied van energie om voor eind 1997 op de Verdragen en op de verdeling van de bevoegdheden gebaseerde voorstellen in te dienen; Overwegende dat het noodzakelijk is het SYNERGY-programma voorlopig voor eenjaar te verlengen in afwachting van zijn opname in het nieuwe kaderprogramma op energiegebied; Overwegende dat het Verdrag niet in andere bevoegdheden voor de goedkeuring van deze verordening voorziet dan die van artikel 235, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: PB nr. L 104 van 22 april 1997, blz. 1. ENIG ARTIKEL 1. De geldigheidsduur van de bepalingen van Verordening (EG) nr. 701/97 van 14 april 1997 tot vaststelling van een programma ter bevordering van de internationale samenwerking - SYNERGY-programma, welk programma tot 31 december 1997 üep, wordt voor één jaar, van 1 januari 1998 tot 31 december 1998, verlengd. 2. De begrotingsautoriteit bepaalt de kredieten voor 1998 in overeenstemming met de financiële vooruitzichten en de begrotingsdiscipline. 3. Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Brussel, Voor de Raad De Voorzitter NOTITIE OVER DE VERWACHTE EFFECTEN EFFECTEN VAN HET VOORSTEL OP DE ONDERNEMINGEN EN IN HET BIJZONDER OP DE KLEINE EN MIDDELGROTE ONDERNEMINGEN (KMO's) TITEL VAN HET VOORSTEL Reglement betreffende de internationale samenwerking in de energiesector - SYNERGY-programma REFERENTIENUMMER VAN HET DOCUMENT: HET VOORSTEL 1. Waarom is, rekening houdend met het subsidiariteitsbeginsel, communautaire wetgeving op dit gebied noodzakelijk en wat zijn de voornaamste doelstellingen? Het doel is de bevordering van de communautaire energiebelangen in domeinen als het algemene concurrentievermogen van de industrie, de continuïteit van de energievoorziening en de bescherming van het milieu op Europees niveau, terwijl elke lidstaat zijn eigen doelstellingen met betrekking tot het energiebeleid, die kunnen verschillen van die van andere lidstaten, definieert. DE EFFECTEN OP DE ONDERNEMINGEN 2. Op welke ondernemingen is het voorstel van invloed ? Het gaat om steun voor de ondernemingen van de energiesector bij het penetreren van de markt in derde landen - Zijn er in de Gemeenschap bijzondere geografische zones waar die ondernemingen zijn gevestigd ? Nee, maar daar de prioritaire acties de Middellandse Zee en Centraal en Oost-Europa betreffen, zouden de ondernemingen van die grensregio's er meer in het bijzonder voordeel uit moeten trekken. 3. Welke maatregelen moeten de ondernemingen nemen om aan het voorstel te voldoen ? 4. Welke economische effecten zijn van het voorstel te verwachten ? - voor de werkgelegenheid Het doel om steun te bieden bij het penetreren van de markt in derde landen zal vermoedelijk leiden tot nieuwe werkgelegenheid in de ondernemingen die goederen of diensten leveren in die sector. De wereldenergiemarkt zal waarschijnlijk met 2%, die in Europa met slechts 1% groeien. - voor de investeringen en de oprichting van nieuwe ondernemingen Investeringen en oprichting van Europese ondernemingen in de derde landen. - voor het concurrentievermogen van de ondernemingen Een indirect effect op de kosten van de energievoorziening is te verwachten. 5. Bevat het voorstel maatregelen ten einde rekening te houden met de specifieke situatie van kleine en middelgrote ondernemingen (b. v. minder strenge of andere eisen, enz. )? RAADPLEGING 6. Geef een overzicht van de instanties die over het voorstel zijn geraadpleegd en de hoofdlijnen van hun standpunten. Het EnR-netvverk, beroepsverenigingen van die sector: Eurclectric, Eurogas, Europia. FINANCIEEL MEMORANDUM POST B4-1041 1. TITEL VAN DE MAATREGEL Bevordering van de SYNERGY-programma. internationale samenwerking in de energiesector 2. BEGROTINGSLIJN B4-1041 3. JURIDISCHE GRONDSLAG Verordening van de Raad (EG) nr. 701/97 van 14 april 1997 tot vaststelling van een meerjarenprogramma ter bevordering van de internationale samenwerking in de energiesector - SYNERGY-programma (PB nr. L 104 van 22. 4. 1997, blz. 1). 4. OMSCHRIJVING VAN DE MAATREGEL 4. 1. Algemene doelstelling van de maatregel De noodzaak van een programma voor internationale samenwerking op in de Europees niveau vergroot nog door de ontwikkeling wereldenergiecontext in de komende jaren: - toename van de energieafhankelijkheid van Europa, - zeer sterke stijging van de vraag naar energie van de ontwikkelingslanden, - toenemende invloed van milieuproblemen en in het bijzonder van broeikasgasemissies op de keuzen betreffende energie. De bevordering van samenwerkingsacties voor het ontwerp en de toepassing van het energiebeleid van derde landen moet de realisatie van de doelstellingen van de EU-energiestrategie in de hand werken, te weten: - algemeen concurrentievermogen, - continuïteit van de Europese energievoorziening, - bescherming van het milieu. Deze maatregel moet bijdragen tot de realisatie van die doelstellingen door projecten die in het bijzonder gericht zijn op: - een betere energie-efficiéntie in de derde landen, - de bevordering van het gebruik van milieuvriendelijke technologieën, - de bevordering van de exploitatie van plaatselijke bronnen en in het bijzonder van hernieuwbare energiebronnen, - de steun voor de regionale integratie van derde landen op het gebied van energie en de opening van die sector, - de bevordering van de dialoog en de contacten tussen Europa, de producerende landen en de internationale energieorganisaties, - de steun voor de penetratie van Europese energieondernemingen in de derde landen. De maatregel steunt ook het beleid van de Europese Unie inzake buitenlandse betrekkingen; hij draagt bij tot de schepping van de randvoorwaarden om de energieprojecten een bepaalde richting te geven en voor te bereiden, alsmede tot de voorbereiding van de toetreding van landen uit Midden- en Oost-Europa. De uitwerking van het jaarprogramma in samenwerking met de andere diensten van de Commissie en de vertegenwoordigers van de lidstaten zal gelegenheid bieden tot het bepalen van de prioritaire thema's voor de SYNERGY-actie, daarbij eveneens rekening houdend met de door het Europees Parlement voorgestelde bijlage van de verordening. 4. 2. Duur van de maatregel De maatregel duuit één jaar, van 1 januari 1998 tot 31 december 1998, ter verlenging van het huidige programma dat eindigt op 31 december 1997. 5. INDELING VAN DE UITGAVEN EN ONTVANGSTEN Niet-verplichte uitgaven/Gesplitste kredieten 6. AARD VAN DE UITGAVEN EN ONTVANGSTEN Financiering van studies; technische bijstand en advies, eventueel met de hulp van deskimdigen; acties op het gebied van opleiding, promotie en verspreiding van informatie; organisatie van conferenties, seminaries, wérkateliers, technische en educatieve bezoeken; steun aan instelüngen inzake samenwerking of energiebeleid en andere steunacties voor het energiebeleid. % Uitgaven voor de bekendmaking van het programma, voor de verspreiding van de resultaten ervan en voor de evaluatie door externe deskundigen, uitgaven voor de werking van de instellingen en steun voor de samenwerking op energiegebied. De bijstand van de Gemeenschap zal normaal gezien niet de helft van de totale kosten van een project overschrijden en zal kunnen worden uitgevoerd door medefinanciering met derde landen, lidstaten of internationale organisaties. In sommige gevallen kan de bijstand van de Gemeenschap echter 100 % bedragen: financiering van deskundigen die voltijds bij de overheden van de derde landen worden gedetacheerd, acties die uitsluitend in het belang van de Gemeenschappen worden uitgevoerd (voorafgaande studies, verkennende missies, Europese energiecentra, evaluatie van de acties. ). 7. FINANCIËLE GEVOLGEN 7. 1. Totale kosten van de maatregel De totale kosten van de maatregel vloeien voort uit de specifieke acties. Het voorgestelde budget vooruitzichten. is in overeenstemming met de financiële * De horizontale acties hebben betrekking op maatregelen voor de evaluatie of voor informatie over het programma zelf. * De energieanalyses groeperen de sectoranalyses en de studies over het energieprogramma van het voorgaande memorandum, maar zij hebben ook steeds meer betrekking op studies over de bestaande wetgeving van de derde landen en over hun aanpassing aan de nieuwe energiecontext. * De samenwerking voor de uitwerking van het energiebeleid in derde landen betreft de detachering van Europese deskundigen bij de energieoverheden van derde landen voor plaatselijke en korte missies om er werkgroepen op te richten. * De financiële steun voor samenwerkingsorganisaties omvat de in het kader van energiecentra geleide projecten, maar ook meer en meer de steun voor de oprichting van werkgroepen of fora. * De seminaries, conferenties en informatievergaderingen nemen toe, rekening houdend met een grotere interesse van derde landen voor de Europese ervaring op het gebied van regelgeving en integratie. 7. 2. Verdeling per onderdeel van de maatregel EG in miljoen ecu Verdeling Horizontale acties Energieanalyses Samenwerking voor uitwerking van het energiebeleid in derde landen Financiële steun voor samenwerkings- organisaties Seminaries, conferenties en informatie- vergaderingen Acties op het gebied van informatie en opleiding "TOTAAL 7. 3. Operationele uitgaven voor studies en vergaderingen van deskundigen, opgenomen in deel B. Verdeling * Studies * Vergaderingen van deskundigen * Conferenties en congressen * Informatie en publicaties TOTAAL Bedrag 0,500 1,500 1,000 2,000 1,000 1,000 7,000 Bedrag 0,150 0,150 8. VOORGESTELDE BEPALINGEN OM BEDROG TEGEN TE GAAN (EN DE RESULTATEN DAARVAN) De werkzaamheden worden na de goedkeuring ervan betaald op basis van een vóór de gimning van het contract geraamd percentage en na een definitief financieel verslag over de maatregel. Voor reis- en verblijfkosten kunnen bewijsstukken worden geëist. h 9. GEGEVENS VOOR DE KOSTEN/BATENANALYSES 9. L Specifieke doelstellingen Er zijn: - specifieke doelstellingen waartoe SYNERGY bijdraagt zonder exclusief recht op de resultaten - doelstellingen die rechtstreeks voortvloeien uit de SYNERGY-maatregelen 9. 1. 1. Doelstellingen van het programma - de te verwachten stijging van broeikasemissies op wereldniveau verminderen door maatregelen die de energie-efiBciëntie, de nieuwe technologieën, de hernieuwbare energiebronnen en de programmatic bevorderen; - de omvang van de investeringen en de uitvoer van Europese ondernemingen in de energiesector van derde landen vergroten; - de verbinding van de energienetten tussen derde landen en tussen derde landen en Europa vergemakkelijken; - de toetreding van de geassocieerde landen voorbereiden door de toenadering van hun energiebeleid tot dat van de EU te vergemakkelijken; - de exportcapaciteit voor energie vanuit derde landen naar Europa behouden of verhogen, ondanks de stijging van de binnenlandse vraag in die landen. 9. 1. 2. Doelstellingen van afzonderlijke acties Voor de seminaries, conferenties en informatievergaderingen en de financiële steun voor samenwerkingsorganisaties: - de contacten tussen publieke of privé beleidmakers in Europa en de derde landen vermenigvuldigen; - de contacten tussen de verantwoordelijke personen in de derde landen bevorderen; - bijdragen tot de realisatie van andere samenwerkingsacties tussen de Gemeenschap en de derde landen; - informatie verspreiden over de Europese situatie op gebied van energie. Voor de samenwerking voor de uitwerking van het energiebeleid in derde landen en de energieanalyses: - een Europese bijdrage verzekeren voor de uitwerking van plannen en verordeningen inzake energie in de derde landen en daardoor de doelstellingen helpen bereiken. H Voor de maatregelen op het gebied van opleiding en informatie: -vakmensen uit derde landen opleiden en hen de Europese standpunten leren kennen. Doelgroep Staten, openbare diensten van de energiesector, ondernemingen en personen van derde landen en van de Europese Gemeenschap. 9. 2. Motivering van de maatregel Een maatregel op het niveau van de Commissie is gerechtvaardigd door de volgende elementen: - alleen de Commissie kan de Europese belangen en ondernemingen verdedigen zonder die van een lidstaat te bevoordelen, - de Commissie is als onderhandelingspartner van derde landen aangewezen in bijvoorbeeld de G-24 of bij met andere derde landen gesloten akkoorden die expliciet ook de energie betreffen, - een maatregel op het niveau van de Commissie maakt het mogelijk de door de lidstaten genomen maatregelen te vervolledigen en hun impact te vergroten, - de Europese Commissie kan beter de belangen van alle lidstaten vertegenwoordigen, - een optreden op het niveau van de Europese Commissie maakt het mogelijk de in de verschillende lidstaten aanwezige expertise te gebruiken. 9. 3. Follow-up en evaluatie van de maatregel Eerst en vooral moet duidelijk zijn dat de ambtenaren die zich met elke geografische zone bezighouden, reeds op hun niveau elk project waarvoor zij verantwoordelijk zijn leiden, volgen en evalueren. Geselecteerde voortgangsindicatoren Voorzover SYNERGY een samenwerkingsprogramma is voor de uitwerking van een energiebeleid, is het moeilijk kwantitatieve indicatoren te vinden om het effect te meten. Bovendien zijn de gevolgen van maatregelen op energiegebied pas op korte of lange termijn merkbaar in de productie- of verbruikcijfers. Men kan niettemin indicatoren gebruiken die beantwoorden aan de twee soorten in punt 9. 1 genoemde doelstellingen. 12. Voor de algemene doelstellingen: - vergelijking van het gehalte broeikasgasemissies met de verwachtingen, - ontwikkeling van de energie-efficiëntiecoëfficiënt per land, - toename van de lokale productie, en in het bijzonder het aandeel van de hernieuwbare energiebronnen; - ontwikkeling van de Europese investeringen en de Europese uitvoer in de energiesector; - ontwikkeling van de energie-uitvoer van derde landen ten opzichte van de ontwikkeling van hun binnenlandse vraag, - investeringen in verbindingen tussen derde landen en tussen Europa en de derde landen. Voor de doelstellingen van afzonderlijke acties: - aantal personen die tijdens conferenties en vergaderingen van SYNERGY met elkaar in contact zijn gebracht. Eventueel aantal zakelijke contacten en realisaties die op die ontmoetingen volgden; - aantal landen die voordeel hebben getrokken uit de Europese ervaring om hun energiebeleid uit te werken; - aantal opgeleide vakmensen; - aantal personen die op de hoogte gebracht zijn van de projecten; - samenwerkingsacties die uit een SYNERGY-project zijn voortgekomen. Wijze en periodiciteit van evalueren In de proeffase werd het SYNERGY-programma in juni 1990 door onafliankelijke deskundigen geëvalueerd. De resultaten van een evaluatie van de tussen 1990 en 1995 gevoerde acties werden in juni 1996 verspreid. In de door de Raad goedgekeurde verordening wordt een evaluatie in 1997 en een verslag aan het Parlement en aan de Raad voorgeschreven. SYNERGY is ook opgenomen in de horizontale evaluatie van de door DG XVII beheerde programma's. I] 9. 4. Elementen ter evaluatie van de verhouding tussen kosten en baten Om deze verhouding te vergelijken met die voor andere programma's, moet men ermee rekening houden dat het beheer en de follow-up van de projecten door de ambtenaren van de Eenheid zelf en niet door een externe groep worden uitgevoerd. Verder wordt SYNERGY gekenmerkt door initiatieven communautaire het Euro-mediterraan forum) die voor andere programma's bruikbare elementen opleveren. Die projecten impliceren een grotere deelname van de ambtenaren aan de identificatie ervan en aan de onderhandelingen. door maatregelen (zoals en De vermindering van het budget van 10 naar 7 miljoen ecu in vergelijking met de financiële vooruitzichten heeft er trouwens toe geleid, met het oog op een betere kosten/batenverhouding, eerst de communautaire initiatieven te behouden alsmede de acties die bijdragen tot het ontstaan van andere samenwerkingsprojecten; vandaar een hogere verhouding tussen de administratieve kosten en het budget van het programma. 10. GEGEVENS VOOR DE HUISHOUDELIJKE UITGAVEN De nodige huishoudelijke middelen zullen beschikbaar worden gesteld bij jaarlijks besluit van de Commissie inzake de middelen, waarbij met name rekening wordt gehouden met de extra personeelsleden en bedragen die door de begrotingsautoriteit zijn goedgekeurd. '\ 10. 1. Gevolgen voor het aantal personeelsleden Soort posten Personeel voor het beheer van de maatregel waarvan vast ijdelijk met gebruikma -king van aanvullend e middelen met gebruikma -king van de bestaande middelen van het DG of de betrokken dienst Ambtenaren A of tijdelijke B functionarissen C Andere middelen Totaal 13 2GND 2dienst-verle-ners 2GND 2dienst- verleners 19 Percentage arbeid voor het programma: 60%. Aantal aan het programma toe te rekenen ambten: 12. Voor de extra middelen dient te worden vermeld volgens welk tijdschema deze ter beschikking moeten worden gesteld. 10. 2. Globale financiële gevolgen van de extra personeelsbehoeften De 19 personen SYNERGY-programma, maar voor alle internationale energieacties. in kwestie werken niet exclusief voor het De tijd die door de hele groep aan het SYNERGY-programma wordt besteed, kan op 60 % van de totale arbeidstijd worden geraamd. De administratieve kosten kunnen dus worden geschat op 19 x 0,6 x 103. 000 ecu = 1. 174. 200 ecu. P 10. 3. Andere huishoudelijke uitgaven in verband met de maatregel Begrotingslijn Bedrag Wijze van berekening (nr. en onischrijving) Vergaderingen A-2510 oproepingen in het algemeen en 40. 000 Twee vergaderingen van een dag twee afgevaar-digden per met lidstaat, een gemiddelde van 658 ecu (enkel reiskosten). basis van op A-130 Kosten van dienstreizen, verplaatsing en andere bijkomende uitgaven 100. 000 Raming gebaseerd op de uitvoering tijdens het eerste semester van het boekjaar. Totaal 140. 000 De aangegeven kredieten worden gefinancierd uit de bestaande toewijzingen van de diensten die het programma beheren. De bedragen komen overeen met de totale uitgaven van de maatregel als de duur ervan bepaald is of met de uitgaven voor 12 maanden als de duur onbepaald is. [(o ISSN 0254-1513 COM(97) 488 def. DOCUMENTEN NL 12 15 11 Catalogusnummer : CB-CO-97-498-NL-C ISBN 92-78-25091-0 Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg ft


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1926/97 af 2. oktober 1997 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1339/97 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3063/97 del Amedeo AMADEO a la Comisión. Emisiones de compuestos orgánicos

eurovoc_concepts:
chemical pollution
cost-benefit analysis
industrial pollution
motor vehicle pollution
organic chemical
pollution control
pollution control measures
small and medium-sized enterprises

text: 16. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 117/145 En cumplimiento de las obligaciones que le impone el Tratado CE, la Comisio·n comprueba que las disposiciones de esa normativa se incorporan convenientemente al Derecho de cada Estado miembro. Adema·s, la Comisio·n sen(cid:152)ala a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a que el fundamento jur(cid:14)·dico de la propuesta (art(cid:14)·culo 130 S del Tratado CE) permite a los Estados miembros tomar medidas de proteccio·n ma·s estrictas que las previstas en la Directiva. Cuando se redacto· la propuesta de Directiva anteriormente mencionada, la Comisio·n sab(cid:14)·a muy bien que el texto era bastante te·cnico y, por ello, hizo todo lo posible para simplificarlo y que su lectura y comprensio·n fueran lo ma·s sencillas posible. (98/C 117/194) PREGUNTA ESCRITA E-3063/97 de Amedeo Amadeo (NI) a la Comisio·n (2 de octubre de 1997) Asunto: Emisiones de compuestos orga·nicos En relacio·n con la «Propuesta de Directiva del Consejo relativa a la limitacio·n de las emisiones de compuestos orga·nicos debidas al uso de disolventes vola·tiles en determinadas actividades industriales» (COM(96)0538 final › 96/0276(SYN)) (1), a escala de la Unio·n Europea se han iniciado ya algunas medidas para reducir las emisiones de compuestos orga·nicos, como el programa Auto Oil, y otras iniciativas legislativas relativas a las emisiones debidas al tra·fico y al sistema de distribucio·n de gasolina. Es por tanto necesario que se reduzcan las emisiones provenientes de las fuentes estacionarias de disolventes, si bien, dado el considerable nu·mero de dichas fuentes, es necesario establecer condiciones espec(cid:14)·ficas para los tres subsectores principales de aplicacio·n. ¿Podr(cid:14)·a establecer la Comisio·n Europea una metodolog(cid:14)·a de reduccio·n igual para cada sector, visto el gran nu·mero de sectores industriales implicados, y fijar, en te·rminos de coste/beneficio, objetivos equilibrados de reduccio·n para cada uno de dichos sectores? (1) DO C 99 de 26. 3. 1997, p. 32. Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (5 de noviembre de 1997) Cuando se redacto· la propuesta de Directiva relativa la limitacio·n de las emisiones de compuestos orga·nicos vola·tiles (COV) debidas al uso de disolventes orga·nicos en algunas actividades industriales, la Comisio·n establecio· cuidadosamente los requisitos referentes a las emisiones de COV para los diferentes sectores industriales incluidos en el a·mbito de aplicacio·n. Diversos estudios sectoriales han hecho posible determinar el potencial para reducir las emisiones de COV de cada uno de los sectores utilizando las mejores te·cnicas disponibles. Los l(cid:14)·mites para las emisiones y el umbral del consumo de disolventes a partir de los cuales una instalacio·n se incluye en el a·mbito de aplicacio·n de la Directiva se determinaron teniendo muy en cuenta esas consideraciones te·cnico-econo·micas. La Comisio·n ha puesto gran empen(cid:152)o en garantizar la coherencia entre los diversos sectores, tanto en lo que se refiere al coste medio por tonelada de COV como a los coste marginales. Por contra, la Comisio·n no ha creado una metodolog(cid:14)·a uniforme para cada sector en cuestio·n en lo que se refiere a costes y beneficios, ya que hubiera sido muy dif(cid:14)·cil realizar tal cosa de manera apropiada, debido a que los sectores industriales son muchos y diversos y las empresas implicadas tambie·n. Adema·s, la armonizacio·n total de los costes de reduccio·n en todos los sectores podr(cid:14)·a perjudicar a las pequen(cid:152)as y medianas empresas


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3068/97 του Amedeo AMADEO προς την Επ τροπή. Προστασία των ανηλίκων στο πλαίσιο των οπτικοακουστικών υπηρεσιών

eurovoc_concepts:
audiovisual programme
child protection
classification
control of communications
freedom of self-determination
infancy
parental responsibility
quality label
right to justice
selective dissemination of information

text: 30. 4. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 134/69 (98/C 134/87) GRAPTH ERVTHSH E-3067/97 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (2 Oktvbri·oy 1997) Ue·ma: Ekti·mhsh tvn periballontikv· n epiptv· sevn H erv· thsh afora· thn «Pro·tash odhgi·aw toy Symboyli·oy sxetika· me thn ekti·mhsh tvn epiptv· sevn orisme·nvn sxedi·vn kai programma·tvn sto periba·llon» (e·ggr. COM(96) 0511 teliko· › 96/0304 COD): Kata· ta teleytai·a e·th e·xoyn egkriuei·, h· bri·skontai sto sta·dio e·gkrishw a· llew shmantike·w odhgi·ew se o·,ti afora· ton e·legxo, tiw diadikasi·ew kai tiw egkri·seiw se periballontika· zhth·mata. H paroy·sa odhgi·a enta·ssetai loipo·n se e·na plai·sio h·dh arketa· poly·ploko: Zhtei·tai vw ek toy·toy apo· thn Epitroph· na ekmetallleyuei· thn eykairi·a me skopo· na kauori·sei safe·stera thn yfista·menh iera·rxhsh kai to eidiko· pedi·o efarmogh·w thw ka· ue odhgi·aw v· ste na apofeyxuoy·n epikaly·ceiw, peritte·w ene·rgeiew kai yperbolika· dapanhre·w grafeiokratike·w diadikasi·ew. Apa·nthsh thw kaw Bjerregaard ej ono·matow thw Epitroph· w (14 Noembri·oy) H Epitroph· symfvnei· o·ti den ua pre·pei na ypa·rxei allhlepika·lych h· diplasiasmo·w panomoio·typvn prospaueiv· n ek me·royw tvn periballontikv· n orga· nvn. Basi·sthke ma·lista sthn arxh· ayth· o·tan kata· uese thn pro·tash gia thn ekti·mhsh tvn epiptv· sevn orisme·nvn programma·tvn kai sxedi·vn sto periba·llon (1). H pro·tash ayth· dieyry·nei to h·dh yfista·meno sy·sthma ekti·mhshw tvn periballontikv· n epiptv· sevn se epi·pedo e·rgoy (EIA), sto epiteliko· epi·pedo lh·chw apofa·sevn, to opoi·o prohgei·tai toy epipe·doy toy e·rgoy. Apotelei· e·na dey·tero bh·ma gia thn kauie·rvsh eno·w genikoy· systh·matow ekti·mhshw periballontikv· n epiptv· sevn. H ide·a ue·spishw eno·w systh·matow ekti·mhshw tvn periballontikv· n epiptv· sevn poy na kaly·ptei o·la ta epi·peda lh·chw apofa·sevn e·xei diatypvuei· edv· kai perisso·tero apo· 20 xro·nia kai h Epitroph· ypogra· mmise th shmasi·a thw kai sta pe·nte progra·mmata dra·shw gia to periba·llon. H odhgi·a 97/11/EK thw 3hw Marti·oy 1997 me thn opoi·a tropopoiei·tai h odhgi·a 85/337/EOK gia thn ekti·mhsh tvn epiptv· sevn orisme·nvn dhmosi·vn kai idivtikv· n e·rgvn sto periba·llon (2) se epi·pedo e·rgoy kai h proteino·menh odhgi·a1 gia to epiteliko· epi·pedo allhlosymplhrv· nontai kai den dhmioyrgoy·n allhlepikaly·ceiw sto sy·sthma. Se o·,ti afora· a· lla me·sa ston tome·a toy periba· llontow, o·pvw h odhgi·a gia thn oloklhrvme·nh pro·lhch kai ton oloklhrvme·no e·legxo thw ry·panshw (IPPC) 96/61/EK (3) h· h odhgi·a Sebe·zo 82/501/EOK gia toyw kindy·noyw sobaroy· atyxh·matow poy synepa· gontai orisme·new biomhxanike·w drasthrio·thtew (4) h· to koinotiko· pro·gramma oikologikh·w diaxei·rishw kai parakoloy·uhshw (EMAS), epiba·lle- tai na anaferuei· o·ti o·la ayta· ta me·sa ejyphretoy·n toyw sto·xoyw toyw kai allhlosymplhroy·mena ston aparai·thto baumo·. Se o·,ti afora· tiw yfista· menew omoio·thtew (p. x. to gegono·w o·ti plhrofori·ew oi opoi·ew sygkentrv· nontai ua mporoy·san epi·shw na xrhsimopoihuoy·n katallh·lvw prokeime·noy na ejasfalistei· h symmo·rfvsh prow tiw apaith·seiw a·llvn orga·nvn) apofey·getai h allhlepika·lych xa·rh stiw yfista·menew rh·trew gia th syne·peia poy perie·xoyn ta me·sa. (1) EE C 129 thw 25. 4. 1997. (2) EE L 73 thw 14. 3. 1997. (3) EE L 257 thw 10. 10. 1996. (4) EE L 230 thw 5. 8. 1982. (98/C 134/88) GRAPTH ERVTHSH E-3068/97 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (2 Oktvbri·oy 1997) Ue·ma: Prostasi·a tvn anhli·kvn sto plai·sio tvn optikoakoystikv· n yphresiv· n H erv· thsh afora· thn «Pra·sinh Bi·blo gia thn prostasi·a tvn anhli·kvn kai thw anurv· pinhw ajiopre·peiaw sto plai·sio tvn optikoakoystikv· n yphresiv· n kai tvn yphresiv· n plhrofo·rhshw» (e·ggr. COM(96) 0483 teliko·): Ana·mesa se o·loyw toyw mhxanismoy·w poy diaue·toyn oi xrh·stew tvn yphresiv· n poy pare·xontai sh·mera me ta ne·a me·sa enhme·rvshw,ta systh·mata diakri·sevw se kathgori·ew kai sh·manshw (dhladh· tajino·mhshw kai kvdikopoi·hshw) fai·netai o·ti pare·xoyn ta me·sa gia ton apotelesmatiko·tero e·legxo toy periexome·noy dio·ti katadeikny·oyn se genike·w gramme·w ea·n e·naw xv· row perie·xei h· o·xi apagoreyme·no kai/h· epiblabe·w yliko· kai ti ei·doyw ei·nai to apagoreyme·no kai/h· epiblabe·w yliko· poy perie·xetai


title: WRITTEN QUESTION No. 3066/97 by Amedeo AMADEO to the Commission. Labelling of foodstuffs

eurovoc_concepts:
advertising
alcoholic beverage
approximation of laws
foodstuff
labelling
preparation for market

text: C 134/68 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 30. 4. 98 Komission ja¤senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1997) Komission ehdotus pakkausten merkitsemista¤ koskevaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi hyva¤ksyttiin 25. marraskuuta 1996. Kyseinen ehdotus ta¤ydenta¤a¤ direktiivia¤ 94/62/EY esitta¤ma¤lla¤ merkinna¤t, joita olisi ka¤ytetta¤va¤, ja menetelma¤n, jolla arvioidaan ta¤ytta¤va¤tko¤ pakkaukset direktiivin ta¤rkeimma¤t edellytykset. Pakkausten merkitsemista¤ koskevan ehdotuksen tavoitteena on tiedottaa kuluttajille pakkausten uudelleenka¤y- tetta¤vyydesta¤ ja kierra¤tetta¤vyydesta¤. Kyseisella¤ komission ehdotuksella pyrita¤a¤n lisa¤ksi selventa¤ma¤a¤n markki- noiden nykyista¤ sekavaa ka¤yta¤nto¤a¤ ma¤a¤rittelema¤lla¤ yksi merkinta¤ uudelleenka¤ytetta¤via¤ ja toinen kierra¤tetta¤via¤ pakkauksia varten. Kyseisessa¤ ehdotuksessa sa¤a¤deta¤a¤n, etta¤ na¤ita¤ merkinto¤ja¤ voidaan ka¤ytta¤a¤ ainoastaan direktiivin 94/62/ETY vaatimusten mukaisesti uudelleenka¤ytetta¤vissa¤ tai kierra¤tetta¤vissa¤ pakkauksissa. Ja¤rjestelma¤ perustuu vapaaeh- toisuuteen, mutta jos tuottaja haluaa ilmoittaa, etta¤ pakkausta voidaan ka¤ytta¤a¤ uudelleen tai kierra¤tta¤a¤, ha¤nen on ka¤ytetta¤va¤ kyseisia¤ merkinto¤ja¤. Muut merkinna¤t ovat kiellettyja¤. Eri valmistajat ka¤ytta¤va¤t nykyisin monia erilaisia kierra¤tetta¤vyytta¤ ja uudelleenka¤ytetta¤vyytta¤ osoittavia merkinto¤ja¤ ja etiketteja¤, mista¤ johtuu, etta¤ kuluttajat ovat usein epa¤tietoisia pakkauksen ympa¤risto¤ysta¤va¤llisyydesta¤. Komissio on sita¤ mielta¤, etta¤ parlamentissa ja neuvostossa ka¤yta¤va¤t keskustelut pakkausten merkitsemista¤ koskevasta direktiiviehdotuksesta olisi saatava pa¤a¤to¤kseen ennen kuin pakkausten merkitsemisen alalla toteutetaan lisa¤toimenpiteita¤. (98/C 134/86) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3066/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Elintarvikkeiden merkinna¤t Asiani koskee ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajalle myyta¤va¤ksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkinto¤ja¤, esillepanoa ja mainontaa koskevan ja¤senvaltioiden lainsa¤a¤da¤nno¤n la¤henta¤misesta¤ annetun direktiivin 79/112/ETY muuttamisesta. (KOM(97) 0020 lop. › 97/0027 COD) (1). Hyva¤ksyn komission ehdotuksen ja pyyda¤n samalla arvioimaan, eiko¤ olisi oikeampi tapa, etta¤ pysyva¤ elintarvikekomitea eika¤ yhteisia¤ markkinaja¤rjestelyja¤ sa¤a¤televa¤ komitea tekisi alkoholijuomien erityismerkinna¤t. (1) EYVL C 106, 4. 4. 1997, s. 5. Komission ja¤senen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (11. marraskuuta 1997) Viineihin, kuohuviineihin, va¤keviin viineihin, helmeileviin viineihin, maustettuihin viineihin ja alkoholipitoisiin juomiin sovellettavat yhteiso¤n sa¤a¤do¤kset sisa¤lta¤va¤t jo nyt sa¤a¤nno¤ksia¤ na¤iden juomien pa¤a¤llysmerkinno¤ista¤. Komissio onkin pita¤nyt ja¤rkeva¤mpa¤na¤ sita¤, etta¤ na¤iden juomien ainesosien merkitsemista¤ koskevat yksityiskoh- taiset sa¤a¤nno¤t vahvistetaan kyseisissa¤ sa¤a¤do¤ksissa¤ ja niihin sovellettavia menettelyja¤ noudattaen. Ta¤ma¤ valinta on perusteltua myo¤s siksi, etta¤ kyseisten sa¤a¤do¤sten tarkoittamien komiteoiden kokouksiin osallistuvilla asiantunti- joilla on vankka tuntemus kyseisten juomien erityispiirteista¤. Marraskuun 13 pa¤iva¤na¤ 1969 tehdylla¤ neuvoston pa¤a¤to¤ksella¤ 69/414/ETY (1) perustettu pysyva¤n elintarvikeko- mitean menettely otettiin ka¤ytto¤o¤n myo¤s oluen ja siiderin kaltaisten juomien osalta, silla¤ niista¤ ei ole annettu vertikaalisia yhteiso¤n sa¤a¤do¤ksia¤. (1) EYVL L 291, 19. 11. 1969


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3059/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Forsyningspligtsydelser i Europa

eurovoc_concepts:
European Movement
European citizenship
postal and telecommunications services
product quality
promotion of the European idea
provision of services
public service

text: 30. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 134/67 (98/C 134/84) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3059/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. oktober 1997) Om: Forsyningspligtsydelser i Europa Der henvises til meddelelse fra Kommissionen: forsyningspligtydelser i Europa (KOM(96)0443 endel. ). Kan Kommissionen oplyse, om sondringen mellem »forsyningspligtsydelser af almen interesse« og »alment tjenesteudbud«, som Kommissionen anvender i sin meddelelse, er relevant, for s(cid:229) vidt som definitionerne skaber forvirring? Begrebet »alment tjenesteudbud« omfatter et kvalitetskrav, som ogs(cid:229) burde g(cid:230)lde for andre sektorer, som Kommissionen ikke n(cid:230)vner. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Jacques Santer (25. november 1997) Begrebet forsyningspligtsydelser, som Kommissionen har defineret i sin meddelelse af 11. september 1996 (1), er et resultat af Kommissionens brede behandling af emnet. Kommissionen betragter disse ydelser som en vigtig del af den europ(cid:230)iske samfundsmodel, fordi de bidrager til at forbedre den łkonomiske dynamik, łge solidariteten og sikre borgernes rettigheder. Begrebet alment tjenesteudbud blev introduceret af f(cid:230)llesskabslovgivningen i forbindelse med post- og telekommunikationstjenester og er det samme som forsyningspligtsydelser inden for disse sektorer. Begrebet er et udtryk for, at tjenesterne skal v(cid:230)re tilg(cid:230)ngelige for alle overalt. Kommissionen er enig med det (cid:230)rede medlem om, at kvalitetskravet ikke kun skal g(cid:230)lde for alment tjenesteudbud, og den understreger i sin meddelelse af 11. september 1996, at det er nłdvendigt for den europ(cid:230)iske samfundsmodel, at forsyningspligtsydelserne er af hłj kvalitet. (1) KOM (96) 443. (98/C 134/85) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3065/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. oktober 1997) Om: M(cid:230)rkning af emballage Der henvises til forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv om m(cid:230)rkning af emballage og fastl(cid:230)ggelse af en procedure for vurdering af emballages overensstemmelse (KOM(96)191 endel. › 96/0123 COD) (1). Forslaget er baseret p(cid:229) bestemmelserne i direktiv 94/62/EF (2) om emballage og emballageaffald med hensyn til m(cid:230)rkning og overensstemmelsesvurdering. Den foresl(cid:229)ede m(cid:230)rkning er frivillig og angiver ved et symbol, om emballagen er genbrugelig eller genvindelig. Andre former for m(cid:230)rker er forbudt. Anser Kommissionen det for nłdvendigt at udarbejde et program med henblik p(cid:229) at reducere virkningen af emballage for miljłet til et minimum og is(cid:230)r at standse udbredelsen af selvopfundne m(cid:230)rker vedrłrende emballagens genbrugelighed eller genvindelighed? (1) EFT C 382 af 18. 12. 1996, s. 10. (2) EFT L 365 af 31. 12. 1994, s. 10


title: WRITTEN QUESTION No. 3069/97 by Amedeo AMADEO to the Commission. Protection of minors in audiovisual services

text: C 134/70 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 4. 98 Har kommissionen fo¤r avsikt att genomfo¤ra en klassificering/ma¤rkning av allt inneh(cid:229)ll (a¤ven olagligt och skadligt s(cid:229)dant), med tanke p(cid:229) att de tja¤nster som a¤r knutna till de nya medierna a¤r internationella, att klassificeringen/ma¤rkningen a¤r ovillkorlig och att ett inneh(cid:229)ll som betraktas som olagligt i en stat inte go¤r det i en annan. Anva¤ndningen av regionala fo¤rklaringar eller ett liknande system skulle minska risken fo¤r att ett inneh(cid:229)ll som betraktas som olagligt tas emot och anva¤nds i denna stat. (98/C 134/89) SKRIFTLIG FR¯GA E-3069/97 fr(cid:229)n Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (2 oktober 1997) A¤mne: Skydd av minder(cid:229)riga inom de audiovisuella tja¤nsterna Denna fr(cid:229)ga ga¤ller gro¤nboken om skyddet av minder(cid:229)riga och den ma¤nskliga va¤rdigheten inom de audiovisuella tja¤nsterna och informationstja¤nsterna (KOM(96) 483 slutlig). Har kommissionen fo¤r avsikt att sta¤rka det internationella samarbetet med avseende p(cid:229) utveckling, samordning och tilla¤mpning av lagar, besta¤mmelser och straffra¤ttsliga (cid:229)tga¤rder? Fo¤r att angripa problemet med skadligt inneh(cid:229)ll bo¤r man dels go¤ra fo¤ra¤ldrar och la¤rare mer medvetna om detta inneh(cid:229)ll och dels info¤ra tekniska kontrollbesta¤mmelser. (98/C 134/90) SKRIFTLIG FR¯GA E-3070/97 fr(cid:229)n Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (2 oktober 1997) A¤mne: Skydd av minder(cid:229)riga inom de audiovisuella tja¤nsterna Denna fr(cid:229)ga ga¤ller gro¤nboken om skyddet av minder(cid:229)riga och den ma¤nskliga va¤rdigheten inom de audiovisuella tja¤nsterna och informationstja¤nsterna (KOM(96) 483 slutlig). Na¤r det ga¤ller skydd av minder(cid:229)riga och ma¤nsklig va¤rdighet bo¤r den ra¤ttsliga ramen fo¤r olagligt och skadligt inneh(cid:229)ll i nya mediatja¤nster, vilka offentliggo¤rs och distribueras genom (cid:148)slutna(cid:148) system s(cid:229)som s(cid:229) kallad Video on demand, ho¤ra till de nuvarande lagstiftningsprinciperna fo¤r befintliga media, t. ex. TV, eller i stor utstra¤ckning grunda sig p(cid:229) dessa. Har kommissionen fo¤r avsikt att l(cid:229)ta olagligt och skadligt inneh(cid:229)ll i nya mediatja¤nster som offentliggo¤rs och sprids via (cid:148)o¤ppna(cid:148) system som Internet omfattas av sa¤rskilda lagar, besta¤mmelser och straffra¤ttsliga (cid:229)tga¤rder? (98/C 134/91) SKRIFTLIG FR¯GA E-3071/97 fr(cid:229)n Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (2 oktober 1997) A¤mne: Skydd av minder(cid:229)riga inom de audiovisuella tja¤nsterna Denna fr(cid:229)ga ga¤ller gro¤nboken om skyddet av minder(cid:229)riga och den ma¤nskliga va¤rdigheten inom de audiovisuella tja¤nsterna och informationstja¤nsterna (KOM(96) 483 slutlig). Har kommissionen fo¤r avsikt att utarbeta en gemensam metod fo¤r att faststa¤lla tillva¤gag(cid:229)ngssa¤tt p(cid:229) nationell, europeisk respektive internationell niv(cid:229) fo¤r att uppra¤tta en ra¤ttslig ram? I detta sammanhang vore det la¤mpligt att inra¤tta en kommitte· eller expertgrupp best(cid:229)ende av bl. a. fo¤retra¤dare fo¤r de nationella lagstiftningsorganen, regeringarna och de bero¤rda parterna, vilken skulle utfo¤ra kontroller samt fo¤rba¤ttra samordningen och informationen p(cid:229) Europaniv(cid:229)?