title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle -Toimintasuunnitelma Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuuden kilpailukyvyn edistämiseksi

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
European industrial area
clothing industry
competitiveness
textile industry

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 29. 10. 1997 KOM(97) 454 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Toimintasuunnitelma Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuuden kilpailukyvyn edistämiseksi SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO 2. TEKSTIILI- JA VAATETUSALAN VIIMEAIKAINEN KEHITYS 3. TEKSTIIU-JAVAATETUSAI^ASEMAYOT 3. 1 Rakennemuutos ja kilpailukyky a) Innovaatio, tutkimus ja teknologinen kehittäminen b) Uudet pätevyydet ja ammattikoulutus c) Yhdennetyt rakennepoliittisett aloitteet 3. 2 Yhteisön sääntely a) Yhtenäismarkkinat b) Kurinalaisuus ja avoimuus valtiontukia koskevissa asioissa c) Työllisyys d) Palkkakustannukset ja sosiaaliturvamaksut 3. 3 Ulkosuhteet a) Markkinoille pääsyn edistäminen b) Säännöt ja käytännöt c) Ympäristökysymykset d) Sosiaaliset kysymykset e) Yritysten kansainvälistyminen ja teollisuusyhteistyö 4. PÄÄTELMÄT Liite: EUROOPAN TOIMINTAOHJELMA TEKSTIILI- JA VAATETUSTEOLLISUUDEN KILPAILUKYVYN EDISTÄMISEKSI (1997 - 2000) 2 4 5 5 5 7 H 9 9 10 10 11 11 11 12 13 13 14 15 18 -d 1. JOHDANTO 1. 1 Tämä tiedonanto osoitetaan neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle teollisuusministerien tekemien neuvoston 28. maaliskuuta päätelmien aloitteesta jälkeen. Tiedonanto kuuluu komission kehitettyyn vuoropuheluun, johon osallistuvat tekstiili- ja vaatetusalalla toimivat osapuolet, erityisesti kansalliset ja yhteisön viranomaiset, sekä työmarkkinaosapuolet. ja 14. marraskuuta 1996 Vuoropuhelussa on pyritty tekemään kokonaisarvio Euroopan unionin ja toimista toimista sekä vielä jäsenvaltioiden toteuttamista kilpailukyvyn parantamiseksi ja ja yksityissektorin nykyaikaistamisstrategioiden täytäntöön panemiseksi. tarvittavista rakenneuudistus- laatineet yhteisen kertomuksen, Työmarkkinaosapuolet ovat jossa selostetaan saavutetut tulokset ja luetellaan sarja täydentäviä toimenpiteitä, joita voitaisiin toteuttaa yhteisön tasolla. Tätä kertomusta on tarkasteltu pitäen tärkeimpänä tavoitteena alan rakennemuutoksen onnistumista ja ottaen samalla huomioon työllisyysongelma. Ehdotetut oheistoimenpiteet ovat komission toteuttaman teollisuuspolitiikan ja taloudellisen ja sosiaalisen koheesiopolitiikan yleisten suuntaviivojen mukaisia. 1. 2 Tekstiili- ja vaatetusalan kehityksessä on tullut viime vuosina esiin runsaasti vahvoja puolia samoin kuin joitakin heikkouksia. Alan osallistuminen uuteen teknologiseen vallankumoukseen on antanut sille ja nykyaikaisen taitotietoon liittyvien kilpailuetujen ansiosta ala on voinut olla edelläkävijänä avoimilla kansainvälisillä markkinoilla. Innovaatioihin, uuteen designiin, imagon. laatuun Nykyaikaistaminen on kuitenkin kiristyneen kansainvälisen kilpailun ilmapiirissä aiheuttanut työpaikkojen määrän huomattavaa vähentymistä. Tämä on erityisen huolestuttavaa, kun otetaan huomioon tekstiili- ja työllisyyden vaatetusteollisuuden sosiaaliset vaikutukset. alueellinen keskittyminen ja alan 1. 3 Tekstiili- ja vaatetusalalla toteutetut syvälliset uudistukset osoittavat selvästi, ettei ole olemassa "perinteistä" teollisuutta ja "muotiteollisuutta", vaan kilpailussa menestyviä ja häviäviä yrityksiä. Tekstiili- ja vaatetusteollisuus on viime vuosina parantanut merkittävästi tuottavuuttaan ja kilpailukykyään ja osoittanut, että se on tulevaisuuden teollisuudenala siinä missä muutkin talouselämän alat. - 2- 1. 4 Euroopan komission toteuttaman teollisuuspolitiikan yleiset suuntaviivat on esitetty vastikään annetuissa tiedonannoissa1. otetaan erityisesti strategian yleisohjeissa vahvistetaan tekstiili- horisontaaliset huomioon ja vaatetusalan Näissä puitteet. Tässä teollisuuspoliittisen toimialakohtaiset strategiassa tehdyt aloitteet erityisominaisuudet. Yhteisön muodostavat ja tekstiili- vaatetusteollisuudelle ominaisten kilpailuetujen kehittämistä koskevien tavoitteiden mukaisen kokonaisuuden. Näiden aloitteiden perusteella on laadittu yleissuunnitelma toimien yhdenmukaisuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi. toimien eri aloilla ja Euroopan yhdenmukaisen unionin 1. 5 Tekstiili- ja vaatetusalan työryhmien neuvottelujen tuloksena vahvistettiin joitakin keskeisiä ja sekä kansallisten ja yhteisön virkamiesten pitäisi työntekijäjärjestöjen kehittää. työnantaja- yritysten, aloja, joita alan Näitä keskeisiä aloja ovat erityisesti seuraavat: - Työllisyys ja koulutus. Näillä aloilla on osa ratkaisuista löydettävä toimialan omasta toiminnasta, mutta ne edellyttävät myös yleisempiä ratkaisuja, joiden mukaan Euroopan unionin kokonaistaloudessa on luotava lisää työpaikkoja. On myös kehitettävä koulutusohjelmia, joissa otetaan huomioon vaadittavat uudelleen kouluttaminen. uudet pätevyydet ja - Uusien tuotteiden, prosessien ja tietotekniikoiden kehittäminen ja levittäminen koko toimialalla, jakelu mukaan olennaiseksi kilpailuvaltiksi. lukien. Tämä osoittautunut laitteiden, viestintä- kaikki on ja - Sisämarkkinoiden tehokas ja toiminta ympäristön suojelun korkea taso. Tämä ei saisi kuitenkaan johtaa uusiin ja esteisiin kilpailua koskevilla toimiala voi kokonaisuudessaan hyötyä yhtenäismarkkinoista. liikkuvuudelle. Julkisia hankintoja laeilla on varmistettava, että takaamalla kuluttajien tavaroiden vapaalle - Pääsy kolmansien maiden markkinoille sekä kansainvälisissä sopimuksissa vapaaehtoisesti hyväksyttyjen sääntöjen ja käytäntöjen tiukka noudattaminen. Ne ovat markkinoiden globalisoitumisen ja yhteisöön tuonnin vapautumisen välttämätön vastine, (90) 556 (lopullinen) Teollisuuspolitiikka (94) 319 KOM lähestymistavan kilpailukykyä koskeva politiikka, KOM (96) 463 (lopullinen) Euroopan esikuva-analyysi, KOM (97) 153 (lopullinen) Esikuva-analyysi: viranomaisten suuntaviivat; KOM kilpailuympäristössä unionin teollisuuden väline taloudellisten (lopullinen) Euroopan avoimessa käyttöön - yhteisön teollisuuden kilpailukyvyn ja toimijoiden - Alueellinen kehittäminen. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä toimialan elinkelpoisiin ja Euroopan unionin epäsuotuisimmilla alueilla sijaitseviin yrityksiin, jotta luotaisiin sellaiset olosuhteet, että yritykset voisivat vastata kilpailumarkkinoiden haasteeseen samoilla edellytyksillä kuin kehittyneemmillä alueilla sijaitsevat yritykset. 2. TEKSTIILI- JA VAATETUSALAN VIIMEAIKAINEN KEHITYS Tekstiili- ja vaatetusteollisuudella on Euroopan unionissa tärkeä asema niin taloudessa kuin sosiaali- ja aluepolitiikassa. Euroopan tekstiili- ja vaatetusalan seurantakeskuksen (OETH)2 tilastojen mukaan toimiala työllistää noin 2,2 miljoonaa työntekijää lähes 120 000 yrityksessä. Tämä edustaa 7,6 prosenttia teollisuuden työpaikoista ja 4,2 prosenttia jalostusarvosta. Huomattava osa työntekijöistä on naisia, ja ala on voimakkaasti keskittynyt alueellisesti. Alaan vaikuttivat 1990-luvulla monet merkittävät tapahtumat, erityisesti Euroopan taloustaantuma, jota seurasi osittainen elpyminen, lisääntynyt kilpailu ja teknologinen kehitys. Yleisesti ottaen Euroopan unionin talouden vaatimaton elpyminen ei aiheuttanut sisäisen kysynnän kasvua, ja tulojen pienuus sekä työttömyyden lisääntyminen ovat vaikuttaneet vaatetusteollisuuden tekstiilien kulutukseen. Kilpailu on kasvanut samalla voimakkaasti yhteisön markkinoiden avaamisen johdosta, mikä on seurausta useiden suosituimmuussopimusten tekemisestä ja Uruguayn kierroksen neuvottelujen päätelmien täytäntöönpanosta, sekä uusien merkittävien kumppaneiden tulosta kansainvälisille markkinoille. Erityisesti kilpailun lisääntyminen halvan työvoiman maiden kanssa on johtanut tietyillä tuotantoaloilla tuotannon huomattavaan siirtymiseen ulkomaille. tuotteiden ja kodin Lisäksi teknologinen kehitys ja tietotekniikoiden yhä laajempi leviäminen on johtanut pääomavaltaisuuden voimakkaaseen lisääntymiseen ja automaatioon, mikä on aiheuttaneet rakennemuutoksia niin yritysten sisäisessä organisaatiossa kuin koko toimialan toiminnassa. tekstiilialalla. Ne erityisesti erityisen näkyvää ovat rakennemuutoksella Tekstiili- ja vaatetusala on vastannut viime vuosina näihin suuriin haasteisiin syvällisellä lisäksi erityisesti työvoimavaltainen ja jalostusarvoltaan vähäinen osa tuotantoa on jalostusliikenteen siirretty muualle. Tätä kehittyminen. Tällainen tekstiilialan tuonti onkin lisääntynyt jatkuvasti. Se edusti vuonna 1996 noin 20 prosenttia Euroopan unionin vaatetustuonnin arvosta. ja nykyaikaistamisella, minkä ilmiötä kuvaa hyvin ulkoisen Kokonaisuutena ottaen tuottavuutta ja kilpailuetuja on vahvistettu erityisesti nopean toiminnan ja tekniikoiden, laadun ja designin, taitotiedon ja innovaation 2 EU. n tekstiili- ja vaatetusala - OETH, Bryssel 1997 4- aloilla. Ala on edelleenkin maailman suurin tekstiilituotteiden ja kolmanneksi suurin vaatetustuotteiden viejä. Kuitenkin kaikki nämä tapahtumat, jotka ovat johtaneet alan rakennemuutokseen, ovat aiheuttaneet tuotannon ja ennen kaikkea työllisyyden huomattavan heikkenemisen. Siten vuonna 1996 tekstiiliteollisuuden tuotannon taso tämän hetken hintoina oli 5,4 prosenttia ja vaatetusteollisuuden taso 4,4 prosenttia alhaisempi kuin vuonna 1990. Vuosina 1990-1996 menetettiin yli 600 000 työpaikkaa, joista noin 100 000 vuonna 1996. 3. TEKSTIILI- JA VAATETUSALAN ASEMA YHTEISÖN POLITIIKASSA Euroopan unionin perustamissopimuksen mukaan viranomaiset huolehtivat siitä, että yhteisön teollisuuden kilpailukyvyn kannalta tarpeelliset edellytykset turvataan. Vaikka julkisen vallan tehtävä on huolehtia siitä, että yritysten kilpailukyvyn kehittämiselle taataan asianmukaiset edellytykset, yritykset itse vastaavat pääasiassa tarpeellisista muutoksista. Euroopan komission aloitteesta perustetut tekstiili- ja vaatetusalan työryhmät ovat tutkineet kahdeksan kuukauden ajan viranomaisten ja yksityissektorin täytäntöön panemia toimenpiteitä ottaen huomioon seuraavat periaatteet: - yritysten kehittymiselle suotuisan ilmapiirin luominen rakennemuutoksen helpottamiseksi - yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen ja kilpailusääntöjen noudattamisen valvominen - avoimen kaupassa. lähestymistavan ylläpitäminen markkinoilla ja kansainvälisessä 3. 1 Rakennemuutos ja kilpailukyky a) Innovaatio, tutkimus ja teknologinen kehittäminen tunnustavat, että innovaatioon, tutkimukseen ja Työmarkkinaosapuolet jatkuva teknologiseen kehittäminen on ratkaisevan tärkeää, jotta Euroopan unionin jäsenvaltioissa voidaan ylläpitää merkittävää tekstiili- ja vaatetustuotantoa. kilpailutekijöiden kehittämiseen liittyvien uudenlaisia kutomakoneita, Yhteisön tasolla on korostettava sitä, että tekstiili- ja vaatetusalan yritysten olisi kehitettävä ja ennen kaikkea käytettävä uusia menetelmiä ja laitteita (kuten saastuttamattomia värjäysmenetelmiä ja käsittelyjä, joista ei tule jätevesiä) ja uusia korkean tekstiilit, 3-ulotteisen rakenteen lisäarvon omaavia kankaita (tekniset omaavat sekä toiminnalliset tekstiilit jne. ) Näillä on merkittävää vaikutusta työllisyyteen sekä uusien työpaikkojen luomisen että nykyisten rakenteiden vahvistamisen kautta, mikä vaikuttaa osaltaan eurooppalaisen tekstiili- ja vaatetusteollisuuden kilpailukyvyn viimeaikaiseen paranemiseen. uusia Yhteisön TTK-ohjelmien ansiosta onkin voitu saada aikaan toimien yhteisvaikutuksia ja yhteistyössä teollisuuden kanssa järjestää koordinointi ja osallistuminen alan tärkeimmiksi arvioituja kysymyksiä varten. ja ja materiaalitekniikka" kohdennettu erityisohjelmassa "Teolliset Neljännessä TTK-puiteohjclmassa teknologiat tutkimustoimi Laatutekstiilit on osoittautunut tehokkaaksi välineeksi tämän rakenteellisesti pirstoutuneen teollisuudenalan teknologisten taitojen vahvistamiseksi ja pk- yritysten osallistumisen lisäämiseksi. Tämän erityisohjelman tutkimuksiin on osallistunut noin 350 järjestöä, joista 300 pk-yritystä. Ne ovat saaneet yhteisrahoitusta 40 miljoonaa ecua, kun kokonaiskustannukset ovat noin 80 miljoonaa ecua. Lukuisissa yhteisön tutkimushankkeissa on kehitetty uusia koneita ("mustesuihku"-, "plasma"-, "ylikriittistä C02"- ym. menetelmiä käyttäviä) ja uusia tekstiilituotteita, joita käytetään esim. liikenteessä ja kuljetuksissa, rakennus- ja terveydenhoitoalalla sekä vapaa-ajan vaatteina perinteisten vaatetus-ja sisustustekstiilikäytön lisäksi. suunnattujen "teknologian Pk-yrityksille edistämistoimenpiteiden" (kartoitusapurahat ehdotusten valmistelua varten ja CRAFT-hankkeet pk- yritysten yhteistyön vahvistamiseksi ja teknologisten ongelmien selvittelyjen uskomiseksi ulkopuolisille) avulla lukuisat pk-yritykset ovat voineet kehittää yhteistyössä uusia tekstiilituotteita sekä uusia menetelmiä tuotannon ja työn sosioekonominen järjestämiseksi. Tämä on ohjelmassa "Kohdistettu tutkimus" toteutettavien toimien yleissuuntaus. sovellus- ESPRIT-ohjelma on myös edistänyt tekstiili-ja vaatetusalalla muun muassa ja elektronista kaupankäyntiä kuvapankkeja, päätöksentekojärjestelmiä innovaatioiden kehittämistä. Teollisuudessa on jo aloitettu koskevien tietotekniikan suunnitteleminen. Tässä hankkeessa, jossa on tarkoitus yhdentää useita aiempia saman alan aloitteita, pyritään kehittämään eurooppalainen järjestelmä tuotteiden ja palvelujen tietojenvaihtoa varten. Järjestelmä perustuisi alan tunnistamista teollisuudessa validoituihin vapaaehtoisiin Järjestelmä mahdollistaisi esimerkiksi yhteisen "kielen" käyttämisen elektronisessa kaupankäynnissä Euroopan unionissa. levity shankkeen standardeihin. ja ja puiteohjelman "Innovaation-ohjelmasta tuetaan Neljännen teollisuushankkeita, joiden tarkoitus on mukauttaa ja siirtää tietyillä alueilla tai teollisuudenaloilla sovellettavia teknologioita uusien alojen käyttöön Euroopan unionissa. Näihin hankkeisiin osallistuvat teknologioiden tuottajat (jotka ovat usein pk-yrityksiä tai niiden ammattiyhdistyksiä) ja käyttäjät ja tutkimuslaitokset. Jotkut hankkeet koskevat tekstiili- ja vaatetusteollisuutta kuten esim. "keskipakoiskehräystekniikka" ja "kangas- ja tekstiilinäytteiden valmistus joustavasti ja edullisella hinnalla". tarjoaa myös erilaisia Innovaatio-ohjelma ja vaatetusalaa kiinnostavia välineitä, kuten tarpeiden sekä vahvojen ja heikkojen kohtien analysointitutkimuksia tai ajateltavissa olevien teknologisten vaihtoehtojen tarkastelua pk-yrityksille suunnattuja uusia tekniikoita koskevia tiedotustoimia, alakohtaisia yhteisön innovaatio-observatoriossa, eurooppalaisessa tekstiili- - 6- myöntämiä apurahoja teknologian siirtoa varten, uuden taitotiedon sekä käytänteiden hyviksi innovaationhallinnassa käyttömahdollisuuksia sekä yhteyksiä innovaationvälityskeskuksiin. koettujen sekä avaintoimessa tuotteita, prosesseja temaattisen ohjelman Viidennen puiteohjelman valmisteluissa tutkimukset suuntautuvat nykyisin tekstiili- ja vaatetusalan pyrkimyksiin parantaa yritysten kilpailukykyä sekä säilyttää ja luoda erityisesti kestävään kehitykseen mukautettuja työpaikkoja. ja kestävän kasvun Näitä kysymyksiä käsitellään kilpailukykyisen edistämistä koskevan ja käyttäjäystävällisen koskevassa organisaatiota tietoyhteiskunnan kehittämistä koskevan temaattisen ohjelman uusia työmenetelmiä ja elektronista kaupankäyntiä koskevassa avaintoimessa. Etusija olisi annettava toimille, joiden katsotaan olevan tärkeimpiä koko teollisuudenalan kilpailukyvyn kehittämiselle. Tämä koskee esim. toimia, jotka edistävät Quick response -tekniikoiden käyttöönottoa; näiden avulla voidaan reaaliajassa markkinoiden kehitykseen sekä vähentää varastoja. Sen lisäksi, että voidaan mukautua paremmin kysyntään, nämä tekniikat saattavat vaikuttaa merkittävästi työllisyyden negatiivisen kehityssuunnan kääntämiseksi parempaan siksi, että niiden ansiosta tuotannon sijoittaminen Eurooppaan olisi taas verrattain edullista. valmistusmenetelmiä mukauttaa b) Uudet pätevyydet ja ammattikoulutus ja vaatetusalan Tekstiili- ja rakennemuutos viestintätekniikoiden leviäminen ovat tuoneet uusia haasteita työntekijöiden taitojen suhteen. erityisesti tieto- ja Nämä uudet taidot liittyvät erityisesti teknologian kehittymiseen ja niihin seurauksiin, joita sillä on yritysten organisaatioon. Yritykset tarvitsevat monitaitoisempia työntekijöitä kuin aikaisemmalle teolliselle vallankumoukselle tyypilliset "liukuhihnatyöntekijät". Kansalliset ohjelmat ja välineet sekä yhteisön ohjelmat ADAPT, EMPLOI ja Leonardo da Vinci tarjoavat edelleen tällä alalla mahdollisuuksia, joiden avulla voidaan löytää sopivia ratkaisuja yksilöityihin tarpeisiin. Komission tarkoitus on myös edistää näiden ohjelmien avulla valtioiden rajat ylittävien aloitteiden kehittämistä parhaiden käytäntöjen ja taitotiedon levittämiseksi Euroopan eri alueille. Koska näillä aloilla tehdyt aloitteet mahdollistavat saavutettujen myönteisten tulosten levittämisen, niillä on merkittävä tiedostamista lisäävä vaikutus, joka näyttää olevan tarpeellinen ja jopa keskeinen tekijä niin pirstoutuneella toimialalla kuin tekstiili- ja vaatetusala. Vuonna 1995 saatettiin päätökseen laaja tutkimus vaatetusalalla tarvittavista uusista taidoista. Samanlaista tutkimusta suunnitellaan tekstiilialalla. Lisäksi työmarkkinaosapuolet kehittävät toimialakohtaisen sosiaalisen vuoropuhelun sekä Leonardo da Vinci -ohjelman puitteissa monipuolisuutta ja teknisiä tekstiilejä koskevia hankkeita. on toisaalta otettava huomioon myös tuotannon Koulutuksessa globalisoitumiseen ja kansainvälistymiseen liittyvät lisääntyvät tarpeet, jotka edellyttävät yritysten kansainvälisten suhteiden hoitamiseen tarvittavia taitoja. Ekologisten näkökohtien huomioon ottamisen on myös oltava keskeisessä asemassa ammattikoulutuksessa. Lisäksi koulutustoimia on käytettävä entistä nykyaikaisemman kuvan antamiseksi tekstiili- ja vaatetusalan taidoista ja teknologioista, mikä muutenkin vastaa tämän hetken todellisuutta. c) Yhdennetyt rakennepoliittiset aloitteet joissa keskeisiä rakenteellisiin toimialan Uusiin haasteisiin vastaaminen on johtanut muutoksiin, tekijöitä ovat erityisten kilpailuetujen vahvistaminen varsinkin aineettomien sijoitusten osalta sekä tuottavuuden parantaminen, joka puolestaan liittyy sekä aineellisiin että aineettomiin sijoituksiin. on kehitetty jotta Alalla markkinoiden vaatimuksiin voidaan vastata paremmin. Verkkokäsite on siinä olennainen erityisesti pk-yrityksille. toimintajärjestelmä, vertikaalinen luonut uusia vaatimuksia Toimialan vertikaalinen yhdentyminen on joustavuuden tekniikoiden lisäämisestä levittämisestä, nopeista reaktioista markkinoiden heilahteluihin, korkeiden laatustandardien omaksumisesta seikkojen huomioon ottamisesta. tuotantoprosessissa, ja ekologisten uusien ja talous- toisiaan täydentävien lisää myös yhdentäminen alan toteutettavuutta valmiuksien ja Toimialan sekä mahdollisuuksia yhteisvaikutusten hyödyntämiseen teollisuuden yhteistyötoimien kautta erityisesti alihankinnassa. Komissio on antanut neuvostolle, Euroopan parlamentille, ja alueiden komitealle sosiaalikomitealle tiedonannon tekstiili- ja vaatetusalan alihankinnasta3. Tämän tiedonannon ja neuvoston yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa strategia alihankintatoimen kilpailukyvyn vahvistamiseksi, ja esihankkeita on jo käynnissä (SCAN - Subcontracting Assistance Network - Alihankinnan avustusverkko, IBEX - International Buyers' messut, Exhibitions Alihankintanimikkeistön tarkastus, Käytännön opas Euroopan yhteisön teollisuuden alihankinnan oikeudellisista näkökohdista, Opas teollisuuden alihankinnan kumppanuussuhteita varten). Kansainväliset päätelmien perusteella laadittiin ostajien tiiviissä - Rakennemuutosten oheis- ja tukitoimiksi on olemassa useita välineitä. Euroopan unionin tasolla rakennerahastoilla ja koheesiorahastolla on tällä alalla kannustava merkitys erityisesti alueilla, joilla maantieteelliseen Euroopan unionin tekstiili- ja vaatetusteollisuuden lopullinen, 15. 5. 1996 alihankinnan kilpailukykyisyys, KOM (96) 210 infrastruktuureihin sijaintiin ja liittyvien sijoitusten kustannukset ovat korkeat. Erityisesti toimista, joiden tavoitteena on pk-yritysten kilpailukyvyn parantaminen yhteisön ja/tai yhtenäisessä ohjelma- asiakirjassa, mutta myös yhteisön aloitteita PME (pk-yritykset) ja RHTEX koskevista ohjelmista myönnetään merkittävää tukea. tukikehyksessä Kun rakennerahastoista tuetut ohjelmat on arvioitu, minkä komissio on suunnitellut tapahtuvan ensi vuoden alussa, voidaan tarkastella tarpeellisiksi osoittautuvia muutoksia ja erityisesti niiden vaikutuksen tehoa kyseisellä alalla. Tämä vastaa laatimisesta teollisuuden vaatimusta menestyksekkäistä hankkeista, jotta voitaisiin levittää parhaita käytäntöjä. taulukon 3. 2 Yhteisön sääntely a) Yhtenäismarkkinat ja vaatetusteollisuuden Suurin osa Euroopan unionin tuotteiden kaupasta tapahtuu yhteisön alueella. Vuonna 1996 toimitukset yhteisössä olivat arvoltaan 53,4 miljardia ecua ja kolmansiin maihin suuntautuneen viennin arvo oli 30,3 miljardia ecua. tekstiili- Useiden yhtenäismarkkinoiden toteutumiseen liittyvien hallintomenettelyjen (viivästymiset rajoilla, alkuperätarkastukset ym. ) poistamisella on ollut suuri merkitys, koska se on helpottanut joustavaa mukautumista markkinoiden vaatimuksiin ja vähentänyt tiettyjä kustannuksia, erityisesti hallinto- ja kulj etuskustannuksia. Viime aikoina tekstiili- ja vaatetusalalla on kehitetty uusia kansallisia lainsäädäntöaloitteita, jotka tähtäävät kuluttajien terveyden ja ympäristön suojelemiseen. Nämä aloitteet koskevat erityisesti tiettyjen kemikaalien (atsoväriaineet, käyttämistä pentakloorifenoli, formaldehydi, raskasmetallit). tekstiili- ja vaatetustuotteiden käsittelyssä Kansallisen lainsäädännön lisääntyminen uhkaa luoda uusia teknisiä esteitä sisämarkkinoiden toiminnalle, sillä ne ovat toisinaan monilta osin erilaisia. Komission yksiköt tutkivat toimenpiteitä, jotka saattavat osoittautua tarpeellisiksi sellaisten puitteiden luomiselle, joiden avulla tällä alalla turvataan sisämarkkinoiden tehokas toiminta. Joissakin tapauksissa (atsoväriaineet ja pentakloorifenoli) yhdenmukaistaminen yhteisön tasolla saattaa osoittautua riittäväksi, kun taas joissakin tapauksissa (formaldehydi ja raskasmetallit) riskianalyysien tekeminen näyttää tarpeelliselta. turvattaisiin kuluttajat ja ympäristö samalla kun Eurooppalaisen ympäristömerkin käyttöönotto vuodeliinavaatteille ja T- paidoille sekä lähitulevaisuudessa tekstiileille on yhdessä kansallisten aloitteiden kanssa tehokas väline ympäristön suojelemiseksi, ja se edistää samalla tähän järjestelmään osallistuvien yritysten kilpailukykyä. -9 4. Komission toimintasuunnitelmassa4, tukensa, esitetään toiminnallisia ratkaisuja. kesäkuuta 1997 yhtenäismarkkinoiden jolle Amsterdamin Eurooppa-neuvosto antoi esittämässä 1996 vihreä julkaistiin keskustelun kirja Marraskuussa käynnistämiseksi alan asianosaisten kanssa sellaisten keinojen etsimiseksi, joilla parannetaan sisämarkkinoiden toimintaa julkisten hankintojen alalla. Vihreässä kirjassa yksilöidään erityisesti sääntöjen vähäinen vaikutus julkisiin hankintoihin ja jäsenvaltioiden riittämätön toiminta direktiivien saattamiseksi osaksi kansallisia lainsäädäntöä. Lisäksi on kehitteillä julkisten hankintojen tietojärjestelmä SI MAP. b) Kurinalaisuus ja avoimuus valtiontukia koskevissa asioissa Kilpailupolitiikan vahvistaminen sisämarkkinoiden toteuttamisesta. on vaatimus, joka aiheutuu Komission on tämän vuoksi huolehdittava siitä, että valtiontukien suhteen taataan tiukka kuri ja todellinen avoimuus kaikilla taloudellisen toiminnan aloilla. Tässä asiassa suurille investointihankkeille myönnettyjä aluetukia koskeva monialainen kokonaisuutena myönteisesti jäsenvaltioiden kanssa käydyissä neuvotteluissa. Tätä säännöstöä tullaan soveltamaan tekstiili- ja vaatetusalaan. Kyseisellä alalla myönnettävien tukien tiukka valvonta tulee täten täytetyksi alakohtaisilla tai yleisillä säännöillä, joihon kuuluu erityisaloihin asianmukaisesti mukautetut ilmoittamisrajat ja joita teollisuus ja työmarkkinaosapuolet ovat moneen otteeseen korostaneet. säännöstö on vastaanotettu Tällaisessa tilanteessa TTK-toiminnalle, koulutukseen ja pk-yrityksille myönnettäviä tukia koskevia yhteisön sääntöjä sekä työllisyystukia koskevia toimintalinjoja teollisuudenalan on kilpailukykyä tukevien toimien osalta. tarkasteltava huolella tämän c) Työllisyys Työpaikoista on menetetty neljännes vuosina 1990-1996, ja niitä poistuu edelleen samaan tahtiin. Tämä on yksi yhteisön tärkeimpiä huolia, ja sitä voimistaa vielä työpaikkojen poistumisen keskittyminen tietyille alueille. Työpaikkojen vähenemisen määrä ja sen yhteiskunnalliset vaikutukset ovat selvästi niin suuria, ettei eurooppalainen teollisuus pysty ratkaisemaan tätä ongelmaa, johon on siitä syystä kiinnitettävä aivan erityistä huomiota Euroopan unionin työllisyyspolitiikassa. Amsterdamin Eurooppa-neuvoston evästysten perusteella ja erityisesti työllisyysneuvostossa lähiaikoina suunniteltavissa erityisesti innovatiivisten yritysten tukemiseen tarkoitetuissa Luxemburgissa pidettävässä Yhtenäismarkkinoiden 4. 6. 1997 toimintasuunnitelma, komission tiedonanto neuvostolle, CSE (97) 1 lopullinen, toimenpiteissä ja suuntaviivoissa samoin kuin kaikissa jäsenvaltioiden yhteensovitetuissa työllisyyttä edistävissä politiikoissa olisi tämän vuoksi huolehdittava siitä, että tekstiili- ja vaatetusalan erityiskysymykset otetaan huomioon. Komissio toteaa tässä yhteydessä tyytyväisenä, että on neuvoteltu "tekstiili- ja vaatetusalan työllisyyttä koskeva luottamussopimus", jossa korostetaan koulutuksen sekä työajan lyhentämisen tai uudelleenjärjestelyn merkitystä ja jonka toimenpiteiden yhteensovitettujen toteuttamista voimassaolevien kilpailusääntöjen mukaisesti. voitaisiin edistää avulla d) Palkkakustannukset ja sosiaaliturvamaksut Tietyillä hyvin työvoimavaltaisilla tekstiili- ja vaatetusalan osa-aloilla on epäsuorilla työvoimakustannuksilla (sosiaaliturvamaksuilla ja palkkatulojen suoralla verotuksella) huomattava vaikutus. Ero tärkeimpiin kilpailijoihin on merkittävä ja kasvaa edelleen. Komissio on talousarvioon liittyvistä hyvin tunnetuista ongelmista huolimatta useaan otteeseen puolustanut epäsuorien työvoimakustannusten vähentämistä5, ja eri Eurooppa-neuvostot ovat vahvistaneet tällaisen suunnan. erityistoimenpiteitä Vahvistettaessa työvoimakustannusten keventämiseksi tällä alalla, kun niitä käytetään työllisyyden ja kilpailukyvyn edistämiseksi, on otettava huomioon, ettei niillä saa aiheuttaa kilpailun vääristymistä6. epäsuorien Perustamissopimuksen asiaa koskevien määräysten mukaisesti ja toissijaisuusperiaate huomioon ottaen komissio katsoo, että käynnissä olevaa pohdintaa olisi syvennettävä yhdessä ja jäsenvaltioiden tutkii huolellisesti kaikki työmarkkinaosapuolten kanssa. Komissio sosiaalisen vuoropuhelun toimialakohtaisen tekstiili- puitteissa esitetyt työajan järjestelyä ja joustavuutta koskevat ehdotukset. ja vaatetusalan 3. 3 Ulkosuhteet a) Markkinoille pääsyn edistäminen Euroopan unioni pitää hyvin tärkeänä, että tekstiili- ja vaatetusalan sisällyttämisellä WTO:n sääntöihin on yhteys sopimuspuolien tekemien sitoumusten noudattamiseen. 5 Valkoinen kirja Kasvu, kilpailukykyjä työllisyys, Bryssel 1993 6 Näitä kysymyksiä tarkastellaan veropolitiikan erityisryhmässä (Monli-ryhmä) joulukuussa 1996 II. marraskuuta 1996 pidetyn KCOHN-neuvoston Dublinissa pidetyn Eurooppa-neuvoston ja antamien ohjeiden mukaan. - 11 - Tällainen markkinoille pääsystä, helmikuuta 19967: siinä halutaan olla entistä hyökkäävämpiä. lähestymistapa näkyy myös Euroopan unionin strategiassa tiedonannossa 14. joka esitettiin komission tekstiili- ja vaatetusteollisuuden kotimaisen Viime vuosina havaitun kysynnän taantumisen ja tuonnista aiheutuneen kilpailun lisääntymisen vuoksi on viennin kehittäminen ratkaisevan tärkeää erityisesti sellaisiin maihin, joiden markkinoilla on kasvumahdollisuuksia. Yhteisön maiden viennin lisääntyminen avoimemmille markkinoille, joilla ala joutuu kilpailemaan koko maailman tuotannon kanssa, on osoitus yhteisön teollisuuden kilpailukyvystä. Tässä suhteessa EXPROM-aloitteesta saadut kokemukset ovat osoittautuneet myönteisiksi. Komissio tulee edelleenkin kiinnittämään huomiota siihen, että se saa entistä paremmin tietoa kansallisista lyhyen aikavälin aloitteista, ja koordinoi niitä tarvittaessa. Lisäksi se analysoi kaikki teollisuuden tekemät ehdotukset, jotka koskevat pitkän aikavälin edistämisaloitteita. Tällöin komissio voisi tutkia tekstiili- ja sijoittautumisen tehokkuuden yhdessä tai useammassa maassa, joka on erityisen kiintoisa viennin kannalta. vaatetusteollisuuden edustustoimistojen Tietyt kolmannet maat ylläpitävät tai ovat luomassa perusteetonta suojaa markkinoilleen tariffimääräyksillä ja muilla toimenpiteillä. Näkyvimpinä esimerkkeinä voidaan mainita Kiina, Intia, Argentiina, Etelä-Afrikka ja myös Yhdysvallat. Tällainen suojelu ei edistä kauppavaihtoa. Se on useissa eri sopimuksissa ja erityisesti tekstiili- ja vaatetusalan sopimuksissa määrättyjen velvoitteiden vastaista. tapauksissa Uruguayn kierroksella allekirjoitetuissa Tehostaakseen yhteisön kauppapolitiikkaa komissio on perustanut kaupan esteitä koskevan tietopankin. Siitä on tullut operationaalinen väline, joka on taloudellisten toimijoiden käytettävissä. Kaikkien alan toimijoiden yhteistyö on olennaista toiminnan varmistamiseksi. tämän välineen ja pysyvän tehokkaan b) Säännöt ja käytännöt Komissio odottaa Euroopan unionin kauppakumppaneilta teollis- ja tekijänoikeuksien suojelemista sekä valtiontukia, polkumyyntiä ja alkuperäsääntöjä koskevien sopimusten tiukkaa soveltamista. Markkinoiden globalisoituminen ja yhteisön markkinoiden asteittainen ja toimijoilta yhtäläisten lisääntyvä vapautuminen edellyttävät kaikilta kilpailusääntöjen vastavuoroista noudattamista. Komissio jatkaa käytettävissään olevien välineiden soveltamista noudattaen kilpailuympäristön. taatakseen kansainvälisiä sitoumuksiaan terveen Kansainvälisen kaupan maailmanlaajuinen haaste: markkinoille pääsyä koskeva strategia Euroopan unionin osalta, KOM (96) 53 lopullinen, 14. 2. 1996 - 12- taloudellisten Jäsenvaltioiden ja tässä välttämätöntä, kuten kaupan esteitä koskevan asetuksen8 mukaisesti käynnistetty Yhdysvaltojen alkuperäsääntöjä koskeva menettely on osoittanut. tiivis yhteistyö on toimijoiden c) Ympäristökysymykset Ympäristönsuojelulla on erityinen yhteiskunnallinen ja poliittinen arvo, minkä lisäksi se luo taloudellisia ja työllisyyttä koskevia mahdollisuuksia. Yksityiset yritykset kokevat usein, että ympäristönsuojeluun liittyvät kustannukset saattavat aiheuttaa vaikeuksia kansainvälisessä kilpailussa. Sellaisilla yrityksillä, jotka suhtautuvat tähän kysymykseen dynaamisesti ja kuitenkin yhdentävät mahdollisuuksia. ympäristönäkökohdat yleisstrategiaansa, on on säilyttää elinkaariarviointiin Ympäristömerkki on tällaisille yrityksille tehokas myynninedistämisväline. Tämän suhteen yhteisön tavoite WTO:n kauppa- ja ympäristökomitean keskusteluissa perustuvat ympäristömerkkijärjestelmät (yhteisön järjestelmä) ja edistää avoimuutta niiden toiminnassa sekä merkin myöntämisperusteiden vahvistamisessa. Tässä komiteassa, johon komissio tulee liittymään, on aloitettu kaupan vapautumiseen ja vaatetusalan vaikutusten tunnustettujen analysointi. Euroopan unionissa merkintöjen käyttö, joka koskisi sekä materiaaleja että käytettyjä prosesseja, voisi lisätä näiden tuotteiden kilpailukykyä samalla kun niillä olisi positiivinen vaikutus ympäristöön. ja kaupallisten tai kansainvälisesti liittyvien ympäristövaikutusten ympäristölainsäädäntöjen tekstiili- Lisäksi yrityksiä on rohkaistava - erityisesti TTK-ohjelmien kautta - tarttumaan ympäristökysymyksiin käyttämällä entistä enemmän "puhtaita" jotta ne voisivat paremmin hyödyntää tekniikoita tulevaisuudessa saatavat taloudelliset mahdollisuudet. ja kierrätystä, Tiedotusta olisi suotavaa lisätä sekä tuottajille että kuluttajille, jotta tämän alan toimista odotettuja hyötyjä voitaisiin lisätä. d) Sosiaaliset kysymykset Komissio on tunnustanut sosiaalisten perusoikeuksien kunnioittamisen ilmaissut kantansa merkityksen kansainvälisissä suhteissa. Se on jo standardien9 ja kansainvälisesti työelämää koskevien tunnustettujen 8 Neuvoston asetus (EY) N:o 3286/94, 22. 12. 1994 9 Kansainvälisellä tasolla on päästy sopimukseen kyseisten standardien vastaavuuden selvittämisestä Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kaikkien yleissopimusten kanssa. 13 kauppasopimusten välisestä yhteydestä äskettäin annetussa tiedonannossa10 sekä ja WTO:ssa. tämän alan monenkeskisillä foorumeilla, erityisesti ILO:ssa edistämistä, Tämän asian suhteen komissio on korostanut työelämän perusnormien kunnioittamisen niiden protektionistinen käyttö. Näihin sitoumuksiin ovat sittemmin liittyneet multilateraalisella tasolla kaikki WTO:n jäsenet11. Komissio on myös todennut, että jotkut taloudellisten toimijoiden edistämistä sosiaalisten oikeuksien kunnioittamiseen liittyvistä aloitteista, kuten "puhtaat vaatteet" -kampanja, saivat myönteisen vastaanoton kuluttajilta. hylätään samalla kun Komissio tutkii parhaillaan avoimuuteen, luotettavuuteen ja kansainvälisen kaupan sääntöjen noudattamiseen liittyviä sosiaalisin perustein tehtävän "merkinnän" näkökohtia. Tämän analyysin avulla komissio voi muodostaa puolueettoman yleiskuvan "sosiaalimerkin" eduista ja haitoista. e) Yritysten kansainvälistyminen ja teollisuusyhteistyö Yhä useammat eurooppalaiset yritykset ovat kehittäneet muutamien vuosien ajan tuotannon kansainvälistymisstrategioita vahvistaakseen kilpailukykyään kaikilla kansainvälisillä markkinoilla. Tämä strategia täydentää unionin sisällä tapahtuvien toimintojen mukautumista korkeaa jalostusarvoa, nopeaa reagointia ja lyhyttä kiertoa koskeviin tuotantoprosessin vaatimuksiin. Komissio jatkaa teollisuusyhteistyötä koskevassa politiikassaan pysyvän tähtäävän yhteistyökehyksen ja yhdenmukaisen yhteiseen etuun kehittämistä ja pyrkii tukemaan joitakin kokeiluhankkeita nykyisten välineiden avulla. Yhteistyöpolitiikkojen vahvistaminen standardien, hallintomenettelyjen ja kaupallisten kysymysten alalla voi olla asianmukainen tehtävä tämän alan kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämiseksi markkinoiden kasvaessa maailmanlaajuisiksi. Historiallisista, taloudellisista ja maantieteellisistä syistä Euroopan unioni kiinnittää erityistä huomiota naapurimaihinsa eli KIE-maihin liittymistä edeltävän strategian yhteydessä sekä Välimeren alueen maihin. Yleisemmin voidaan korostaa erityisesti yhteisön ohjelmien (PHARE, TACIS, MEDA, ECIP, JOPP, EURO-MED -kumppanuus, PARTENARIAT, BRE, BC-NET jne. ) tarjoamia todellisia mahdollisuuksia. Ammattijärjestöt voivat toimia välittäjinä yhteisön teollisuusyhteistyötä koskevan politiikan täytäntöön panossa. 10 Kauppajärjestelmän ja kansainvälisesti tunnustettujen työnormien välinen suhde, KOM (96) 402 lopullinen, 24. 7. 1996 11 Singaporen ministerikokouksen lausuma (18. 12. 1996) 14- 4. PÄÄTELMÄT 4. 1 4. 2 4. 3 Komission edistämä vuoropuhelu tekstiili- ja vaatetusalan työryhmien välillä työmarkkinaosapuolten, on osoittanut hyödyn, jäsenvaltioiden ja täydentävistä yhdenmukaisista aloitteista. joka voidaan ja yhteisön toimielinten toisiaan saada Työmarkkinaosapuolet suosituksia. esittivät kertomuksessaan Käsiteltyjen aihepiirien joukosta on komission mielestä kiinnitettävä erityistä huomiota työllisyyteen ja ammattikoulutukseen, teknologioiden levittämiseen ja kansallisten tulosten yhteisvaikutusten maksimoimiseksi, sekä sisämarkkinoiden toimivuuteen ja markkinoille pääsyyn. tietotekniikan käyttöön, yhteisön ja ohjelmien edistämiseen siirtoon, joukon Työmarkkinaosapuolten olisi otettava aloitteidensa määrittelyssä huomioon jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla käytettävissä olevat välineet. ja komission yhteistyötään Jäsenvaltioiden toissijaisuusperiaatteen toimiensa yhteisvaikutuksen ja voidakseen siten avustaa taloudellisia toimijoita näiden hankkeissa. tehostettava varmistaakseen mukaisesti olisi Toimialan työllisyyttä voidaan parhaiten yrittää säilyttää elinkelpoisten yritysten dynaamisella toiminnalla. Alalta hävinneitä työpaikkoja on korvattava perustamalla yleisesti uusia työpaikkoja. Tämän tärkeän kiinteästi kysymyksen ja teollisuudenalan naisvaltaisuuden vuoksi. keskittymisen voimakkaan seurattava alueellisen kuitenkin kehitystä on Amsterdamin Eurooppa-neuvoston päätelmät, perustamissopimuksen uuden sosiaaliasioita käsittelevän luvun määräykset ja komission tällä alalla useaan otteeseen erityisesti työllisyysongelmia käsittelevää sosiaalista vuoropuhelua jatkettava ja syvennettävä. huomioon lausumat kannat ottaen on Asianmukaisia vastauksia ammattikoulutuskysymykseen on etsittävä niin kansallisella tasolla kuin yhteisön välineistä. Jatkuva koulutus, jonka avulla ammatillisesta huolehditaan uusien pätevyyksien opettamisesta uudelleenkouluttamisesta, on edelleen ensisijainen tavoite. On kuitenkin tiedostettava, että tällä alalla tehtävä työ kuuluu kaikille osapuolille ja ensisijaisesti yrityksille. ja Käynnissä olevien kokeiluhankkeiden pitäisi johtaa yhteisön tasolla hyvien käytänteiden jäsenvaltioiden menestyneitä hankkeita voidaan esimerkkeinä levittää koko unionin alueella, jotta koko toimiala voisi hyötyä niistä. levittämiseen. Myös tehokkaaseen Tekstiili- ja vaatetusalalla on ollut joitakin menestyksekkäitä esimerkkejä lisäämisestä sekä uusien tietotekniikan sovelluksista. Tämä kaikki ei ole kuitenkaan vielä tuotteiden, prosessien laitteiden käytön ja - 1 5- hyödyttänyt alaa kokonaisuudessaan riittävästi. Saavutetut kilpailuedut on tiedostettava, erityisesti yritysorganisaatioissa ja kysynnän vaatimuksiin vastattaessa. Toimialan verkottaminen, mukaan lukien jakelu, on osoittautunut merkittäväksi kilpailueduksi. Se vahvistaa pk-yrityksiä, joissa luodaan olennainen osa työpaikoista. Yksityissektorin sekä kansallisten ja yhteisön virkamiesten yhteistyö on välttämätöntä käytettävissä olevien välineiden käytön järjestämiseksi näitä aloitteita varten ja sen varmistamiseksi, että toteutetaan merkittäviä hankkeita tällä alalla 4. 4 Sisämarkkinoita on toteutettu sen aiheuttamatta suuria ongelmia tekstiili- ja vaatetusalalla. Työmarkkinaosapuolten yhteistyö on välttämätöntä kaupan esteiden poistamiseksi, jotka ovat aiheutuneet vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen noudattamatta jättämisen tapauksista. On kuitenkin taattava yhteensovitettu toisaalta erityisesti ympäristöä ja kuluttajansuojaa ja toisaalta sisämarkkinoiden hyvää ja toimintaa koskevien kysymysten käsittelyssä. työmarkkinaosapuolille jätetään mahdollisimman pian komission yksiköissä meneillään olevan pohdinnan tulokset. ja yhdennetty lähestymistapa Jäsenvaltioille Julkisten hankintojen osalta komissio pyrkii löytämään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa asianmukaisen ratkaisun yhteisön politiikan tämän alan tavoitteiden toteuttamisessa ilmenneisiin ongelmiin. 4. 5 Euroopan unionin kauppapolitiikan on pystyttävä varmistamaan tekstiili- ja vaatetusalan yrityksille samoin kuin muiden alojen yrityksille kolmansien maiden markkinoiden avautuminen käytännössä. Komissio ei voi hyväksyä sitä, että tuonnin vapauttamiseksi tehtyjen unionin sitoumusten täytäntöönpanosta seuraa entistä suurempi ero verrattuna pääsyyn tiettyjen kolmansien maiden markkinoille. vaadittava Taloudellisen toiminnan ja varsinkin kaupan globalisoituessa komission on hyväksyttyjen lisäksi ja edistettävä sääntöjen kaupalliseen suojautumiseen käytettävissä olevien välineiden tehokasta käyttöä tilanteen niin vaatiessa. sopimuksissa tiukkaa noudattamista ja käytäntöjen kansainvälisissä edelleen jotta ympäristöä koskevia työtä, Lisäksi on vähimmäisnormit ja sosiaaliasioita koskevat perusoikeudet sisällytetään kansainvälisiin suhteisiin. tehtävä 4. 6 ja toimilla asianomaisien Suunnitelluilla pyrkimysten lähentämisellä varmistetaan tälle toimialalle hyvin tärkeä asema Euroopan unionin talouselämässä. Ala tulee säilyttämään taloudellisen ja sosiaalisen merkityksensä huolimatta työpaikkojen vähenemisestä. Käynnissä olevat syvälliset muutokset vahvistavat korkean jalostusarvon työpaikkoja, jotka luovat enemmän vaurautta. osapuolien Tässä yhteydessä komissio edistää toimivaltansa rajoissa edellytyksien toimintaympäristön parantamiseksi, luomista yleisen keinojen muokkaamiseksi tarpeen mukaan ja strategioiden yleisen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi. taloudellisen toimintasuunnitelmaa on seurattava jatkuvasti. Liitteenä olevaa Komissio ja jäsenvaltiot jatkavat vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten kanssa varmistaakseen edistymisen jatkuvan seurannan ja mukauttaakseen toiminnan rakenne-ja suhdannekehitykseen. 17 EUROOPAN TOIMINTASUUNNITELMA TEKSTIILI- JA VAATETUSTEOLLISUUDEN KILPAILUKYVYN EDISTÄMISEKSI 1997-2000 Työmarkkinaosapuolten suositukset INNOVAATIOT SEKA TEOLLISUUS- JA TIETOTEKNIIKKA Toimet • TTK -toiminnan, innovaation ja uusien teknologioiden välisten yhteyksien vuoksi olisi alan täydentäviä mahdollisesti aloitteita. hyödynnettävä toisiaan tämän • Tutkimustyön levittämisen tulosten yhteensovittaminen ja sen varmistaminen sekä ovat ensisijainen tavoite. soveltaminen tulosten TYÖLLISYYS, SOSIAALIKUSTANNUKSET JA VEROTUS • Kolmen osapuolen neuvottelujärjestelmä jäsenvaltiot, työmarkkinaosapuolet). vahvistettu (komissio, tai • Vuoropuhelun syventäminen työpaikkojen työajan luomista lyhentämistä tai uudelleen järjestämistä, koulutusta sisäistä joustavuutta koskevista kysymyksistä. ylläpitämistä, yritysten ja Toimia on käynnistetty uusien tuotteiden, prosessien ja laitteiden kehittämiseksi sekä tietotekniikan ja sähköisen kaupankäynnin soveltamiseksi kyseisellä alalla. • Aihepiirikohtaisen verkon tutkimustyötä varten suunnitellaan. perustamista • Euroopan unionin verotusjärjestelmien kehityksestä annetun kertomuksen1 perusteella on perustettu erityistyöryhmä. Näitä alakohtaisessa sosiaalisessa vuoropuhelussa. käsittelemään kysymyksiä tullaan • Komissio on edistänyt veronkiertoa ja harmaata taloutta koskevaa tutkimusta. Valmisteilla on vihreä kirja luvattomasta työstä. • Aloitteiden suosiminen perheyritysten siirtoon sovellettavan verolainsäädännön alalla. Perheyritysten sovellettavaa siirtoon verolainsäädäntöä koskevaa suositusta (EYVL L N:o 385/94) on käsitelty erillisellä foorumilla. Tuloksista laaditaan esittää lähitulevaisuudessa tiedonannon asian seurannasta. kertomus. Komissio Verotus Euroopan unionissa - Kertomus verotusjärjestelmien kehityksestä, KOM (96) 546 lopullinen Työmarkkinaosapuolten suositukset Toimet KOULUTUS • Uusien pätevyyksien koulutuksen sisällä yrityksen koulutus uudelleenkoulutus. tarve, ja Pk-yrityksiä on opastettava hyödyntämään olemassa olevia välineitä. EUROOPAN UNIONIN YRITYSTEN TEOLLISUUSYHTEISTYÖ • Sosiaalisen vuoropuhelun puitteissa on jo analysoitu tekstiilialalle koulutustarpeet, Useita samanlaista hankkeita vaatetusalan suunnitellaan työmarkkinaosapuolten tarkastellaan paraikaa. esittämiä aloitetta. ja • ADAPT-ohjelman aloiteltiin toinen tammikuussa 1997. Syksyllä 1997 aletaan toteuttaa jäsenvaltioiden valitsemia uusia hankkeita. vaihe • Alihankintaohjelman seuranta (komission lopullinen, teollisuusneuvosten tiedonanto KOM 15. 5. 1996 ja päätelmät 14. 11. 1996). (96) 210 • tilaajien teknisten ja valmistajien suhteiden, Toimia on meneillään välisten myynninedistämistoimien International Buyers ' Exhibitions, ostajien Subcontracting Assistance Network, alihankkijoiden avustusverkko) ja tilastojen alalla. kansainvälisten (IBEX-messut tiedotuksen näyttelyt), (SCAN • Käytännön opas Euroopan yhteisön teollisuuden alihankinnan oikeudellisista näkökohdista ja opas teollisuuden kumppanuussuhteita varten valmistuvat syyskuussa 1997. alihankinnan YMPÄRISTÖ ATSOVÄRIAINEET - PENTAKLOORIFENOLI • Ekologisten ottamisen kilpailukyvyn parantamisen yhteydessä tekijöiden varmistaminen huomioon yritysten • Komissio kauppa- alulle panemaan osallistuu WTO:n ja toimintaan, ympäristökomitean kaupan jonka vapauttamisen ja ympäristölainsäädännön kaupallisia vaikutuksia tällä alalla. analysoida ympäristövaikutuksia tarkoituksena on • Jäsenvaltioiden lainsäädännön korostaminen yhdenmukaistamisen pentakloorifenolin ja atso väriaineiden alalla, ehkäistä jotta sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan estyminen voidaan • Alan toivottavuutta yhdenmukaistamisen ja tehdään toteutettavuutta koskevia kahteen parhaillaan. Arvioinnissa aiheeseen, jotka ovat mainittujen aineiden käytöstä aiheutuvat kieltämisen vaikutukset sisämarkkinoihin ja kolmansiin maihin. Direktiivi 76/769 on määrä tarkistaa. tutkimuksia keskitytään terveysvaarat ja niiden - 19- Työmarkkinaosapuolten suositukset Toimet JULKISET HANKINNAT • Lakien tehokkuutta käytännössä tehostettava. on • Vihreä kirja Julkiset hankinnat Euroopan unionissa: Tulevaisuuden kysymyksiä julkaistiin marraskuussa 1996. • On huolehdittava julkisia hankintoja koskevat direktiivit saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. siitä, että TEOLLIS- JA KAUPPAOIKEUDET * sääntelyn • Vuodeksi 1998 on suunnitteilla tiedonanto, jossa on tehokkuuden toimintasuunnitelma parantamiseksi tarvittavia toimenpiteitä varten sekä tämän tavoitteiden toteuttamiseksi paremmin. Julkisten hankintojen tietojärjestelmästä (SIMAP, Système Informatisé des Marchés Publics) on käynnistetty kokeiluhanke. yhteisöpolitiikan alan • Yhteinen kanta direktiiviin KOM (93) 344 lopullinen hyväksyttiin 13. marraskuuta 1997. päätökseen Yhteispäätösmenettelyn vaatii 9-21 kuukautta. saattaminen • Tätä useita toimialoja tarkastellaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, kattavaa järjestelmää • Teollisten piirustusten jäljentämisen estämistä on edistettävä. ja mallien VALTIONTUET • On otettava käyttöön useita toimialoja kattava järjestelmä, jossa otetaan käyttöön tekstiili- sopiva ja ilmoitusmenettelykynnys. vaatetusalalle KAUPPAPOLITIIKKA • Pääsyä kolmansien maiden markkinoille • Komissio jatkaa toimintaansa kansainvälisissä on parannettava. yhteyksissä edistääkseen markkinoille pääsyä. • Sääntöjen ja kurin noudattaminen ja petostentorjunta. • Komissio soveltaa yhteistyössä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten käytettävissään olevia kauppapoliittisia keinoja aina kun tilanne niin vaatii. kanssa 20- Työmarkkinaosapuolten suositukset Toimet Viennin edistäminen. 'Sosiaalimerkkiin" pohdinta. liittyvien kysymysten • Komissio pyrkii parantamaan tiedonvaihtoa jäsenvaltioiden kanssa ja koordinoi sitä tarvittaessa. Pitkän aikavälin kysymykset analysoidaan yhdessä taloudellisten toimijoiden kanssa. Ajatusta tekstiili- ja vaatetusteollisuuden edustustojen perustamisesta kolmansiin maihin voitaisiin tutkia. • Komissio tarkastelee parhaillaan avoimuuteen, luotettavuuteen ja kansainvälisen kaupan sääntöjen noudattamiseen 'sosiaalimerkin' liittyviä näkökohtia. Eurooppalaisten yritysten menettelytapasääntöjen käyttöönotto. • Komissio tutkii mahdollisuuksia levittää menettelytapasääntöjä yrityksille ja kuluttajille. -21 - ISSN 1024-4492 KOM(97) 454 lopullinen ASIAKIRJAT FI 10 08 04 13 Luettelonumero : CB-CO-97-467-FI-C ISBN 92-78-24604-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg M 9


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2134/97 DA COMISSÃO de 29 de Outubro de 1997 que determina em que medida podem ser aceites os pedidos de certificados de importação apresentados em Outubro de 1997 para os contingentes pautais de carne de bovino previstos pelo Regulamento (CE) nº 1939/97 para a República da Polónia, a República da Hungria, a República Checa, a Eslováquia, a Bulgária e a Roménia

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
beef
import licence
import policy
quantitative restriction
tariff quota


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2123/97 av den 29 oktober 1997 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker med avseende på den trettonde delanbudsinfordran som utfärdas inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: Kansalaisena euroopassa : Matkustaminen toisessa Euroopan unionin maassa.

eurovoc_concepts:
EU Member State
free movement of persons
single market
travel


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse - Samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger«

eurovoc_concepts:
competitiveness
energy industry
energy policy
environmental protection
security of supply

formats: html pdf print

text: 21. 1. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 19/37 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse — Samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger« (98/C 19/10) Kommissionen besluttede den 30. april 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Energi, Kernekraft og Forskning, som udpegede Lerios til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 19. september 1997. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 349. plenarforsamling, af 29. og 30. oktober 1997, mødet den 29. oktober 1997, med 113 stemmer for og 3 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning — Samarbejde om Fællesskabets vedtagne ener- gimål (16); 1. 1. ØSU har gentagne gange udtalt sig om de forskellige EF-programmer og -aktiviteter på energiom- rådet: — Planlagte investeringer af interesse for Fællesskabet inden for jordolie-, naturgas- og elektricitetssekto- rerne (1); — Et europæisk Energicharter (2); — Forsyningen med råolie og olieprodukter (3); — Det indre marked for elektricitet og naturgas (4); — Det indre marked for elektricitet og naturgas (5); — Transeuropæiske energinet (6); — EF’s energipolitik (7); — Energi og økonomisk og social samhørighed (8); — THERMIE II (9); — Grønbogen »Mod en energipolitik i Den Europæiske Union« (10); — Energichartertraktaten (11); — SAVE II (12); — Gasforsyninger (13); — Grønbogen om fremtidens energi: Vedvarende energi (17). Senest blev der i Kommissionens forslag om 1. 1. 1. tilrettelæggelse af samarbejdet om Fællesskabets vedtag- ne energimål (18) fremlagt mål og retningslinjer, især vedrørende forsyningssikkerhed, konkurrenceevne, mil- jøbeskyttelse, eksterne energiforbindelser samt fremme af energieffektiviteten og af vedvarende energikilder. Disse retningslinjer er med jævne mellemrum blevet godkendt af medlemsstaterne og også af ØSU. 1. 1. 2. For at gøre det lettere at nå disse fælles energimål er det ifølge Kommissionen vigtigt at styrke samarbejdet og koordineringen mellem medlemsstaterne inden for en veltilrettelagt ramme, så det sikres, at medlemsstaternes og EF’s energipolitikker bliver i over- ensstemmelse med målene, således som det anføres i ØSU’s tidligere udtalelser. — Forpligtelser som offentlig tjeneste på det indre energimarked (14); — Det vejledende kerneenergiprogram (15); 1. 2. Den foreliggende meddelelse er en første reaktion på Rådets og Europa-Parlamentets opfordring om at tilvejebringe en ramme for eksisterende EF-programmer og -aktiviteter i energisektoren og at gøre fremskridt hen imod rationalisering og koordinering af disse. (1) EFT C 75 af 26. 3. 1990, s. 26. (2) EFT C 269 af 14. 10. 1991, s. 79. (3) EFT C 332 af 16. 12. 1992, s. 74. (4) EFT C 73 af 15. 3. 1993, s. 31. (5) EFT C 195 af 18. 7. 1994, s. 82. (6) EFT C 195 af 18. 7. 1994, s. 33 (7) EFT C 393 af 31. 12. 1994, s. 95. (8) EFT C 393 af 31. 12. 1994, s. 164. (9) EFT C 393 af 31. 12. 1994, s. 77. (10) EFT C 256 af 2. 10. 1995, s. 34. (11) EFT C 18 af 22. 1. 1996, s. 146. (12) EFT C 82 af 19. 3. 1996, s. 13. (13) EFT C 204 af 15. 7. 1996, s. 84. (14) EFT C 56 af 24. 2. 1997, s. 83. (15) EFT C 206 af 7. 7. 1997, s. 83. 1. 3. Kommissionens anmodning til ØSU om at afgive udtalelse om meddelelsen ligger på linje med den nye filosofi, som går ud på at inddrage ØSU i nye kommissionsinitiativer straks fra første færd. (16) EFT C 206 af 7. 7. 1997, s. 123. (17) EFT C 206 af 7. 7. 1997, s. 41. (18) EFT C 27 af 28. 1. 1997, s. 9. C 19/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 1. 98 2. Resumé af Kommissionens dokument 2. 1. Meddelelsens formål er at give fuld information om EU-aktioner på energiområdet og om de dertil svarende finansielle midler. Den omhandler på den ene side energisamarbejde, som omfatter samarbejde med medlemsstaterne og de berørte parter, og på den anden side EF-foranstaltninger, som er koncentreret om følgen- de fire mål: — forsyningssikkerhed og internationalt energisamar- bejde; — integrering af energimarkederne for at øge konkur- renceevnen; — stimulering af bæredygtig udvikling på energiområ- det; og — stimulering af energiforskning og teknologisk udvik- ling. 3. Generelle bemærkninger 3. 1. ØSU udtrykker tilfredshed med Kommissionens meddelelse, som går videre i den retning, der blev anlagt i grøn- og hvidbogen om EU’s energipolitik, samt i Kommissionens meddelelse om samarbejde om EF’s vedtagne energimål. 3. 2. Når bortses fra hvidbogen, gav ØSU udtryk for tilfredshed med indholdet af alle ovennævnte dokumen- ter. I udtalelsen om grønbogen om en EU-energipolitik anmodede ØSU Kommissionen om at tydeliggøre, hvilke instrumenter der direkte eller indirekte påvirker EF’s energipolitik, samt at give en klarere beskrivelse af beføjelser og ansvar. 3. 3. ØSU udtrykker tilfredshed med den nye medde- lelse, fordi den i nogen grad imødekommer ØSU’s anmodning. Imidlertid tages der stadig visse forbehold, som opridses i det følgende. 3. 5. Så længe der ikke er noget energikapitel i trakta- ten, vil det derfor være nødvendigt at afbalancere og koordinere brugen af de forskellige traktatsartikler, som har indvirkning på energipolitikkens udvikling. Medmindre disse artikler fortolkes så bredt som muligt, består der en risiko for, at strukturen i den fælles energipolitik simpelthen baseres på strukturen i talrige andre EF-politikker. Dette kunne indebære en energipo- litik, som ikke lægger nok vægt på forsyningssikkerhed, som ikke styrker konkurrenceevnen, som er uforenelig med miljøbeskyttelse — eller som ikke svarer til EU- borgernes behov i henseende til sikkerhed og kvalitetsy- delser. 3. 6. ØSU vurderer, at det ønske om gennemsigtighed, som Kommissionen påpeger i sin meddelelse, er et vigtigt første skridt i retning af et nyt forslag, som kunne føre til en ny tilgang til styringen af samtlige energipolitiske aktioner i EU-programmerne. 3. 7. Mange af de foreslåede initiativer er medtaget i tidligere meddelelser og indeholder derfor hverken nye elementer eller væsentligt nyt stof. Imidlertid fortjener Kommissionens forsøg på at give en samlet oversigt over disse, jf. meddelelsens titel, anerkendelse. Af denne årsag mener ØSU, at meddelelsen kun 3. 8. kan udgøre et udgangspunkt, og at den bør suppleres med en yderligere meddelelse, hvor hvert af de nævnte områder (forsyningssikkerhed, og internationalt energi- samarbejde, integrering af energimarkederne, stimule- ring af bæredygtig udvikling på energiområdet og stimulering af energiforskning og teknologisk udvikling) behandles nærmere og mere specifikt. I dokumentet bør tydeligt anføres, hvilken merværdi der fremkommer ved direkte EF-indsats eller ved koordinering af nationale aktiviteter, hvilket retsgrundlag der skal benyttes, op- følgnings- og overvågningsmekanismer, finansielle kon- sekvenser, de respektive prioriteter, samt en køreplan for de enkelte initiativer. Flere medlemsstater havde foreslået at indføje et 3. 4. energikapitel i Amsterdam-traktaten. Da dette ikke kunne opnås, mener ØSU, at der bør udformes en sammenhængende og koordineret energipolitik på EU- plan ved brug af de hidtil opnåede resultater (acquis communautaire). Denne tankegang er systematisk blevet godkendt af ØSU siden dets vedtagelse af initiativudtalel- sen om en EF-energipolitik, hvori det blev foreslået, at den fælles politik bygges op omkring et samarbejde mellem de nationale energipolitikker og frie valgmu- ligheder med hensyn til primærenergikilder. 3. 9. Det skal tillige påpeges, at Den Europæiske Union står ved en skillevej i sin udvikling. Den fælles valutas indførelse, det indre markeds videre uddybning, bestræbelserne på at bevare økonomisk og social samhø- righed blandt dens borgere, fremskridt på det sociale område, nye medlemsstaters eventuelle tiltrædelse og EU-borgernes stigende krav på mange felter — alt dette er udfordringer, hvor energisektoren altid må have en rolle at spille. Det skal fremhæves, at hver enkelt af disse nye værdier eller tilsagn, som Den Europæiske Union håber at konkretisere, kan bringes i fare af sågar en kortvarig mangel på energi, alt for store stigninger i 21. 1. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 19/39 udgifterne til importeret energi, eller af en nedgang i kvaliteten og effektiviteten af den olie-, elektricitets- eller naturgasforsyning, som de europæiske borgere har vænnet sig til gennem årtier. Det er derfor afgørende, at energisektoren — og dermed energipolitikken — formår at tage disse udfordringer op og at opfylde de europæiske borgeres behov. 3. 10. Meddelelsen kan derfor tjene som udgangs- punkt for et reelt program for energisektoren. Det Økonomiske og Sociale Udvalg kunne rådspørges igen og få endnu en mulighed for at yde et positivt bidrag til dokumentet. Endelig kunne dette energipolitiske program indgå i drøftelserne om Agenda 2000, som blandt andet vil omfatte drøftelser om de udfordringer og muligheder, som EU-udvidelsen indebærer, de samlede finansielle udsigter og den nye ramme for institutionernes virke. Dette ville også medføre, at Europa-Kommis- sionens Generaldirektorat for Energi får et anseeligt arbejdsprogram omfattende adskillige år, med hvilket man kunne styrke energisektorens rolle i en Europæisk Union, som geografisk set er større, økonomisk set mere konkurrencedygtig og socialt set mere solidarisk. Bruxelles, den 29. oktober 1997. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets henstilling om europæisk samarbejde til sikring af kvaliteten af de videregående uddannelser« (98/C 19/11) Kommissionen besluttede den 5. juni 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Social-, Familie-, Uddannelses- og Kulturspørgsmål, som udpegede José Isaı´as Rodrı´guez Garcı´a-Caro til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 17. oktober 1997. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 349. plenarforsamling af 29. og 30. oktober 1997, mødet den 29. oktober 1997, med 112 stemmer for, ingen imod og 1 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Artikel 126, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab fastsætter, at Fællesskabet skal bidrage til udviklingen af kvalitet i undervisningen ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og ved at støtte og supplere projekter, der sigter mod at opfylde traktatens mål, idet medlemstaternes ansvars- områder fuldt ud respekteres. 1. 3. I begyndelsen, da disse projekter blev gennem- ført, var medlemstaterne ikke lige langt fremme med udviklingen af systemer til kvalitetsevaluering. Derfor var projekternes vigtigste mål at skabe opmærksomhed om nødvendigheden af, at de videregående uddannelses- institutioner evaluerer kvaliteten med henblik på at forbedre den undervisning, som de studerende modtager. 1. 2. I lyset af medlemsstaternes interesse for at forbed- re kvaliteten af undervisningen på universiteterne fore- slog undervisningsministrene forsamlet i Rådet i novem- ber 1991 at iværksætte en fællesskabsaktion med henblik på kvalitetsevaluering. I 1994 iværksatte Kommissionen og medlemsstaterne to pilotprojekter for at evaluere undervisningskvaliteten i konkrete fag i en række uddan- nelsesinstitutioner. Resultaterne af pilotprojekterne og konklusio- 1. 4. nerne, som blev uddraget af dette interessante forsøg, blev af Edith Cresson fremlagt i en orienterende note på rådsmødet (undervisning) den 6. maj 1996, hvor Rådet tog til efterretning, at Kommissionen havde til hensigt at forelægge et forslag til Rådets henstilling, der gik i samme retning som denne note


title: Eurooppalaisten viejien palveluksessa : Markkinoillepääsyä koskeva strategia Euroopan unionin osalta.

eurovoc_concepts:
EU Member State
database
export policy
international trade
market access


title: Citizens first : Travelling in another country of the European Union: Useful addresses in the United Kingdom.