title: Åttonde årsrapporten för Strukturfonderna - 1996 - (ERUF, - ESF, - EUGFJ, - FFU)

eurovoc_concepts:
Structural Funds
activity report
economic and social cohesion
implementation of the budget
regional development

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 30. 10. 1997 KOM(97) 526 slutlig im$ % (Framlagt av Kommissionen) 100 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 För mål 2 däremot ligger åtagandena 508 miljoner ecu eller 9% under finansieringsplanerna. Den eftersläpning som noterades vid utgången av 1995 (18%, 650 miljoner ecu) kunde emellertid delvis elimineras till följd av att åtaganden måste göras för alla de stöd som antogs för den första programfasen 1994-1996. De mest betydande eftersläpningarna i genomförandet av åtagandena fanns i Spanien (91 miljoner ecu), Frankrike (127 miljoner), Italien (117 miljoner), Förenade kungariket (101 miljoner) och Nederländerna (-31%). Endast Österrike och Sverige ligger före programmet, eftersom deras åtgärder (ett åtagande) för perioden 1995-1999 igångsattes i sin helhet. Likaså finns för mål 5b totalt för ERUF en eftersläpning i åtagandena i förhållande till finansieringsplanerna på 496 miljoner ecu eller 37%. Genomförandet av detta må) stöter på stora svårigheter i nästan samtliga medlemsstater. I absoluta tal finns de mest betydande eftersläpningarna i Tyskland (47 miljoner ecu), Frankrike (157 miljoner), Italien (126 miljoner eller 74%) och Förenade kungariket (115 miljoner), och i relativa tal i Belgien (74%), Danmark (40%), Luxemburg (71%) och Nederländerna (56%). För mål 6 slutligen finns en eftersläpning i åtagandena i förhållande till finansieringsplanerna på 24 miljoner ecu, d. v. s. 25%, men denna eftersläpning hänför sig helt till Sverige, som hade en eftersläpning av administrativ art när det gäller igångsättningen av åtgärderna på fältet. Genomförandet av programmen inom de regionala gemenskapsinitiativen (Interreg, PEACE, Rechar, Résider, Konver, RETEX, REGIS, URBAN och SME), visar en eftersläpning för alla fonder sammantaget på 543 miljoner ecu under perioden 1994-1996, d. v. s. 13%. Eftersläpningen har delvis inhämtats (32% 1995) främst tack vare att nya program antagits, särskilt i de tre nya medlemsstaterna. En faktor som bidrog till att påskynda budgetgenomförandet för åtaganden var det stora antal program med mindre än 40 miljoner ecu i gemenskapsbidrag som helt omfattas av åtaganden i form av engångsanslag som görs när programmen antas. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 101 ESF Tabell 11-16: ESF: Budgetgenomförande 1994-1996 avseende perioden 1994-1999 (inkl. under 1995 frigjorda, överförda och återuppförda medel - miljoner ecu) Mil 1 Mil 2 Mål 3 Mål 4 Mål 5b Mål 6 Gemenskapsinitiativ Totalt Disponibelt 10. 014,63 1. 75543 £620,55 906,04 358,95 45,971 2J)98*7| 21. 800343 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Mill 9. 179,77 M il 2 Mil 3 ÅTAGANDEN GSR Mil 4 MilSb Mil 6 1. 430,90 6. 151,03 635,13 282^2 45,97 65,14 1. 775,98 801,44 2. 826. 42 268,26 94031 633,82 8,20 5,04 1. 53339 32137 29,98 833 183,03 19235 127,00 820,40 16,38 13,00 56,22 245,97 220,70 66630 1. 200,00 167,64 187,07 97,56 1,94 60,19 19,01 630 35034 9,86 43430 129,75 22,56 535. 12 95,32 73,00 2. 051,81 98,89 0,90 22,23 11,70 23,60 37,50 - 4,26 130 42,85 22,58 93,12 14,77 o,l 1 2,47 27,53 6^9 12,83 54,23 34,58 11,39 Totalt 9. 179,77 1. 430,90 6. 151,03 635,13 28232 45,97 »7-725,12 Gemenskaps initiativ Tota* 9. 179,77 1. 430^0 6. 151,03 635,13 28232 45,97 U83J7 19. 20839 390,84 19532 3. 137,50 847,81 4. 127,74 2. 136,05 98230 1. 426,14 13,88 549,75 235,60 1372,81 21337 190,21 3. 188,88 1. 483 ,27 1. 483,27 82,53 45,49 259,03 46,37 198,63 166,89 41,99 230,75 1. 07 22,16 42,57 33,12 53,57 32,93 226,16 92% 82% 93% 70% 79% 100% 71% 88% Genomförande totah(l) ide I | M i ll Mil 2 Mil 3 Betalningar GSR Mil 4 Mil 5b Mil 6 Mål 1 Mål 2 Mål 3 Mål 4 Mål 5b Mål 6 Gemenskapsinitiativ Totalt 9M" 8. 179,0611 7. 108,08 1. 121,490 5i)9538| 317,761 252,19 24,01 929,20 15. 919,07 957,00 4. 397,97 317,76 191,16 24,01 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 48,03 1311,19 531,96 2397,11 20839 845,77 322,61 5. 06 4,03 1. 174,90 258,84 15,60 3,80 108,85 164,97 163,65 56,08 1,26 37,31 11,74 156,42 115,20 521,76 516,66 90636 202,67 8,94 377,94 103,80 3,15 11,28 37931 51,27 36,50 1. 400,26 8^3 10,68 23,51 75,84 97,32 49,45 0 39 11,12 9 36 12,92 18,75 2,84 0,78 26,90 13,45 72,71 7,45 0,05 1,49 19,80 2,67 4 39 38,42 18,31 5,701 Totalt 7. 108,08 957,00| 4397,971 317,76 191,16 24,01 12. 995,97 Gemenskaps initiativ Totalt % 87% 85% 86% 100% 76% 100% 79% 86% 7. 108,08 957,00 4397,97 317,76 191,16 24,01 7334» 13. 728^8 264,73 144,28 2. 133,93 54932 3275,17 1325,63 87036 753,94 11,25 443,15 172. 24 1. 187,43 11105 93,08 2. 192,69 733,01 733,01 33,60 13,83 141,71 17,36 107,15 76,81 25,09 115,69 0,40 10,24 23,50 12,54 22,94 16,27 115,88 Det goda anslagsutnyttjandet under budgetåret gjorde det möjligt att för alla mål sammantagna genomföra mer än 90% av åtagandena för de delar som ursprungligen förutsågs för perioden 1994- 1996, då programmen antogs. Analysen per mål visar emellertid att målen 1, 2 och 3 genomförts på ett relativt tillfredsställande sätt medan målen 4, 5b och 6 visar en betydande eftersläpning. Inom varje mål avtecknar sig olika tendenser. Beträffande mål 1 har Grekland och framförallt Italien betydande eftersläpningar. För mål 2 finns eftersläpningar särskilt i Danmark, Italien och Nederländerna. Mål 3 visar, trots en ganska gott allmänt genomförande, ett relativt svagt genomförande i Italien. Denna medlemsstat har dessutom omprogrammerat så gott som samtliga sina program. Största delen av de program som avser målen 4 och 5b antogs i slutet av 1994 eller början av 1995, vilket har orsakat vissa förseningar i deras genomförande. Resultaten för mål 6 har påverkats av startsvårigheter i Sverige. Beträffande gemenskapsinitiativen Employment och ADAPT fattades besluten om antagande av programmen i slutet av december 1994 för det förra och i maj 1995 för det senare, och under de följande månaderna sökte medlemsstaterna samarbetspartner över gränserna. Därför kunde de första kontrakten med initiativtagare till projekt undertecknas först efter mitten av 1995, vilket förklarar varför anslagen inte utnyttjades under 1994, liksom den relativt låga utnyttjandegraden 1995. Däremot 102 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 var genomförandetakten under 1996 synnerligen tillfredsställande, och alla projekten fick åtminstone ett första förskott. EUGFJ Tabell 11-17: EUGFJ: Budgetgenomförande 1994-1996 avseende perioden 1994-1999 (inkl under 1995 frigjorda, överförda och återuppförda medel - miljoner ecu) Mål 1 Mål 5a Mål 5b Mål 6 Gemenskapsinitiativ Totalt (») Disponibelt m 6. 714,86 2. 571,91 1. 023,81 92,50 67939 11. 082,67 ÅTAGANDEN GSR Mil 5b Mil 6 M i ll 6. 692,25 Mil 5a 2. 189,76 1. 023,74 92,41 B DK D EL E F IRL I L NL A P FTN S UK 22,00 1368,25 1. 015,12 1319,15 150,54 592,63 704,79 6,70 8,76 1. 153,17 151,15 79,83 60,75 514,56 102,41 739,39 249,16 16,53 3432 137,44 114,74 40,22 100,39 6,95 6,30 234,92 229,84 331,69 81,95 0,30 22,58 60,75 11,60 17,99 18. 86 70,00 22,41 Totalt 6. 692,25 2. 189,71 1. 023,7. 92,41 9. 998,16 108,78 67,05 2. 117,73 1. 015,12 1. 851,40 1221,62 592,63 1. 035,90 16,83 63,61 206,95 1. 153,17 196,34 80,62 270,40 Gemenskaps initiativ 389,71 389,71 8,27 3,27 85,15 23,47 61,4 88,4 2,57 43,1< 0,49 3,7 13,27 8,45| 15,31 f 9,4 23,151 Totalt _GL_ 6. 69225 1189,76 1. 023,74 92,41 389,71 10387,87 117,05 7031 2. 202,92 1. 038,58 1. 912,86 1. 310,09 595,20 1. 079,04 1733 6738 220,23 1. 161,62 211,65 90,06 293,56 (*) Exklusive 43,65 miljoner ecu i budgetpost B2-1000 (Strukturåtgärder med direkt anknytning till marknadspolitiken) samt exklusive 356,6 miljoner ecu som återbetalats enligt förordn. (EEG) nr 2328/91 (enbart 1994). Mål 1 Mål 5a Mål 5b Mål 6 Gemenskapsinitiativ Totalt Genomförande totalt (1) 5. 560,19 1. 981,81 896,61 60^3 22832 8. 727,58 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Betalningar GSR Mil 5b Mal 6 Mall 4. 909,80 Mål 5a 1. 426,60 702,89 2,80 1,29 180,35 160,19 233,99 55,28 0,15 11,33 30,85 8,69 6,34 11,64 60,53 46,04 14,49 9,58 986,08 791,01 1249,04 97,49 535,70 392,06 5,39 7,01 735,11 101,33 59,10 4126 387,16 84,55 449,86 99,81 10,58 18,64 107,88 57,31 34,72 75,73 Totalt 4. 909,80 1. 426,60 702,89 60,53 7. 099,81 71,48 42,55 1. 553,59 791,01 1. 493,78 781,34 535,70 547,15 10,73 35,35 145,74 735,11 112,03 55,55 188,71 Gemenskaps-1 1 initiativ Totalt (2) 154,668 154,661 4. 909,80 1. 426,60 70239 6033 154,66 7. 254,47 76,36 4333 1. 590,59 802,74 1. 517,46 810,46 536,98 567,15 10,88 36,49 149,75 74134 116,63 58,06 196,05 V. 100% 85% 100% 100% 57% 94% 88% 72% 78% 100% 68% 83% För alla mål är de belopp som är föremål för åtaganden lägre än de ursprungligen beslutade. Detta beror på att programmen inte tillgodoräknats någon indexuppräkning och/eller att åtaganden omprogrammerats eller inte alls programmerats, så att en del av de åtaganden som ursprungligen planerades för åren 1994-1996 framflyttats till efter 1996. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 103 FFU Tabell 11-18: FFU: Budgetgenomförande 1994-1996 avseende perioden 1994-1999 (inkl. under 1995 frigjorda, överförda och återuppförda medel - miljoner ecu) Mål 1 Mål 5a Mäl 6 Gemenskapsinitiativ Totalt Disponibelt OL 80324 473,97 423 130,15 1. 41139 Mall 728,99 ÅTAGANDEN GSR Mil 5a Mil 6 425,72 1,43 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Gemenskapen 0,37 46,50 37,10 462,78 6,30 17,40 66,54 2,80 72,16 17,03 24,50 69,87 37,64 59,72 63,27 44,77 1,10 15,52 2,00 23,00 40,00 44,33 0,70 0,73 Totalt 728,99 425,72 1,43 1. 156,14 24,87 69,87 84,14 37,10 522,50 69,57 17,40 111,31 1,10 18,32 2,00 72,16 23,70 40,73 s| 6136 J Mål 1 Mäl 5a Mäl 6 Gemenskapsinitiativ Totalt GenomfOrande Totalt (1) 817,46 247,74 0,72 3037 1. 096,79 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN s UK Gemenskapen Betalningar GSR Mål 1 Mål 5a Mil 6 Totalt Gemenskaps initiativ 510,74 229,86 0,72 0,19 26,74 23,89 338,68 3,46 13,93 35,22 1,58 58,22 8,82 19,83 30,29 20,01 42,71 41,13 23,13 0,11 12,67 1,00 6,90 12,00 20,09 0,35 0,37 510,74 229,86 0,72 741,32 20,02 30,29 46,76 23,89 381,39 44,59 13,93 5835 0,11 14,25 1,00 58,22 7,25 1237 28,91 30,57 30,57 0,60 2,18 1,92 2,56 3,46 5,93 1,42 0,42 1,72 6,41 0,62 0,66 2,68 Gemenskaps-1 initiativ Totalt % 933 W3J 2,00 727 3,83 8,54 6,91 1938 4,38 0,85 5,72 2136 2,05 2,18 8,43 8, 0,46. 1 0, 91% 90% 34% 72% 89% % (2V(D 62% 93% 101% 99% 70% - 728,99 425,72 1,43 9336 1. 249,70 26,87 77,14 87,97 45,64 529,41 89,15 21,79 112,16 1,10 24,04 2,00 93,52 25,75 42,91 69,79 0,46 Totalt m 510,74 229,86 0,72 3037 771,89 20,62 32,47 48,67 26,45 384,85 50,52 15,35 58,77 0,11 15,96 1,00 64,63 7,87 13,03 31,59 Sammanlagt 771,9 miljoner ecu hade utbetalats vid utgången av 1996 av åtaganden på 1,168 miljard ecu 1994-1996, d. v. s. 69%. Procentsatsen uppgår till 70% för mål 1, 54% för mål 5a och 50% för mål 6. Vid utgången av 1996 hade åtaganden gjorts för 45% av det totala stödbeloppet för programperioden. Det är därför nödvändigt att noga följa upp genomförandet av programmen på fältet. Det visar sig att det verkliga genomförandet (verkställda utgifter/totalt beräknade kostnader) i många fall ligger mycket under budgetgenomförandet, särskilt för de program som även budgetmässigt är försenade. Om dessa program inte snabbt kan inhämta eftersläpningen kommer det att bli mycket svårt att genomföra åtagandet och utbetalningen av hela det beviljade stödet. 104 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 B. KONTROLLER OCH FINANSIELL FÖRVALTNING Ett korrekt och effektivt utnyttjande av strukturfondernas medel är en förutsättning för att de skall få en verklig effekt på fältet. I egenskap av ansvarig för genomförandet av gemenskapens budget enligt artikel 205 i fördraget övervakar kommissionen även kvaliteten på de system för förvaltning och kontroll som gemenskapen och medlemsstaterna tillämpar. Detta krav, som delas av medlemsstaterna och som upprepats av kommissionen vid flera tillfällen, har blivit särskilt aktuellt i samband med initiativet för en sund och effektiv förvaltning (SEM 2000 - Sound and efficient management) som lanserades 1995 och som gick in i en aktiv fas 1996. Denna kontroll, som särskilt berört strukturpolitiken, har gjort det möjligt att i samarbete med medlemsstaterna granska alla de villkor och åtgärder som krävs för en gemensam effektiv förvaltning av gemenskapsfonderna. 1. Kontroller I förlängningen av den verksamhet som bedrivits de föregående åren och inom ramen för initiativet SEM 2000, har kommissionens kontroller bestått i att verifiera att lämpliga system för finansiell uppföljning och förvaltning av programmen införs i medlemsstaterna. Enligt artikel 23. 1 i förordning (EEG) nr 4253/88 i dess ändrade lydelse, har medlemsstaterna ansvaret för att strukturfondernas medel används på ett korrekt sätt och för att förebygga oegentligheter. De kontroller kommissionen genomför syftar därför till att dels verifiera att kontroll- och förvaltningssystemen är tillförlitliga, dels att kontrollera regelmässigheten i utgifterna. 1. 1. Kontroller utförda av de enheter inom kommissionen som ansvarar för strukturfonderna ERUF: För ERUF:s del genomfördes 26 kontrollbesök på platsen under 1996 (fem i Spanien, fyra i Tyskland och Portugal, tre i Irland, två i Österrike, Belgien, Finland och Frankrike och ett i Nederländerna och Sverige). Dessa kontroller, om vars program medlemsstaterna underrättas, syftar främt till att verifiera att det finns effektiva system för förvaltning och kontroll av verksamheten, men även att de uppgifter som lämnas till kommissionen (särskilt utgiftsverifikationerna) är tillförlitliga. I andra hand skall de göra det möjligt att verifiera regelmässigheten i utnyttjandet av ERUF:s anslag, noggrannheten i räkenskaperna samt legitimiteten, regelmässigheten och kvaliteten i den finansiella förvaltningen, varvid hänsyn tas till målen för varje stödinsats, samt till gemenskapens regler och grundprinciper. Varje kontrollprogram har inrättats med beaktande av bl. a. de kontroller som gjorts av kommissionens finanskontroll och revisionsrätten, samt till resultaten av en riskanalys. Kontrollen ger belägg för att det förekommer individuella eller systematiska oegentligheter. I allmänhet innebär dessa en brist på tillförlitlighet i de verifikationer över utgifter som ligger till grund för kommissionens utbetalningar och förskott, samt brister i vissa interna kontrollrutiner. Utgiftsdeklarationerna innefattar ofta utgifter som inte berättigar till finansiering från ERUF (såsom löner eller driftskostnader för ministerier eller andra offentliga organ), och de utgifter som deklareras som faktiskt anslagna innefattar ibland beräkningar över framtida utgifter. Deklarationer över mottagarnas utgifter underställs ibland kommissionen och bestyrks av de nationella myndigheterna utan att betryggande interna kontroller förekommit, vilket kan leda till felaktiga förslag och formella oegentligheter. Dessutom respekteras i många regioner inte gemenskapens regler om offentlig upphandling till fullo, och programmeringen av stödet följs inte upp eller utvärderas med tillräcklig noggrannhet. I vissa fall verkställs inte juridiska och finansiella åtaganden eller utbetalningar inom de tidsfrister som fastställs i besluten om beviljande av stöd. I många program från den första programperioden har vissa svagheter i medlemsstaternas centrala redovisningssystem uppenbarat sig i samband med att de avslutats. Efter dessa kontroller vidtar kommissionen de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att alla de oegentligheter som upptäckts av dess egna enheter eller av revisionsrätten följs upp och rättas till. Ofta görs denna rättelse genom avdrag av det belopp som anses oberättigat från medlemsstatens nästa utgiftsdeklaration för ett visst program. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 105 ESF: För att kontrollera utnyttjandet av ESF:s medel gjordes 84 kontrollbesök, d. v. s. flera än 1995 (73). Kontrollerna gjordes enligt ett årligt program som i förväg meddelats medlemsstaterna, men ett visst antal oprogrammerade besök görs också i samarbete med kommissionens enhet för samordning av bedrägeribekämpning (UCLAF). I enlighet med artikel 23. 1 i förordning (EEG) nr 4253/88 i dess ändrade lydelse inriktades kontrollerna på de system för förvaltning och kontroll som införts av medlemsstaterna, och som skall garantera att ESF:s verksamhet genomförs korrekt. Inom denna ram innefattade kontrollerna även granskning av vissa åtgärder och besök hos de slutliga stödmottagarna. Förbättringar har skett mellan 1990 och 1995 och lämpliga åtgärder och ändringar har gjorts av medlemsstaterna. Likväl upptäcks fortfarande svagheter i förvaltningssystemen och ofullkomligheter i kontrollsystemen på olika nivåer i partnerskapet. Svårigheter finns kvar, särskilt när det gäller bedömning av projekt och val av utbildningsanstalter, utnyttjande av i naturafördelar, brist på öppenhet och publicitet då det gäller stöd från ESF, orimligt höga kostnader, otillräcklig delegering av ansvar från förvaltningarnas sida, etc. ESF:s åtgärder är immateriella och följaktligen svårare att kontrollera. Medlemsstaterna uppmanas därför att skapa respekt för sina kontrollsystem och att göra flera kontroller på platsen. EUGFJ: Under 1996 gjordes 26 besök för att kontrollera utnyttjandet av EUGFJrs anslag, alltså färre än 1995 (35), men flera än 1994 (21). Kontrollbesöken organiserades i flertalet fall på initiativ av de enheter som ansvarar för EUGFJ (22), men även av kommissionens finanskontroll (3) eller av den berörda medlemsstaten (1). Huvudsyftena var att utvärdera de tillämpade förvaltnings- och kontrollsystemen, kontrollera om de ekonomiska rapporterna och räkenskaperna samt det fysiska genomförandet stämmer överens med gemenskapsreglerna, beslutaom beviljande av stöd och de utgifter som uppgetts till EUGFJ. Förutom de kontrollbesök som gjordes i två av de tre nya medlemsstaterna och utgifter föranledda av tillämpning av förordning (EEG) nr 2328/91 har alla kontroller avsett program och åtgärder från den första programperioden 1989-1993, för vilka åtagandena skulle göras före utgången av 1993 eller, om förlängning medgetts, under 1994 eller 1995. De system som införts av flertalet medlemsstater för att förvalta stöden och verifiera de deklarerade utgifterna fungerar i allmänhet korrekt. Vissa svagheter och oegentligheter har emellertid upptäckts i praktiskt taget alla medlemsstater och inom alla åtgärder. Än en gång måste framhållas att gemenskapsreglerna om offentlig upphandling inte respekterats, att stöd beviljats för utgifter som inte berättigar till stöd (på grund av typen av utgifter eller datum för betalningen), att det förekommit stora förseningar i utbetalningarna till mottagarna, brist på publicitet och information om medfinansieringen från EUGFJ, otillräckliga kontrollåtgärder, felaktig tillämpning av omräkningskursen, risk för överlappning mellan anslag från olika källor inom gemenskapen till samma åtgärder, och osäkerhet beträffande giltigheten av vissa åtaganden som ingåtts före utgången av den föreskrivna tiden. Erfarenheterna från två av de nya medlemsstaterna och resultaten från kontrollerna där har i stort sett varit positiva; dessa länder har helt lyckats överföra gemenskapsreglerna till sin egen lagstiftning och sina ibland relativt komplicerade nationella förfaranden, och har ansträngt sig för att tillämpa gemenskapens regler korrekt. FFU: Fem kontrollbesök har genomförts av de enheter som ansvarar för FFU, varav två med finanskontrollens medverkan. I Kalimnos (Grekland), var uppförandet av en dykarskola inte tillfredsställande, och en förklaring från de grekiska myndigheterna förväntades i början av 1997. I Tyskland gjordes ett besök i Bremen. Inga större oegentligheter upptäcktes vid ett besök i Portugal (Lissabon och Péniche). Brev har skickats till de berörda medlemsstaterna för att informera dem om de problem som påträffats och rekommendera lämpliga åtgärder. Därutöver har vissa medlemsstater i enlighet med artikel 23 i förordning (EEG) nr 4253/88 i dess ändrade lydelse uppmanats att göra ytterligare kontroller och att informera kommissionen om resultatet. Kommissionen har också föreslagit vissa finansiella ändringar i de program eller åtgärder inom vilka oegentligheter upptäckts, i de fall då enligt artikel 24. 2 i förordning (EEG) nr 4253/88 risk för felaktigt utnyttjande av gemenskapsmedel fastställts. 106 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 1. 2. Kontroller utförda av Finanskontrollen Under 1996 inriktade finanskontrollen sin kontroll av strukturfonderna efter utvecklingen av initiativet SEM 2000 för förbättring av den finansiella förvaltningen2. Denna verksamhet har dels utvecklats mot en rationalisering och samordning av kontrollerna, dels har inriktningen på revision av de kontrollsystem som inrättats i medlemsstaterna förstärkts. Finanskontrollen genomförde 75 kontroller på platsen med totalt kontrollerade utgifter motsvarande de stödformer som var föremål för revision, av storleksordningen 4,2 miljarder ecu. De belopp som kan återkrävas uppgår till 1,152 miljon ecu för EUGFJ och 31,78 miljoner ecu för ESF. som finanskontrollen upprättat. För att på bästa Kontrollprogrammet syftade i första hand till att säkerställa att strukturfondernas transaktioner är lagliga, korrekta och effektiva, och att komplettera den revisionsakt för varje fond och varje medlemsstat sätt utnyttja de olika kontrollmyndigheternas resurser och i enlighet med de riktlinjer som fastställts av kommissionen inom ramen för SEM 2000, fördes under 1996 fortsatta förhandlingar i syfte att utvidga de samarbetsprotokoll som tecknats mellan kommissionens finanskontroll och de berörda nationella kontrollinstanserna till att omfatta även de nya medlemsstaterna. De fördjupade diskussioner som förts med Nederländerna har gjort det möjligt att anpassa protokollens utformning till de decentraliserade kontrollsystem som tillämpas i medlemsstater med liknande struktur (bl. a. Förenade kungariket, Sverige och Finland) och till de system som tillämpas i medlemsstater med federal struktur (Belgien, Tyskland och Österrike). Följaktligen undertecknades 1996 tre nya protokoll: den 2 februari med Nederländerna, den 17 juni med Portugal och den 17 oktober med Sverige. Samordningen av kontrollerna har fått en ny impuls, och samordningsmöten har hållits med sju av de åtta medlemsstater som undertecknat protokoll, samt med en medlemsstat som ännu inte undertecknat något protokoll. 1. 3. Undersökningar utförda av UCLAF Under 1996 organiserades, förutom de kontroller som genomfördes enligt ovannämnda årliga program, omkring ett fyrtiotal undersökningsuppdrag rörande strukturåtgärder av kommissionens enhet för samordning av bedrägeribekämpning (UCLAF), ensam eller tillsammans med berörda enheter. Antalet undersökningar som inletts av kommissionen tillsammans med medlemsstaterna i fall där bedrägeri förekommit eller misstänkts uppgick till 88 fall, vilket var mindre än 1995 (112 fall), men avsåg ett fyra gånger så stort belopp (88 miljoner ecu mot 23 miljoner). Bland undersökningarna finns fallet med förskingring av medel inom RENAVAL-programmet i regionen Provence-Alpes-Côte d'Azur, där vissa folkvalda blivit föremål för rättsliga åtgärder för korruption. Dessutom har en allmän brist på efterlevnad av reglerna för offentlig upphandling kunnat konstateras Ett annat exempel berör fiskeripolitiken och beviljandet av ett gemenskapsstöd på 5,9 miljoner ecu till tre projekt för bildande av blandade bolag för prioriterad tillförsel av produkter från deras fiske till gemenskapens marknad. Flera exempel är knutna till överdrivna utgifter eller utnyttjande av brevlådeföretag, särskilt inom yrkesutbildningen3. 2 Se nedan. 3 Se fall som citeras i årsrapporten 1996 om skydd av gemenskapens finansiella intressen, KOM (97) 200 slutlig, 6. 5 1997. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 107 1. 4. Anmälningar från medlemsstaterna om oegentligheter Under 1996 har 297 fall av oegentligheter eller bedrägeri avseende c:a 64 miljoner ecu som upptäckts av medlemsstaterna anmälts till kommissionen enligt förordning (EG) nr 1681/944. Ett dominerande antal fall har konstaterats inom ESF (129 fall berör ESF, 106 fall EUGFJ-U, 59 fall ERUF och 3 fall FFU), och större ekonomiska konsekvenser i de fall som rapporterats för ERUF (c:a 29,9 miljoner ecu avser ERUF, 23,6 miljoner ESF, 10 miljoner EUGFJ-U och 0,33 miljoner FFU). Den vanligaste formen av oegentligheter (50% av fallen) berör utgifter för vilka dokument är ogiltiga eller verifikationer saknas. I övrigt avser 11% av oegentligheterna fall i vilka andra villkor enligt förordningar eller avtal inte respekterats, 10% ofullständigt genomförande av planerad verksamhet och resten andra oegentligheter. Alla dessa oegentligheter kan inte betraktas som obetydliga, eftersom de ibland döljer företeelser av större omfattning. De vanliga kontrollerna, av dokument eller på platsen, genom undersökningar utförda av medlemsstaternas behöriga myndigheter, är ett effektivt medel för att avslöja och förebygga oegentligheter (85% av de meddelade fallen). 2. Förbättrad finansiell förvaltning Kommissionen tillkännagav i november 1995, i samband med den tredje fasen av initiativet SEM 2000, sin avsikt att inrätta en grupp av personliga representanter för finansministrarna (GRP) under ordförandeskap av A. Gradin och E. Liikanen, ledamöter av kommissionen resp. ansvariga för finanskontrollen och budgeten. Gruppen har fått i uppdrag att lämna förslag till prioriterade åtgärder för att förbättra den finansiella förvaltningen av den del av unionens utgifter som förvaltas i medlemsstaterna. Gruppen sammanträdde sex gånger under 1996 och undersökte flera aspekter av finansförvaltningen av intresse för strukturfonderna, bl. a. medel för att förbättra genomförandet och budgetberäkningarna, regler för stödberättigande, utvärdering av program, medlemsstaternas skyldigheter när det gäller finansiell kontroll, och tillämpningen av finansiella sanktioner i fall av oegentligheter. Gruppens rapport mottogs i stort sett väl av ECOFIN-rådet den 11 november och 2 december 1996 och av Europeiska rådet i Dublin den 13-14 december 1996. I synnerhet när det gäller reglerna för utgifternas berättigande, som hittills varit en betydande källa till fel och oegentligheter, har den översyn som påbörjades i september 1994 i en intern arbetsgrupp inom kommissionen under finanskontrollens ledning utmynnat i att 22 blad utarbetats som preciserar vissa typer av utgifter och juridiska begrepp5. Dokumentet lades först fram för GRP och har sedan varit föremål för fördjupade diskussioner i strukturfondernas kommittéer6. På så sätt har ett verkligt partnerskap etablerats och ett stort antal påpekanden och krav på förklaringar formulerade av medlemsstaterna har analyserats. Denna process har gjort det möjligt att modifiera bladen för att göra dem till ett instrument för förbättring av strukturfondernas förvaltning och på så sätt väsentligt minska oegentligheterna. Efter dessa fördjupade diskussioner inom GRP och kommittéerna antog kommissionen den 19 november 1996 ett utkast till beslut, i syfte att integrera de nya anvisningarna om stödberättigande i alla programbeslut och detta utkast omfattade de 22 bladen med preciseringar av utgifter som berättigar till stöd från strukturfonderna. Kommissionen fattade detta beslut den 23 april 1997 efter att på nytt ha rådgjort med strukturfondernas kommittéer. 4 EGT nr L 178, 12. 7. 1994. Se tabellerna nr 3 och 9 i årsrapporten 1996 om skydd av gemenskapens ekonomiska intressen. 5 EGT nr L 146, 5. 6. 1997. 6 Rådgivande kommittén för regional utveckling och omställning, Kommittén enligt artikel 124 i (STAR- (se kapitel HI. A. 5. Yttranden från Romfördraget (ESF-kommittén), Kommittén för jordbruksstruktur och landsbygdsutveckling kommittén), Ständiga förvaltningskommittén för fiskets struktur kommittéerna). 108 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 C. SAMORDNING MELLAN DE OLIKA FINANSIERINGSORGANEN 1. Sammanhållningsfonden I artikel 1 i rådets förordning om inrättandet av en sammanhållningsfond fastställs att den får bidra till finansieringen av projektstadier som är tekniskt och finansiellt fristående. Artikel 9 i förordningen föreskriver att ingen utgiftspost samtidigt får uppbära stöd från sammanhållningsfonden och från strukturfonderna. Skälet till dessa bestämmelser ligger i att sammanhållningsfonden måste kunna finansiera två eller flera stadier av ett globalt projekt samtidigt med ERUF, eftersom en samverkan mellan finansieringsorganen medverkar till att maximera effekten av finansieringarna och till att påskynda bl. a. förverkligandet av de transeuropeiska transportnäten. En nära samverkan mellan finansieringsorganen krävs för att projekt skall kunna genomföras etappvis. Att en noggrann fysisk och finansiell uppföljning av projekten säkerställs är en nödvändig fömtsättning härför. För att undvika varje överlappning mellan gemenskapsstöd från olika källor definieras stadier som kan identifieras separat utifrån fysiska indikatorer, och ett exakt datum fastställs från och med vilket ansökningar om utbetalning och verifikationer kommer att beaktas för finansiering. Som allmän regel godtar kommissionen endast fakturor i original som dokument för validering. Följaktligen är det uteslutet att samma faktura kan intensifierar kommissionen sina kontrollbesök i övergångsfasen från ett finansieringsorgan till ett annat. De ansvariga för förvaltningen av sammanhållningsfonden organiserar med jämna mellanrum möten gemensamt med de andra finansieringsorganen, särskilt ERUF, för att säkerställa bästa möjliga samordning. Det säger sig självt att det administrativa ansvaret för förvaltningen av projekt uppdelade i stadier är mera komplicerat än då det gäller klart avgränsade, separata arbeten. två finansieringsorgan. Dessutom lämnas till 2. EIB Målet ekonomisk och social sammanhållning har stadfästs i Fördraget om upprättandet av Europeiska unionen. EIB bekräftar i sak att detta mål förblir dess avgörande prioritering. Under 1996 ökade bankens utlåning med 8,4% jämfört med 1995 (mot en ökning på 7,5% från 1995 till 1996 och 1,6% från 1994 till 1993). Summan av de transaktioner som undertecknades 1996 i gemenskapen uppgick till 20,946 miljarder ecu mot 18,603 miljarder 1995 (en ökning med 12,6%), 17,682 miljarder 1994 och 17,724 miljarder 1993 (d. v. s. 5,2% per år). Lån beviljades till projekt i alla medlemsstaterna inklusive Österrike, Finland och Sverige, där verksamheten fått en snabb start. Ökningen av stödet var särskilt betydande för TEN och i synnerhet i Grekland, Danmark och Sverige. Resultaten i de olika medlemsstaterna har i hög grad avvikit från föregående års: en kraftig uppgång kan konstateras i Italien, Grekland, Nederländerna och Tyskland, och en tendens till nedgång i Spanien, Danmark och Irland. Koncentrationen av finansieringen till investeringar i regionala utvecklingsområden, som avtog 1994 (72,4% 1994 mot 74,3% 1993) återhämtade sig 1996 jämfört med 1995. Koncentrationen överträffade sålunda de prognoser som gjordes vid mitten av 1996 av EIB själv. Sammantaget för regioner med ekonomisk eftersläpning (mål 1) uppgick lånefinansieringen till 6,816 miljarder ecu, d. v. s. 49% av det totala belopp som anslagits till regional utveckling (46% 1995, 48% 1994 och 58% 1993). Verksamheten i dessa regioner återhämtade sig alltså i jämförelse med 1995 utan att nå upp till 1993 års resultat. Beträffande verksamheten i de fyra medlemsstater som åtnjuter stöd från sammanhållningsfonden (Grekland, Spanien, Irland och Portugal), uppgick finansieringen till 4,477 miljarder ecu, vilket i stort sett är ett lika stort belopp som de föregående åren. Efterfrågan på lån har fördubblats i Grekland och förblivit oförändrad i Portugal, medan en avtagande investeringsnivå ledde till en mindre tillbakagång i utlåningen till Spanien och Irland. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 109 Tabell 11-19: EIB: Finansiering av regional utveckling (miljoner ecu) 1996 1995 1994 1993 EIB:s totala verksamhet inom gemenskapen (1) Regional utveckling Mall 19. 810 13805 70% 6. 816 49% 4. 477 32% 17. 782 12143 68% 5. 620 46% 4. 648 38% 16. 624 12035 72% 5. 748 48% 4. 743 39% 16. 779 12462 74% 7. 228 58% 6. 142 34% Länder som tar emot stöd från Sammanhållningfonden (1) Beviljat finansieringsbelopp, dvs tecknade individuella lån och anslag avsedda för pågående globallån. Per sektor fortsätter stödet till infrastruktur att öka och svarar för 77% av bankens verksamhet. Lånen till kommunikationer har stabiliserats i jämförelse med 1995, då de ökade kraftigt tack vare en klar återhämtning för lån till telekommunikationer, särskilt mobiltelefoni. Stödet till miljön, inkl. urban mfrastruktur, ökar också. Antalet godkända projekt på energiområdet har ökat påtagligt, särskilt inom naturgassektorn. Tabell 11-20: EIB: Finansiering av regional utveckling fördelad på sektorer (miljoner ecu) Regional utveckling Totalt % Energi Transport Telekommunikationer Miljö och andra infrastrukturer Industri, jordbruk och tjänster 4. 076 3. 574 1. 066 1. 826 3. 263 13. 8051 29% 26% 8% 13% 24% 100% Totalt! Vikten av målet "regional utveckling" visar en återhämtning jämfört med tendensen de senaste åren. Kommissionen uppmanar banken att ägna särskild uppmärksamhet åt sin verksamhet i de länder som får stöd från sammanhållningsfonden. 3. EKSG På grundval av artikel 56. 2a i Parisfördraget förfogar gemenskapen, i princip fram till och med den 30 juni 1997, över ett låneorgan för investeringar i omställning som skapar arbetstillfällen i de områden som påverkas av nedgången i verksamheten och sysselsättningen inom kol- och stålsektorn. Lånen löper med subventionerad ränta, som beräknas med hänsyn till antalet skapade arbetstillfällen, maximalt 3% under 5 år. Inför Parisfördragets upphörande har kommissionen beslutat7 att inte ta upp låneansökningar till behandling som inkommer till kommissionen efter den 31 december 1996. Den totala volymen nya omställningslån från EKSG som godkändes av rådet 1996 uppgick till 379,6 miljoner ecu och avsågs skapa c:a 27. 000 arbetstillfällen. Åtagande gjordes för räntesubventioner till löpande lån till ett belopp av 37,25 miljoner ecu från EKSG:s budget för budgetåret 1996. Kommissionen betalade ut 85 omställningslån under 1996, varav 84 partiella lån knutna till globala lån till ett belopp av 152,6 miljoner ecu, och ett direkt lån till ett belopp av 14,6 miljoner ecu. 7 EGT nr C 175, 28. 6. 1994. Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 // Denna rapport framläggs enligt artikel 16 i förordning (EEG) nr 2052/88 i dess ändrade lydelse enligt förtydligande i artikel 31 i förordning (EEG) nr 4253/88 i dess ändrade lydelse. Syftet är att redovisa hur bestämmelserna om strukturfonderna tillämpades under 1996, och då särskilt hur dessa uppfyller sina mål (mål 1 till 6). Rapportens utformning motsvarar de regelmässiga kraven men den har även undergått vissa förändringar. Den nyhet som infördes i den sjunde årsrapporten (1995) och som bestod i att ett tvärgående tema behandlades genom hela rapporten har vidhållits. Det tema som belyses i den här rapporten är den tekniska utvecklingen. I linje med de föregående utgåvorna har även de finansiella upplysningarna och år 1996 satt i sitt rätta perspektiv mot bakgrund av programperioden 1994-99 behandlats uttömmande. Å andra sidan har rapportens utformning utvecklats vidare. För första gängen har alla redogörelserna för strukturfondernas olika insatser i var och en av medlemsstaterna samlats i ett kapitel för att ge en samlad - men tydlig - bild av de strukturprogram som genomförts i varje land. Likaledes har utvärderingsarbetet samlats i ett kapitel. Rapporten är uppdelad i två stora delar. I den första - kapitlen I - TV - behandlas på ett övergripande sätt de satsningar som genomförts i gemenskapen 1996. 1 kapitel I redogörs för hur strukturåtgärderna har genomförts under 1996 (GSR och SPD, gemenskapsinitiativ, nyskapande åtgärder) inom ramen för den för hela fleråriga programplaneringsperioden. Redogörelserna görs övergripande gemenskapen. Kapitel II ägnas åt budgetgenomförandet för år 1996, även detta inom den fleråriga ramen, samt andra frågor av finansiellt slag - ekonomisk förvaltning, kontroll av fondernas utgifter - och åt komplementariteten med den övriga gemenskapspolitiken, en aspekt som det läggs fortsatt särskild tonvikt vid i linje med föregående rapporter. Kapitel IQ handlar om olika institutionella frågor knutna till interinstitutionella socioekonomiskt och regionalt partnerskap samt information om fondernas verksamhet. I kapitel IV samlas all utvärderingsverksamhet, antingen det gäller utvärdering inom ramen för strukturfondernas programperiod (utvärderingar före, under och efter genomförandet) eller utvärderingar som avser mer specifika ämnen (större projekt, tematiska utvärderingar, utvärderingsmetoder). relationer på gemenskapsnivå strukturfondenia, från till I rapportens andra del - kapitlen V - X - undersöks strukturfondernas genomförande närmare, även där ur olika synvinklar. I kapitel V redogörs för programmen och genomförandet i varje medlemsstat. De följande kapitlen, som enbart består av ekonomiska tabeller, utgör en detaljerad redogörelse för det finansiella genomförandet år 1996 (kapitel VI), genomförandet år 1994-96 (kapitel VII), den regionala uppdelningen av det finansiella genomförandet (kapitel VIII), de större projekten (kapitel IX) samt ERUF:s och ESF:s pilotprojekt (kapitel X). A. AR 1996 1. Den första rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen* Kommissionen antog den första rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen i november 1996 enligt artikel 130b i fördraget, där det föreskrivs att en rapport skall läggas fram "om de framsteg som har gjorts för att uppnå ekonomisk och social sammanhållning och om hur de olika medel som anges i denna artikel har bidragit till detta". I rapporten analyseras iakttagna tendenser när det gäller sammanhållning i medlemsstater, regioner och sociala grupper och effekterna av medlemsstaternas och EU:s politik på sammanhållningen. På nationell nivå har en konstant tendens till en större konvergens noterats under de senaste tio åren. Inkomsten per capita i de fyra fattigaste medlemsstatenia har ökat från 66 % till 74 % av genomsnittet i gemenskapen. Arbetslösheten är för närvarande den främsta ekonomiska utmaningen i medlemsstaterna. Även om det under de senaste tio åren har skapats netto 7 miljoner arbetstillfällen, har denna siffra inte kompenserat ökningen av den yrkesverksamma delen av befolkningen och antalet arbetslösa i EU var 1995 18 miljoner, eller nästan 11 %. Arbetslösheten är särskilt hög i Spanien, där den idag berör en KOM(96) 542 slutlig, 6. 11. 1996. HO Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 4. Europeiska investeringsfonden Europeiska investeringsfonden, som inrättades i juni 1994 efter beslut av Europeiska rådet i Edinburgh, stöder investeringar på lång och medellång sikt inom två områden som är väsentliga för den europeiska ekonomins utveckling, de transeuropeiska nätens och SME: utveckling. I sin egenskap av den institution inom unionen som är specialiserad på kreditgarantier, och i samverkan med de andra finansierande institutionerna och organen strävar den efter att underlätta insatser av privat kapital i TEN-projekt och att underlätta SME:s anskaffning av investeringskapital. Under 1996 uppgick den totala volymen undertecknade transaktioner till 833 miljoner ecu, varav hälften avsåg TEN och hälften SME. Som exempel på verksamhet inom ramen för TEN spelar EIF en viktig roll i finansieringen av förbättringar av Kataloniens motorvägsystem. Som exempel på verksamhet för att främja SME garanterar EIF genom specialfonden för investeringar i Mersey side (Merseyside Special Investment Fund - MSIF) en del av de lån som beviljas av en affärsbank till två underfonder som i sin tur lämnar lån till SME i denna mål 1-region. Stödet från EIF:s sida samordnas med ERUF:s för att maximera gemenskapens stöd till MSIF. Dessutom har EIF startat en ny verksamhet riktad till SME under 1996. Det handlar om ett pilotprojekt för tillväxt och miljö som skapats på initiativ av Europaparlamentet, i vilket kommissionen och EIF samverkar för att göra det lättare för SME att skaffa banklån för investeringar på miljöområdet. De sex första besluten togs 1996. 5. EES finansiella mekanism Genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet inrättades en finansiell mekanism för att stödja gemenskapens mål om ekonomisk och social sammanhållning. Mekanismen skall i princip finansieras av EFTA-länderna och förvaltas av EIB. Omfattningen av mekanismen fastställs i protokoll nr 38 till avtalet. Det totala bidragsbeloppet uppgår till 500 miljoner ecu för perioden 1994-1998, och en räntesubvention på 2% per år lämnas för en total lånevolym på 1,5 miljard ecu under 10 år. Mottagare av mekanismens finansiella stöd är Grekland, Irland, Nordirland, Portugal och strukturfondernas spanska mål 1-regioner (under perioden 1989-1993). Efter Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning utgår de tre ländernas bidrag till EES-mekanismen numera över gemenskapens budget (post B2-401 med ett anslag på 108 miljoner ecu per år). Kommissionen är numera såsom ansvarig för gemenskapens budget medansvarig för mekanismen och representerad i den kommitté som har till uppgift att godkänna projekten. En rapport om genomförandet av mekanismen under perioden 1 januari 1995 - 30 juni 1996 har utarbetats8. De räntesubventioner som beviljades 1996 motsvarar godkända lån på ett sammanlagt belopp på 305 miljoner ecu till fem projekt i Spanien och ett i Grekland. Vidare godkände kommittén bidrag till ett belopp på 151,7 miljoner ecu avseende två projekt i Grekland, fyra i Spanien, ett i Irland, ett i Nordirland och ett i Portugal. Projekten faller inom de tre områden som är berättigade till stöd från mekanismen: transporter, miljö, samt utbildning och undervisning. 8 KOM (96) 653 slutlig, 13. 12. 1996. Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 111 Tabell 11-21: Finansiering från EES finansiella mekanism (miljoner ecu) | Grekland | Irland | Nordirland | Portugal 1 Spanien | Totalt Godkända subventioner Transport Miljö Utbildning övrigt Totalt Godkända lån Transport Miljö Utbildning Totalt 12,1 8,3 1,1 1,1 22,6 42,9 0,0 0,0 42,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 8,0 0,0 0,0 0,0 8,0 0,0 0,0 0,0 0,0 25,5 0,0 0,0 0,0 25,5 127,7 0,0 0,0 0,0 46,7 45,4 0,0 92,1 164,1 214,2 0j0 378,3 45,6 55,0 46,5 1,1 148,2 334,7 214,2 0 548,9 Kalla: Kommissionens Årsrapport om EES finansiells mekanism. (KOM (96) 633 slutlig. 13. 12. 1996). D. KOMPLEMENTARITET MED ÖVRIG GEMENSKAPSPOLITIK 1. Strukturfonderna och sysselsättningen Ett stort antal riktlinjer har antagits av kommissionen för att betona nödvändigheten av sammanhang mellan gemenskapens strategi för sysselsättningen, utformad av Europeiska rådet, och de åtgärder som stöds av strukturfonderna. Nödvändigheten har understrukits i kommissionens meddelande om strukturinsatser och sysselsättningen9. Strukturfonderna bör kunna lämna ett varaktigt bidrag till sysselsättningen genom en bättre jämvikt mellan materiella och immateriella investeringar. Ett visst antal strategiska hjälpmedel bör göra det möjligt för strukturfonderna att förbättra sin effektivitet i kampen mot arbetslösheten genom att utnyttja de finansieringsutrymmen det nuvarande regelverket ger. Det gäller att ge de mänskliga resurserna en sådan plats att förutsättningarna för en långsiktig tillväxt tryggas, och därigenom förbättra kapaciteten att absorbera de förändringar den tekniska utvecklingen ger upphov till. Sysselsättningsgraden i den ekonomiska tillväxten bör utvecklas genom nyskapande och genom exploatering av de möjligheter att skapa sysselsättning de nya socioekonomiska behoven ger. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna bör vara mera aktivitetsskapande och riktas mot de missgynnade gruppernas (unga arbetssökande, långtidsarbetslösa och kvinnor) speciella problem på arbetsmarknaden. Meddelandet betonar vikten av att integrera alla viktiga parter i arbetet med att förnya arbetsmarknaden. strukturpolitiken har kommissionen Sedan detta meddelande utgavs har dess teman upprepats i förtroendepakten för sysselsättningen10. När det gäller föreslagit, dels, att de finansiella handlingsutrymmen som finns i nuvarande program skall utnyttjas för att skapa en speciell reserv för stöd till sysselsättningen, dels, att de nya riktlinjerna för mål 2 (1997-1999) skall inriktas på att skapa arbetstillfällen, och slutligen, att halvtidsgenomgången av målen 1, 3, 4 och 5b skall utgöra ett tillfälle att justera åtgärderna för att främja sysselsättningen. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt utvecklingen av SME för att göra det möjligt för dem att omsätta resultat av forskning och utvecklingsverksamhet i ny verksamhet och nya arbetstillfällen, men också för att skapa en gynnsam miljö för initiativtagande och lokal sysselsättning. Förtroendepakten för sysselsättningen har till särskilt mål att främja upprättandet av territoriella pakter för sysselsättningen Dessa fick ett nytt politiskt uppsving vid Europeiska rådet i Florens, deras riktlinjer fastställdes under hösten, och vid årets utgång hade de flesta medlemsstaterna utarbetat egna paktförslag11. 9 KOM (96) 109 slutlig, 20. 3. 1996. 10 SEK (96)1 slutlig, 5. 6. 1996. 1 ' Se Inledning. A. 2. Stödet till sysselsättningen och kapitel ffl. B. Regionalt partnerskap. 112 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Meddelandet om strukturstödet och sysselsättningen tjänade även som utkast vid utarbetandet av de nya riktlinjerna för mål 2 (1997-1999) som offentliggjordes av kommissionen den 30 april 1996. Det övergripande målet är att förbättra produktionsstrukturen, särskilt i SME, och arbetskraftens kompetens. Tonvikten bör ligga på förbättring av ledningens kompetens och på anpassning av yrkeskunnandet, så att de mänskliga resurserna kan bidra till förnyelseprocessen när det gäller teknik och organisation12. 2. Strukturfonderna och lika möjligheter I en resolution från rådet av den 2 december 199613 bekräftas vikten av att integrera principen om lika möjligheter i strukturfonderna. Det erinras där om att strukturfonderna bör stödja åtgärder som medverkar till en ökad jämställdhet mellan män och kvinnor. Resolutionen uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att, bl. a. genom övervakningskommittéerna, ökar strukturfondernas ansträngningar i detta avseende, att utvärdera strukturfondernas bidrag till strävandena att öka jämställdheten när det gäller mäns och kvinnors möjligheter, och att beakta dessa utvärderingar i framtida förslag till revision av strukturfondernas förordningar. Även om vissa specifika åtgärder inom programmen genomförs i medlemsstaterna, till belopp som varierar mellan dessa, har flertalet valt ett övergripande angreppssätt och stöder principen om lika möjligheter i alla dimensioner, vilket försvårar en exakt beräkning av de belopp som speciellt avsätts för att främja principen. Detta betyder inte någon tillbakagång när det gäller prioriteringen. Allmänt kan konstateras en tendens att stödja mera fullständiga och integrerade åtgärder, eftersom tillämpningsområdet för regelverket utvidgats. De kompletterande åtgärderna kommer att beaktas i framtiden, även om en förstärkning fortfarande visar sig nödvändig på detta område. Begreppet "inslussningsperiod" som utvecklats betydligt i de pågående programmen, kan även bidra till att bättre beakta kvinnornas speciella problem. De åtgärder som vidtas är emellertid i hög grad beroende av resp. intermediära medlemsstats utvärderingsrapporterna kommer att ge fler detaljer, eftersom koncentrationen på det offentliga och dimensionen "lika möjligheter" finns med bland utvärderarnas direktiv. Detta kommer att ge en bättre uppfattning om de första resultaten av strävan att infoga kvinnorna i denna allmängiltiga politik. Vissa ändringar kan då komma att göras i programmen med hänsyn till utvärderarnas rekommendationer och kommissionens riktlinjer. socioekonomiska situation. De legislativa, kulturella och Vid utarbetandet av programmen för mål 2 för 1997-1999 har främjandet av lika möjligheter varit en viktig princip för kommissionen, såväl för ERUF:s som för ESF:s finansiering. Den verkar relativt sett ha beaktats bättre än tidigare. Dessutom infordrade kommissionen under 1996 anbud för pilotprojekt för kvinnor i syfte att förbättra kvinnornas ställning och villkor på jordbruksföretagen och i landsbygdsmiljön. Till programmet har anslagits 20 miljoner ecu för en treårsperiod (1997-1999), och slutdatum för inlämnande av anbud har fastställts till den 20 februari 1997. landsbygdsmiljö, i En broschyr om kvinnorna som "aktörer i regional utveckling" publicerades i juni 1996 och ett första seminarium om kvinnliga företagare har hållits inom ramen för europartenariatet för norra Skandinavien. Seminariet utmynnade i begreppen "resurscentra för uppvärdering av kvinnors arbete och integration i näringslivet", och förslag om att dessa centra bör bilda ett nätverk. Temat ingick bland de fem åtgärdsområdena i den inbjudan att lämna förslag för Recite II som offentliggjordes den 31 oktober 199614. 12 Se kapitel A. 3. Mål 2. 13 EGT nr C 386,20. 12. 1996. 14 Se kapitel I. B. 2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 113 3. Strukturfonderna och miljön Miljön fortsätter att spela en allt viktigare roll i stnikturfondernas stöd. Den sjunde årsrapporten (1995) innehöll ett avsnitt om miljön med många exempel i samtliga kapitel. Sedan meddelandet om "sammanhållningspolitiken och miljön"15 hade antagits 1995 präglades strukturfondernas stöd 1996 alltmera av miljödimensionen. I enlighet med subsidiaritetsprincipen diskuterades prioriteringarna i meddelandet vid flera tillfällen med medlemsstaterna, i övervakningskommittéerna och i rådgivande kommittén för regional utveckling och omställning16. I genomförandet av meddelandets prioriteringar under 1996 beaktades framförallt den tonvikt kommissionen lägger på miljöfrågor i sina riktlinjer till medlemsstaterna för utarbetandet av nya program enligt mål 217. I första hand framhöll kommissionen nödvändigheten av flera miljöåtgärder, särskilt för att skapa "gröna" arbetstillfällen, och förebyggande miljöskyddsåtgärder i form av verksamhet, tjänster, teknik och utbildning med miljöinriktning. ! andra hand ställdes som villkor för godkännande av program att procedurgarantier lämnades för programmens miljökvalitet, t. ex. att berörda miljömyndigheter kopplades in och att uppföljning och utvärdering av program och projekt förbättrades. Med tillämpning av dessa riktlinjer har de nya programmen gett betydligt större utrymme åt förebyggande miljöåtgärder, t. ex. ekoprodukter och forskning med miljöanknytning. Deras mest framträdande egenskap är den övergripande integrationen av miljön i olika icke miljöinriktade prioriteringar och åtgärder. Utvärderingen av åtgärdernas miljöeffekter är emellertid fortfarande en svag punkt, undan miljömyndigheternas medverkan ökat, även om detta inte överallt gett tillfredsställande resultat. Riktlinjerna för det nya avsnittet i initiativet Interreg II C antogs av kommissionen i maj 199618 och gav miljöfrågorna en särställning. De behandlar det gränsöverskridande samarbetet för fysisk planering, bekämpning av torka och översvämningar, samt skötsel av vattendragen. Beträffande pågående program har kommissionen organiserat utbildning för sina egna tjänstemän och framförallt utbildningsseminarier i miljöfrågor, avsedda för stnikturfondernas förvaltare i mål 1- regionerna. Ett första seminarium hölls på Irland i november 1996. Liknande insatser förbereddes för 1997. Vidare genomförde kommissionen 1996 en studie om hållbar utveckling och sysselsättning i mål 2-områden i syfte att identifiera förebyggande åtgärder och bästa praxis. Studien, som avslutades i början av 1997, omfattar 20 exempel på god praxis och belyser, med adress till fondförvaltarna, möjliga åtgärder för att främja en hållbar utveckling. En broschyr med titeln "Miljön och regionerna: mot en hållbar utveckling" har publicerats19. I ett mera framtidsinriktat perspektiv har i arbetet med utarbetande av SDEC (Programmet för fysisk planering inom gemenskapen) avsnittet "klok förvaltning och utveckling av naturarvet" påbörjats. Parallellt härmed har kommissionen tagit initiativ till en strategisk studie av vattenresurserna i medelhavsbäckenet, vilken kommer att genomföras av I. P. T. S. (Institute for Prospective Technological Studies) i Sevilla och har stor betydelse för övervägandena inför strukturfondernas nästa programperiod och för arbetet inom SDEC. 15 KOM (95) 509 slutlig, 22. 11. 1995. 16 När det gäller sammanhållningsfonden har kommissionen fortsatt att sträva mot målet att dela upp investeringarna i lika delar mellan transporter och miljö. Den del som anslagits till miljöprojekt har ökat från 48,5% till 49,9% av de totala åtagandena under 1996. 17 Se kapitel I. A. 3. Mål 2. 18 Se kapitel I. B. 1. Gemenskapsinitiativ. 19 Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer, 1996, CX-90-95-744-C. 114 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 4. Strukturfonderna, den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingen Strukturfonderna och den gemensamma jordbrukspolitiken Eftersom jordbruket fortfarande är en av de viktigaste näringarna i många regioner, innefattar de flesta programmen för perioden 1994-1999 åtgärder som berör jordbruket. Det är därför nödvändigt att dels övervaka att de åtgärder medlemsstaterna föreslår i utvecklingsplanerna för landsbygdsområden, såväl inom målen 1 och 6 som inom mål 5b, är förenliga med den gemensamma jordbrukspolitikens inriktning, dels beakta hur åtgärderna för jordbruket bidrar till näringslivets utveckling. Ifråga om mål 5b, har de åtgärder i SPD som berör jordbruket utformats med beaktande av denna nödvändiga komplementaritet mellan reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingen. Även om de planerade åtgärderna bidrar till landsbygdens socioekonomiska utveckling och gör det möjligt för ett tillräckligt stort antal jordbrukare att stanna kvar i sitt yrke, har kommissionen velat försäkra sig om vissa garantier. Så snart ett nationellt stödsystem föreslås, prövas sålunda alltid om det är förenligt med den gemensamma jordbrukspolitikens regler och med bestämmelserna för statligt stöd. De åtgärder som prioriterats har gällt tillämpning av ny teknik, energibesparing, kvalitetsfrämjande åtgärder etc. På bevattningsområdet har t. ex. sådana åtgärder prioriterats som avser förbättring av befintliga anläggningar för att undvika vattenförluster (avdunstning, läckage etc), utan att det påverkar bevattningens omfattning. När det visat sig att nya arealer ingått har kommissionen mycket snävt begränsat utvidgningen och begärt in upplysningar om odlingsplanerna. jordbrukets marknader kräver en En liknande infallsvinkel eftersträvas för mål 5a när det gäller strukturen för såväl produktion som saluförande. Utvecklingen av ständig anpassning av jordbruksföretagen och av strukturerna för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. Åtgärderna enligt mål 5a syftar till att underlätta dessa anpassningar för att förbättra jordbrukssektorns konkurrenskraft. Genom att bevara arbetstillfällen i jordbrukssektorn, men även i efterföljande produktionsled, bidrar dessa åtgärder till landsbygdsutvecklingen. För att säkerställa samstämmigheten mellan dessa åtgärder och den gemensamma jordbrukspolitikens inriktning har flera bestämmelser införts. När det gäller investeringsstöd har begränsningar inforts för att undvika att överskott uppstår inom vissa sektorer (griskött, ägg och fjäderfä samt nötkött). När det gäller bearbetning och saluföring prioriteras vissa typer av investeringar, t. ex. investeringar knutna till miljöskyddet, tekniskt nyskapande samt förbättringar av kvaliteten och av de hygieniska förhållandena, och kommissionen har ställt upp urvalskriterier i överensstämmelse med gemenskapspolitikens, särskilt den gemensamma jordbrukspolitikens, riktlinjer. Inom vissa sektorer (tobak, foderväxter) är investeringsstöd förbjudna, och i andra har restriktioner införts, ibland förenade med åtaganden att minska kapaciteten (slakterier, omgruppering av företag inom vin- och spritsektorn). Landsbygdens problem Allmänt sett har gemenskapen infört en politik som gynnar landsbygden. Landsbygden håller i själva verket på att förändras i grunden och utsätts i ökande utsträckning för påfrestningar som hotar en redan bräcklig jämvikt. Områden med dominerande inslag av landsbygd svarar sammantaget för mer än 80% av gemenskapens territorium och mer än en fjärdedel av befolkningen. Landsbygdssamhällenas välstånd och miljö hotas mer och mer, under det att jordbruket genomgår en kris som hotar deras existens. Fördraget om den europeiska unionen har beaktat landsbygdens problem. I artikel 130a stadgas att gemenskapen skall "minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna, inbegripet landsbygdsområdena". De program som genomförs under strukturfondernas andra programperiod har gjort det möjligt att utveckla en strategi som tar sikte på ekonomisk utveckling av landsbygdsområdena genom diversifiering av verksamhet, såväl inom jordbrukssektorn som i sektorer utanför jordbruket. Den flersektoriella karaktären med prioritering av nyskapande åtgärder och en "bottom-up"-strategi bidrar till att bevara eller skapa arbetstillfällen. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 115 För att förbereda nästa period för strukturfondernas verksamhet har det ansetts ändamålsenligt att göra en grundlig översyn av landsbygdens framtid inför de utmaningar den ställs inför: ekonomins globalisering, fullföljandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, förhandlingarna i Världshandelsorganisationen, den förutsebara utvidgningen av Europeiska unionen, och tillkomsten av ny teknik. Dessa överväganden gjordes bl. a. vid en konferens som hölls i Cork (Irland) den 7, 8 och 9 november 1996 med deltagande av ansvariga politiker och specialister från unionens femton melemsländer, men även från länderna i Centraleuropa, medelhavsländerna, USA och Japan. Konferensen bekräftade att jordbruksmarken och skogarna svarar för de viktigaste formerna för exploatering av landsbygdsområden, att jordbruket förblir en väsentlig kontaktyta mellan människor och miljö, men att jordbrukets och skogens relativa betydelse fortsätter att minska, och att landsbygdsutvecklingen därför bör inriktas på alla sektorer av näringsliv och samhälle i landsbygdsmiljön. Konferensen noterade särskilt att unionen måste prioritera en hållbar landsbygdsutveckling, att politiken för landsbygdsutveckling bör vända flykten från landsbygden, bekämpa fattigdomen, stimulera sysselsättning och lika möjligheter, svara mot kraven på kvalitet, säkerhet, personlig landsbygdsområdena och bevara utveckling och fritidsverksamhet, förbättra välståndet miljökvaliteten. Denna politik, varav vissa aspekter bör kunna beröra alla landsbygdsområden i unionen, bör grundas på ett integrerat och flersektoriellt betraktelsesätt som främjar en diversifiering av näringslivet och samhället och tryggar en hållbar landsbygdsutveckling, i syfte att främja det europeiska jordbrukslandskapets kvalitet. Vidare bör politiken för landsbygdsutveckling respektera subsidiaritetsprincipen och främja medverkan av aktörer och initiativ på gräsrotsnivå ("bottom-up"- principen), för att bättre beakta landsbygdsområdenas stora mångfald. Den bör stimulera synergier mellan offentlig och privat finansiering för att främja produktiva investeringar, stödja små och medelstora företag och stimulera forskning och nyskapande. i 5. Strukturfonderna och den gemensamma fiskeripolitiken Sedan 1994, då fiskets strukturpolitik integrerades i strukturfonderna, har de organ som utnyttjas för att stödja fiskets struktur haft dubbla syften. Dels syftar de till att säkerställa denna gemenskapspolitiks överlevnad och hållbara utveckling genom att främja en anpassning av fisket till fiskresurserna. Dels bidrar dessa organ till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i unionen genom att bevilja stöd som syftar till att stärka fiskerinäringens struktur i sin helhet: fiskeflottan, vattenbruket, beredningen och saluföringen av produkterna samt hamnutrustningen. Finansiellt stöd från FFU som avser fiskeflottan skall respektera målen i de fleråriga utvecklingsprogrammen (MAGP), som begränsar varje medlemsstats fiske. Särskilt får stöd till nybyggnad av fiskefartyg beviljas endast om de årliga intermediära målen och de slutliga målen i MAGP respekteras. 116 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 6. Strukturfonderna och de små och medelstora företagen Strukturfondernas stöd till SME fortsatte att öka under 1996. Å ena sidan var vid utarbetandet av mål 2-programmen för 1997-199920 utvecklingen av SME ett av de områden som prioriterades i kommissionens riktlinjer, vilket borde återspeglas i de SPD som presenterades av medlemsstaterna. En hänvisning till den nya definitionen av SME har införts där för att harmonisera bruket på såväl gemenskapsnivå som nationell nivå enligt kommissionens rekommendation rörande definitionen av SME21. Å andra sidan har beträffande SME-initiativet ett stort antal nya program kunnat antas underl99622, och de som redan antagits har uppmärksamt följts av övervakningskommittéerna. Mål 1- regionernas program, som speciellt berör SME, såsom OP för industri i Irland, Italien, Portugal och Grekland, var bl. a. föremål för uppföljning av de enheter som ansvarar för företagspolitiken, för att SME skulle kunna beaktas i genomförandet av dessa program. Dessutom har kommissionen föreslagit tre typer av åtgärder finansierade från SME-initiativets reserv för att främja samarbetet över gränserna: utbyte av erfarenheter och god praxis mellan medlemsstaterna på i förväg identifierade områden, stöd till upphandlingsmässor och stöd till turistföretag för att utnyttja Internet23 (fjärrturism). IBEX: International Buyer's Exhibition - Upphandlingsmässor Begreppet IBEX har lanserats inom ramen för gemenskapens företagspolitik i syfte att testa metoden med sammankomster mellan storföretag och SME grundade på storföretagens efterfrågan. Begreppet har tagits upp i regionalpolitiken inom initiativet SME, som kommer att främja organisation av IBEX - upphandlingsmässor i områden som är berättigade till stöd från strukturfonderna, särskilt de som omfattas av mål 1. IBEX - upphandlingsmässor är sammankomster som inriktas på de stora företagens behov och på den speciella förmågan hos SME att tillfredsställa dessa. Detta kontaktskapande, som riktar sig till en speciell sektor (bilar, livsmedel, textilier, trä etc. ), syftar dels till att stödja storföretagen i deras sökande efter partner bland SME för speciella behov av samarbete, dels till att bereda SME tillfälle till direktkontakter med storföretag som är intresserade av deras produkter och tjänster eller deras kunnande. IBEX gör det möjligt att optimera dessa kontakter och sparar tid och finansiella insatser för deltagarna jämfört med traditionella underleverantörsmässor. Inom ramen för företagspolitiken inriktas det tredje flerårsprogrammet för SME (1997-2000)24, som antogs 1996, särskilt på att förenkla och förbättra företagens administrativa, legislativa och finansiella miljö samt att hjälpa SME att internationalisera sina strategier, att förstärka sin konkurrenskraft och att förbättra sin tillgång till forskning, nyskapande och utbildning. Inom denna ram ägnas särskild uppmärksamhet åt förbättring av SME:s tillgång till strukturfonderna. Rådet har vid två tillfällen25 vädjat om en förbättring av företagsklimatet och en stimulans av åtgärder för företagsstöd, bl. a. genom en förbättring av SME:s tillgång till gemenskapsprogrammen, inklusive stmkturfonderna. När det gäller handel och distribution har dessutom närhandelns betydelse för landsbygdsområdena lett till att kommissionen initierat en överläggning om utnyttjande av strukturfonderna (särskilt ERUF) för bevarande och utveckling av närhandeln i landsbygdsområden. En liknande åtgärd för tätorter har 20 Se kapitel I. A. 3. Mål 2. 21 Kommissionens rekommendation till medlemsstaterna, EIB och EIF, 3. 4. 1996, EGT nr L 107, 30. 4. 1996. 22 Se kapitel I. B. 1. Gemenskapsinitiativ. 23 Se kapitel I. B. 1. Gemenskapsinitiativ - SME. 24 Rådets beslut av den 9 december 1996 om det tredje flerårsprogrammet för SME i Europeiska unionen (1997-2000), EGT nr L 6, 10. 1. 1997. 25 Rådets beslut av den 9 december 1996 om det integrerade programmet för stöd till SME och hantverksföretag (EGT nr C 18, 17. 1. 1997) och rådets beslut av den 22. 4. 1996 om samordning av gemenskapens aktiviteter till förmån för SME och hantverksföretag (EGT nr C 130, 3. 5. 1996). Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 ;/ 7 tagits upp till behandling, och dessa två insatser har varit föremål för konsultation i samband med grönboken om handeln26. Information, partenariat, skapande av nätverk, nyskapande : samordnade regionalpolitiska och företagspolitiska initiativ till stöd för SME Strukturfonderna i Euroinfocentrer: Inom nätverket av 250 Euroinfocentrer har en undergrupp av 49 EIC i 15 medlemsstater specialiserat sig på strukturfonderna. Förutom informationsmöten och åsiktsutbyten om SME-initiativet och det interregionala samarbetet enligt artikel 10 i ERUF-förorcmingen har dessa undergrupper under 1996 utarbetat samlingar av "success stories" i t. ex. Tyskland och Italien. Dessa specialiserade EIC utgör en informationskanal för kommissionen och förmedlar teknisk rådgivning till lokala, regionala och nationella myndigheter för utformning och genomförande av program som stöds av strukturfonderna. EUROPARTENARIATET, ett arrangemang för partnerskap mellan företag: Programmet EUROPARTENARIAT lanserades av kommissionen 1987 inom ramen för regional- och företagspolitiken. Det syftar till att stimulera SME i områden som är stödberättigade för målen 1, 2, 5b och 6 att skapa affärs- och samarbetskontakter med foretag i andra medlemsstater och tredje länder. ERUF medfinansierar dessa arrangemang till ett belopp av 1 miljon ecu enligt artikel 10 i sin förordning. Totalt har efter lanseringen av EUROPARTENARIATET nära 22. 000 företag haft möjlighet att inleda kontakter och diskutera eventuella samarbetsavtal om kommersiella, finansiella och tekniska frågor, franchising, samriskföretag etc. Under 1996 organiserades två EUROPARTENARIAT: • Europartenariatet i Luleå (Sverige, 13-14 juni 1996) : "Northern Scandinavia 1996" samlade mer än 1. 500 SME från 50 länder. Det var det första EUROPARTENARIATET som organiserades i en av de nya medlemsstaterna. De 386 svenska, finska och norska företagen i regionen skapade c:a 7. 500 kontakter med 1. 200 besökande företag, av vilka 225 från länder i centrala och östra Europa och 160 från de nya oberoende staterna. Flera seminarier hölls, varav en konferens om kvinnliga företagare hade stor framgång • Europartenariatet i Genua (Italien, 27-29 november 1996) : "Italia 96" samlade 406 SME med säte i de italienska mål 2-områdena som sammanträffade med mer än 2. 000 SME. Mer än 12. 000 kontakter kunde knytas mellan värdföretag och gästande företag. Förutom ett betydande antal företag från länder i centrala och östra Europa, de nya oberoende staterna och medelhavsbäckenet, hade EUROPARTENARIATET i Genua för första gången ett stort inslag av deltagare från Asien, Latinamerika och Förenta Staterna, och mer än 70 länder var representerade. Stöd från Europeiska centrer för innovativt företagande (CEEI) till SME (Business and Innovation Centres - BIQ: Detta program, som finansieras enligt artikel 7 i ERUF-förordningen, och som bidrar till att bilda nyskapande företag och till att modernisera och utveckla befintliga SME, fortsatte under 1996 med att stödja 22 nya CEEI. Dessa har i huvudsak sitt säte i mål 1- och mål 2-områdena (6 resp. 9), men även i mål 5b- och mål 6-områdena (4 resp. 3). Liksom tidigare medfinansierade ERUF arbetet med förberedande, organisation och igångsättning av de nya centra och lämnade tekniskt bistånd till ledningsgrupperna i samband med starten. Därmed uppgår det totala antalet CEEI i det europeiska nätverket EBN (European Business and Innovation Centre Network) till c:a 140. Pilotprojektet «startkapital» 5 år senare: Denna försöksplan antogs 1988 av kommissionen inom ramen för regional- och företagspolitiken. I januari 1996 omfattade den 23 aktiva investeringsfonder, alla skapade mellan 1990 och 1993. Dessa fonder har under fem år åtnjutit återbetalningspliktiga förskott som täckte 50% av deras driftskostnader. Av dem har 15, belägna i stödberättigade områden, fått ett kapitaltillskott genom ovannämnda centra för företag och nyskapande. Fondema, som inrättats i 8 medlemsstater27 är fristående privaträttsliga enheter med ansvar för sina investeringsbeslut. Tre fonder är transnationella28. Tillsammans bildar de i dag kärnan i ett europeiskt nätverk av startkapitalfonder (ESCFN), som omfattar 50 fonder. 26 KOM(96)530 slutlig, 20. 11. 1996. 27 Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket. 28 Omfattar: Benelux; Frankrike och Spanien; Saarland, Lorraine och Luxemburg. 118 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 7. Strukturfonderna och turismen Turism' är en sektor för vilken strukturfondernas finansiering har stor betydelse i finansiella termer i samtliga stödberättigade regioner, och turismen i sig själv främjar diversifieringen av det lokala näringslivet. Kommissionen publicerade 1996 ett dokument med titeln "Tourism and the European Union; A Practical Guide "29 som presenterade samtliga de finansieringsorgan inom gemenskapen som kan mobiliseras för turismen, bland vilka strukturfonderna är de viktigaste. Dokumentet visar turismens betydelse bland strukturfondernas insatser och ger en uppfattning om vilken betydande roll denna verksamhet spelar för att förstärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. I detta avseende bör under 1997, som ett komplement till utvecklingen av den kvantitativa analysen av det finansiella stödets volym och struktur, större uppmärksamhet ägnas åt förfining av verktygen för kvalitativ utvärdering av turismens bidrag till förverkligande av sammanhållningsmålet. Parallellt härmed kommer ytterligare ansträngningar att göras i perspektivet av den bättre samordning av det finansiella stödet till turistsektorn som revisionsrätten i sin specialrapport om turistpolitiken och dess främjande betonat som nödvändig. De kommer att inriktas på en mera precis och systematisk utvärdering av strukturpolitikens betydelse för turismen, och på de viktigare initiativ som måste tas för att främja den europeiska turismens kvalitet och konkurrenskraft30. Det bör till slut understrykas att genomförandet av gemenskapens handlingsplan för turismen (1993-1995), som belystes i en från kommissionen 1996, visar på många konvergenspunkter mellan utvärderingsrapport ifråga om målområden och strukturåtgärder och speciella åtgärder tillvägagångssätt31. turismen både för 8. Strukturfonderna och energin till tillräckligt med energi Tillgång till överkomligt pris är en viktig förutsättning för konkurrenskraften hos regioner som utvecklas långsammare. En god energibalans, ett rationellt utnyttjande av energin och tyngdpunkt på utveckling av förnybar energi är också viktiga faktorer för den europeiska fysiska planeringen. I nästan samtliga GSR för mål 1 finns ett avsnitt "energi". I anslaget till mål 1 planeras ett belopp på totalt c:a 2,4 miljarder ecu för energiprojekt under perioden 1994-1999, d. v. s. 2,7% av den totala budgeten för detta mål32. Samtidigt som dessa projekt bidrar till huvudmålet regional utveckling motsvarar de prioriteringarna i gemenskapens energipolitik, nämligen säkerhet i försörjningen, de europeiska företagens konkurrenskraft och överensstämmelse mellan energi- och miljömålen33. De finansierade projekten avser särskilt ett mera effektivt energiutnyttjande, diversifiering av energikällorna, utveckling av förnybar energi, kostnadsminskning, förbättring av transport och distribution av energi samt miljöskydd i verksamhet som är förenad med produktion, bearbetning, transport och utnyttjande av energi. Dessutom berör gemenskapsinitiativets program direkt energin. Inom Interreg II-Regen planeras genomförande av verksamhet som stöds av det föregående programmet rörande energinät (REGEN) och främjande av gränsöverskridande samarbetsprojekt för distribution av gas och elektricitet samt utnyttjande av förnybar energi. REGIS-initiativet omfattar, i regionerna i gemenskapens yttersta 29 Europeiska kommissionen, 1996, Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer. 30 Se förslag till rådets beslut om ett första flerårsprogram för stöd till den europeiska turismen "PfflLOXENIA", antaget av kommissionen den 30 april 1996. 31 Se särskilt Le tourisme et l'environnement en Europe, 1995, Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer, och Les partenariats transnationaux dans le tourisme européen, 1996, Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer. 32 Beloppet fördelar sig på följande sätt: Grekland 865 miljoner ecu, Spanien 624 miljoner, Frankrike 10 miljoner, Irland 70 miljoner, Italien 312 miljoner, Portugal 322 miljoner, Förenade kungariket 182 miljoner ecu. 33 Se kommissionens meddelande "Helhetssyn på energipolitiken och energiåtgärderna" KOM(97)167 slutlig, 23. 4. 1997. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 ; ; 9 periferi, investeringar i energibesparing och lokal energiproduktion samt utbildning av personal på energiområdet. sammanhållningsmålet. Så är Utöver stnikturfonderna finansierar Europeiska unionen särskilda program på energiområdet som i Thermie inbegriper (demonstrationsavsnittet av forsknings- och utvecklingsprogrammet Joule-Thermie på det icke nukleära området) och nästan hälften av de lokala och regionala kontoren för energisparande (SAVE- programmet för rationellt energiutnyttjande) förlagda till mål 1-regioner och mer än 20% till mål 2- och mål 5b-områden. tredjedel av aktiviteterna t. ex. en 9. Strukturfonderna och de transeuropeiska näten inom av de transport-, transeuropeiska näten Genomförandet telekommunikations- och energisektorerna har enligt avdelning XII i fördraget två huvudmål: att förbättra den inre marknadens funktion, och att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen. TEN syftar till att främja nätens samtrafikförmåga och driftskompatibilitet samt tillträdet till näten och till att genomföra projekt av gemensamt intresse, med särskild hänsyn till behovet av att förbinda öar, inlandsområden och områden i den yttersta periferin med gemenskapens centrala områden. TEN genomförs enligt gemenskapens riktlinjer, som pekar ut projekt av gemensamt intresse. Gemenskapen finansierar på grundval av förordningen om finansiellt stöd till TEN som antogs 199534, genomförandet av projekt av gemensamt lånegarantier, räntesubventioner och, i vederbörligen motiverade fall, direkta bidrag. För detta ändamål disponerar TEN ett anslag på 2,345 miljarder ecu35 för perioden 1995-1999. Gemenskapens bidrag är i huvudsak avsett som hjälp för att övervinna de finansiella hinder som kan uppstå då ett projekt startar. intresse genom medfinansiering av genomförbarhetsstudier, Betydande ansträngningar gjordes under 1996 för att driva på genomförandet av TEN. Beloppet för unionens finansiella bidrag ökade klart från 1995 till 1996, och den roll TEN kan spela i förbättringen av sysselsättningsläget erkändes, bl. a. i den europeiska förtroendepakten för sysselsättningen. Andra åtgärder och/eller initiativ har också medverkat till att skapa en mera gynnsam miljö för TEN, såsom öppningen mot en liberalisering av elmarknaden, återupptagandet av förhandlingarna om en liberalisering av gassektorn, kommissionens grön- och vitböcker om internalisering av externa kostnader för transportinfrastrukturen, om "medborgarnätet" och om stimulans till järnvägstransporter. Svårigheter kvarstår emellertid36, bl. a. när det gäller förstärkning av anslagstilldelningen för att genomföra 14 särskilda (eller prioriterade) transportprojekt som identifierades av rådet vid dess möte i Essen 1994. Frågorna tas fortfarande upp på nationell nivå i stället för att på ett integrerat sätt och i ett nät- och systemperspektiv lösas på gemenskapsnivå. Svårigheter har även uppstått vid införandet av offentlig-privata partnerskap, beträffande taxesättningen för transporter, offentlig upphandling och det europeiska företagets rättsliga ställning. När det gäller lagstiftningen för TEN, antogs riktlinjerna för näten på energi- och transportområdena liksom direktivet om driftskompartibiliteter järnvägssystemets höghastighetståg slutgiltigt den 23 juli37. Beträffande nätverken på miljöområdet visade medlemsstaterna brist på intresse för att fortsätta genomförandet av miljöprojekt enligt de kriterier som fastställts inom vatten- och avloppssektorerna. transeuropeiska hos det Sedan 1993 är det klart utsagt att TEN är berättigade till stöd från ERUF, som har blivit den viktigaste källan för gemenskapsfinansiering (mer än 5 miljarder ecu för perioden 1994-1999) tillsammans med sammanhållningsfonden (mer än 7 miljarder ecu för samma period). ERUF finansierar TEN-projekt eller projekt i stödberättigade områden, medan sammanhållningsfonden finansierar TEN-projekt inom transportsektorn i Grekland, Irland, Portugal för anknytningar (sekundära) till TEN 34 Rådets förordning (EG) nr 2236/95, 18. 9. 1995. 35 1995 års prisläge. 36 Se Årsrapport 1996 för de transeuropeiska näten, KOM(96)645 slutlig, 6. 12. 1996. 37 Direktiv 96/48/EG, EGT nr L 235, 17. 9. 1996. 12 Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 fjärdedel av den yrkesverksamma delen av befolkningen, och i Finland, där antalet arbetslösa har ökat avsevärt och numera utgör en sjättedel av den yrkesverksamma delen av befolkningen. Vad gäller regionerna är de som ligger i unionens centrala delar märkbart rikare än de som ligger i utkanterna, antingen de ligger i Grekland eller i södra Italien, södra Spanien, Portugal, Irland, norra Finland, i de nya tyska delstaterna eller i de franska utomeuropeiska departementen. De 25 rikaste regionerna har en medelinkomst per capita som är två och en halv gånger högre än de fattigaste regionerna och situationen har i det avseendet knappast förändrats. De 25 värst drabbade regionerna uppvisade år 1995 ett arbetslöshetstal på 22,4 %, nästan fem gånger högre än i de 25 minst drabbade regionerna (4,6 %). Det skall även noteras att man kan iaktta en stark koncentration av arbetslösheten till den infraregionala nivån, särskilt i stadsområdena, där antalet arbetslösa kan uppgå till en tredjedel eller hälften av den yrkesverksamma delen av befolkningen. Inkomstskillnaderna hänger inte bara ihop med geografiska orsaker, utan även med sociala faktorer. I rapporten undersöks den andel av befolkningen som lever under fattigdomsstrecket (definierat som en inkomst som är 50 % eller mindre av den som gäller för hela landet). I slutet av 1980-talet noterades de högsta siffrorna i detta avseende i Portugal (27 %), Italien (22 %), Grekland (20 %), Spanien (17 %) och Förenade kungariket (17 %). Fattigdomen har uppenbarligen en lätt ökande tendens, även om den har minskat i vissa av de fattigaste medlemsstaterna, nämligen Irland, Spanien och Portugal. Fattigdom är ofta knuten till arbetslöshet, som i sig har stor social betydelse. Arbetslöshetstalet för ungdomar under 25 år var under det första halvåret 1996 21 %, dvs. dubbelt så högt som medeltalet för samtliga åldersklasser, där andelen arbetslösa uppgår till 12,5 % för kvinnor och 9,5 % för män. Det mest oroande är den "hårda kärna" som långtidsarbetslösheten utgör. 1995 hade 49 % av de arbetslösa sökt arbete i ett år eller mer. I rapporten undersöks även återverkningarna av den nationella politiken i termer av sammanhållning. Ur makroekonomisk synvinkel har medlemsstaterna i allmänhet gjort betydande framsteg när det gäller att hålla inflationen och räntenivåerna under kontroll och även när det gäller att minska statsskulden och underskotten. Det är viktiga resultat, eftersom de leder till ökade investeringar och framgångar i sammanhållningspolitiken. Medlemsstaternas regionalpolitik är också bidragande, men dessa utgifter koncentreras framför allt till de rikaste länderna. Under perioden 1989 - 1993 stod Tyskland och Italien ensamma för två tredjedelar av de sammanlagda utgifterna för regional utveckling. Det bör dessutom noteras att budgetnedskärningarna i allmänhet har resulterat i en sänkning av de statliga utgifterna för regionalpolitik. Det främsta hjälpmedlet till försvar mot fattigdomen är den nationella politiken vad gäller skatter och offentliga utgifter. De typiska siffrorna för dessa nettotransfereringar är 4 % av BNP i nettobidragande regioner och 8 % av BNP i nettobidragstagande regioner. Dessa transfereringar har haft stor inverkan på den regionala och sociala sammanhållningen och de minskar inkomstskillnaderna inom medlemsstaterna med i genomsnitt 23 %. Unionens sammanhållningspolitik har tillsammans med de nationella ansträngningarna hjälpt till att skapa en ny europeisk struktur som ger regionerna och de missgynnade sociala grupperna möjligheter. Strukturfondernas medverkan har haft en betydande effekt på inkomsten per capita och har till exempel ökat tillväxten i de fyra fattigaste länderna med en halv procent per år. Det uppskattas dessutom att detta har resulterat i mer än 600 000 nya arbetstillfällen netto i dessa länder och 530 000 i de gamla industriregioner som är berättigade till mål 2-åtgärder, vilket i dessa två fall betyder en minskning av arbetslöshetstalen i storleksordningen 2,5 %. För landsbygdsområden som kan komma i fråga för mål 5b visar en grundlig undersökning av 20 regioner att befolkningen i nästan hälften av dem har stabiliserats och att den till och med har ökat i sex andra. Inkomsterna har bara gått ned i två av dessa regioner. Genom att hjälpa de fattigaste regionerna har gemenskapspolitiken förstärkt den ekonomiska potentialen i hela EU. Som exempel kan nämnas att varje gång som 100 ecu betalas ut i mål 1-regionerna får enligt beräkningarna de andra regionerna igen 30 - 40 ecu tack vare export till mål 1-regionerna. Beträffande den gemenskapspolitik som inte rör sammanhållningen verkar det, i de fall där utgiftssidan är stor, som om vissa, om inte de flesta, av de fattigaste länderna och regionerna har förekommit bland 120 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 och Spanien. ' Ett visst antal projekt av gemensamt intresse som nämns i riktlinjerna, varav flera särskilda projekt som prioriterades av Europeiska rådet i Essen i december 1995, finansieras inom GSR för mål 1. Finansieringen sker så långt möjligt i samarbete med gemenskapens övriga finansieringsorgan, såsom anslagsposten för TEN, lån från EIB och lånegarantier från EIF, bl. a. genom kommittéer sammansatta av representanter för medlemsstaterna, genom interna konsultationer, eller genom offentliggörande av en "loggbok" för uppföljning av finansiellt stöd från gemenskapens olika organ. EIB och EIF har sedan 1993 också bidragit till finansieringen av TEN med lån och lånegarantier till ett belopp på mer än 20 miljarder ecu. Kommissionen har understrukit38 nödvändigheten av att förbättra samordningen i medlemsstaterna mellan å ena sidan de nationella organ som ansvarar för transporter, energi och telekommunikationer och å andra sidan de nationella, regionala och lokala administrativa organ som förmedlar strukturfondernas bidrag. Transeuropeiska transportnät Riktlinjerna för transport-TEN antogs av rådet och Europaparlamentet den 23 juli 199639. Deras mål är särskilt att fram till år 2010 inrätta ett nät av olika transportmedel som skall erbjuda näringslivet en modern och effektiv infrastruktur och ett stort urval av snabba och säkra transportsätt, som medverkar till att kanalisera den ökande volymen av gods- och passagerartrafik, och som ger områdena i gemenskapens yttre och yttersta periferi bättre förbindelser. Vad gäller de projekt som redan påbörjats har de flesta av de 14 särskilda projekt som definierades av Europeiska rådet i Essen gjort goda framsteg. Under 1996 gjorde kommissionen åtaganden för 280 miljoner ecu från budgetposten för TEN till transportprojekt av gemensamt intresse, varav 75% för specifika projekt, i enlighet med Europeiska rådets slutsatser i Cannes i juni 1995. Av de prioriterade och specifika projekten medfinansieras vissa till stor del av ERUF och sammanhållningsfonden: huvudvägar i Irland, Nordirland och Italien, järnvägsförbindelsen Aten-Thessaloniki, motorvägarna VIA EGNATIA och PATHE (Patras-Aten-Tnessaloniki); den sistnämnda har gjort påtagliga framsteg sedan koncession beviljats för två underprojekt, och slutligen järnvägsförbindelsen Cork-Dublin-Belfast, vars genomförande skall slutföras 1996-1997. Transeuropeiska energinät Riktlinjerna för TEN för gas och elektricitet antogs av Europaparlamentet och rådet den 5 juni 199640. För att anpassa sig till de snabba förändringar som skett i energisektorn i Europa och för att beakta utvidgningen med Österrike, Finland och Sverige, presenterade kommissionen i juli 1996 ett förslag41 om komplettering av den ursprungliga listan på 43 projekt av gemensamt intresse som ingick i riktlinjerna, med 31 nya projekt. Förslaget godkändes i juni 1997. Därutöver identifierade Europeiska rådet i Essen tio prioriterade projekt bland de 43 projekten i riktlinjerna. Inom gassektorn gjordes påtagliga framsteg under 1996, särskilt för gasledningsprojekt i Grekland, Spanien och Portugal som stöddes av ERUF och till vilka EIB beviljade betydande lån. Framstegen avser: • byggande av gasledningen Algeriet-Marocko-Spanien i Spanien, med anknytningar till vissa städer • i Andalusien; införande av naturgas i nya städer i Spanien (västra gasledningsprojektet och projektet Valencia- Orihuela-Cartagena); införande av naturgas i Portugal och sammankoppling av de portugisiska och spanska näten; • • huvudledningen i projektet för införande av naturgas i Grekland, vilken redan har byggts, samt finansiering av återstående arbeten, som berör genomförandet av högtrycksnätet för gasförsörjning, vilket säkerställs genom ett lån från EIB; • anslutningen mellan östra Tyskland och västra Polen, samt påbörjande av arbetena på andra avsnitt i Tyskland och Polen avseende gasledningen Ryssland-Vitryssland-Polen-Europeiska unionen. 38 Årsrapport 1996 för de transeuropeiska näten. 39 Europaparlamentets och rådets beslut nr 1693/96 EG av den 23 juli 1996, EGT nr L 228, 9. 9. 1996. 40 Europaparlamentets och rådets beslut nr 1254/96 EG av den 5 juni 1996 , EGT nr L 161,29. 6. 1996. 41 KOM (96 ) 390 slutlig, 24. 7. 1996. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 j2] På elområdet däremot väntar flertalet prioriterade projekt på tillstånd och skall anpassas till miljönormerna. Det gäller projekt för sammankoppling av elnäten mellan dels Frankrike, Spanien och Italien,'dels Italien och Grekland. Endast elanslutningen mellan norra Portugal och Spanien är delvis i drift, även om projektet ännu inte är helt färdigställt. Beträffande finansiellt stöd från budgetposten för TEN till de projekt av gemensamt intresse som anges i riktlinjerna beslutade kommissionen 1996 bevilja 8,9 miljoner ecu till medfinansiering av studier, varav 45% för projekt i Spanien, Portugal, Grekland och Irland. Transeuropeiska telekommunikationsnät Vid utgången av 1996 höll Europaparlamentet och rådet på med förberedelserna för att jämka samman telekommunikationsnäten. Riktlinjerna, som de allmänna riktlinjerna för de transeuropeiska kompletterar de riktlinjer som redan gäller för det digitala nätet för integrering av tjänster (Euro- ISDN), lägger tonvikten på tillämpningar och tjänster som fyller användarnas socioekonomiska behov, och riktas särskilt mot områden av allmänt intresse, där telekommunikationer kan bidra med nyskapande lösningar: multimedia för undervisning och kultur, telematiska länkar mellan partner inom hälsovården, tjänster med mervärde för användare av transportsystemen, och telematiska tjänster för SME. Utöver Euro-ISDN täcker de alla avancerade och mobila nät och förberedelser för övergången till bredbandsnät (IBC). ERUF för sin del finansierar utvidgningen av de fysiska näten. Så medverkar fonden inom OP Telekommunikationer i utvecklingen av TEN-ISDN i Grekland till ett belopp av 173 miljoner ecu. Finansieringen från budgetposten TEN av verksamhet inom TEN för telekommunikationer under 1996 stöder sig på de riktlinjer som antogs 1995 och som syftar till att utveckla Euro-ISDN. Den bestod i urval, efter en inbjudan att lämna förslag som publicerades den 13 april 1996, av 11 förslag till tillämpningar och tjänster inom avancerad telekommunikation av stort socioekonomiskt intresse inom områdena urbana informationsnät, telemedicin, telcinformation, distansarbete, kulturservice på distans, och elektronisk handel för SME. Projekten stöds med ett bidrag från gemenskapen på 18,1 miljoner ecu. Det är till sammanhållningsländerna, eftersom mottagarna i samtliga fall är ad /joc-konsortier som bildats av flera företag i olika medlemsstater. inte möjligt att beräkna hur stor andel av dessa medel som gått 10. Strukturfonderna och öppenheten i den offentliga upphandlingen I årsrapporten 1995 framhöll kommissionen nödvändigheten av att geografiskt närma sig beslutsfattarna i projekten för att få till stånd en bättre handläggning och uppföljning av ärendena, ett snabbare genomförande, och göra gemenskapstexterna begripligare. Eftersom informationen om offentlig upphandling ligger på nationell, regional eller lokal nivå, måste kontrollen även kunna räkna lämplig nivå. Som aviserats har med beslutsfattarnas kommissionenanalyserat frågan, vilket ledde till att grönboken om offentlig upphandling42 antogs i november 1996. Under 1997 skall synpunkter inhämtas från näringslivets aktörer och en skiss utarbetas för ett effektivt genomförande av inkomna förslag. stöd, d. v. s. vara placerad på Beträffande kontrollen av stöd som medfinansieras av strukturfonderna framför grönboken vissa nyheter. Två kapitel har direkt inverkan på de marknader som mottar finansiering från gemenskapen: den punkt som gäller "granskning" i kapitlet om tillämpning av den offentliga upphandlingsrätten, och den punkt om upphandlingar som inbegriper medel från unionens fonder i kapitlet om offentlig upphandling och annan gemenskapspolitik. De idéer som framförs av kommissionen syftar till att på nationell nivå skapa oberoende organ för kontroll av de regler som är tillämpliga på offentlig upphandling, till ett utvidgat utnyttjande av förfarandet med intyg på att gemenskapens regler om offentlig upphandling respekterats (vilket redan förutsetts i direktivet "möjligheter till överklagande inom speciella sektorer"), och till att beslutsfattarna för offentlig upphandling görs ansvariga. Den 42 KOM (96) 583 slutlig, 27. 11. 1996. 122 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 planerade förändringen innebär emellertid inte att kommissionen avstår från sina prerogativ utan den kommer att fullgöra sin uppgift att kontrollera den offentliga upphandlingen med avseende på fördraget och direktiven. Beträffande den kontroll som genomförts av den offentliga upphandlingen inom ramen för projekt finansierade av ERUF under perioden 1989-1993 har kommissionen fått in "frågeformulär om offentlig upphandling", formulär som fyllts i av de enheter som genomför projekten och överlämnats i samband med begäran om utbetalning av resterande belopp i enlighet med vad som föreskrivs i strtikturfondernas förordningar. Genom dessa formulär känner kommissionen till om meddelanden om offentlig upphandling för genomförande av projekten offentliggjorts i EGT, vilket gör det möjligt att granska all erforderlig information. När det gäller de förfaranden som tillämpas för den offentliga upphandlingen har dessa dokument gjort det möjligt för kommissionen att fördjupa sina undersökningar, genom att protokoll över tilldelningen av kontrakt begärts in. 11. Strukturfonderna och konkurrenspolitiken I enlighet med artiklarna 92 och 93 i fördraget granskar kommissionen fortlöpande nationella program för stöd till företag i den mån de kan antas snedvrida konkurrensen eller påverka handeln mellan medlemsstaterna. Vid granskningen av regionala stöds förenlighet med den inre marknaden ägnar kommissionen särskild uppmärksamhet åt stödens potentiellt gynnsamma inverkan på den ekonomiska utvecklingen i de minst gynnade områdena, såvida inte konkurrensförhållandena och handeln mellan medlemsstaterna påverkas i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse. Dessa principer tillämpas inte endast vid granskning av enskilda stödprogram, utan även inom ramen för bestämmelser av övergripande karaktär. Det är därför som denna typ av stöd, i överensstämmelse med de riktlinjer som antagits de senaste åren, ägnats en mera välvillig behandling i de olika bestämmelser som antagits under 1996. Bl. a. ger såväl gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning och utveckling43 som gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till SME44 utrymme för en höjning av stödens godtagbara storlek, när projekten genomförs i områden som är berättigade till stöd från strukturfonderna. Eftersom en avsevärd del av strukturfondernas stöd direkt kommer företagen tillgodo är det också viktigt att se till att gemenskapens regionalpolitik bedrivs med full respekt för konkurrensreglerna. Kommissionen bör ta hänsyn till inverkan på konkurrensen och handelsutbytet av varje kumulation mellan statliga stöd och gemenskapens finansieringar. Under 1996 granskade kommissionen därför huruvida de åtgärder som planerades i SPD för mål 2 för perioden 1997-1999 var förenliga med fördraget. Kommissionens ansträngningar för att förbättra samstämmigheten och trygga en bättre samordning mellan medlemsstaternas och gemenskapens regionalpolitik fortsatte under 1996 i samband med analysen av kartor över områden som beviljats regionala stöd. Nya kartor godkändes för Tyskland, Luxemburg och Nederländerna. I varje enskilt fall inriktades granskningen av kartorna i huvudsak på hur stor andel av befolkningen som omfattas och på stödets intensitet. Kommissionen bemödar sig sålunda om att se till att täckningsgraden när det gäller befolkningen gör det möjligt att nå en större total koncentration av stöden, så att deras ekonomiska effekt maximeras, deras inverkan på konkurrensen begränsas, och de begränsade budgetresurserna utnyttjas mera effektivt. Dessutom har kommissionen sett till att taket för stödets till den makroekonomiska situationen i den berörda regionen. intensitet differentieras med hänsyn I den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning45 framför kommissionen emellertid den åsikten att principen om en global koncentration av stödet i de minst gynnade områdena skulle kunna tillämpas på ett ännu mera beslutsamt sätt, bl. a. genom att stärka sambandet mellan 43 EGT nr C 45, 17. 2. 1996. 44 EGT nr C 213,23. 7. 1996. 45 KOM (96) 542 slutlig, 6. 11. 1996. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 123 fastställandet av vilka regioner som är berättigade till stöd från strukturfonderna och besluten om berättigande till stöd från nationella stödprogram, och avser att fortsätta sitt arbete på detta område. I detta sammanhang har berättigandet till stöd från strukturfonderna (i detta fall gemenskapsinitiativet URBAN) använts som kompletterande kriterium för vissa områdens berättigande till nationella stöd enligt gemenskapens rambestämmelser för statliga stöd till företag i mindre gynnade stadsområden. När det gäller de nya medlemsstaterna har kommissionen dessutom granskat de nya systemen, samt de ändringar som i överensstämmelse med anslutningsakterna infördes i de system som fanns vid anslutningstillfället för att före 1997 anpassa dem till gemenskapsreglerna. Kommissionen godkände under 1996 ett system för stöd till transporter i norra Finland med syfte att beakta de speciella problem som är förenade med regional utveckling i utpräglade glesbygder. Detta är det första fall då de bestämmelser tillämpats som fastställs i kommissionens meddelande om tillämpningen av artikel 92. 3. c i fördraget på regionalt statligt stöd46. 12. Strukturfonderna och utbildningen Samordningen mellan strukturfonderna - särskilt ESF - och gemenskapens program för allmän utbildning och yrkesutbildning har haft två huvudinriktningar 1996: dels fortsatt samordning mellan ESF:s operationella stöd, särskilt inom gemenskapsinitiativen Employment och ADAPT, och de två större programmen för utbildning, Socrates och Leonardo da Vinci; dels de särskilda initiativ som syftar till att stimulera en debatt på europeisk nivå om väsentliga politiska frågeställningar som rör utbildning. Utbildningens plats i den europeiska sysselsättningsstrategin har varit ett ständigt bekymmer, som har präglat de olika åtgärder som vidtagits. Beträffande verksamheten med den aktuella programplaneringen har föreskrifterna för samordning med programmen Socrates och Leonardo da Vinci bibehållits, speciellt för att säkerställa samordnade grepp när det gäller urval av projekt inom gemenskapsinitiativen och för finansiering enligt artikel 6 i ESF-förordningen. I ett vidare sammanhang har komplementariteten i de politiska riktlinjerna inriktats på fyra initiativ från kommissionen inom utbildningsområdet, nämligen Det europeiska året för livslångt lärande (1996); vitboken Att lära och lära ut: På väg mot kunskapssamhället, som har gett upphov till förslag rörande anställningsbarhet, social utestängning och en förstärkning av samarbetet mellan skola och arbetsliv; vidare kommissionens arbetsgrupp för utbildningshjälpmedel och multimedia, som utformade ett slutligt arbetsdokument i juli47 och ett gemensamt infordrande av förslag i informationssamhället: handlingsplan för ett initiativ till utbildning i EU, som föreslår stöd från strukturfonderna till de inriktningar som beskrivs där. i december 1996; och slutligen, kommissionens förslag med titeln Att lära 13. Strukturfonderna och kulturen I sin vitbok "Tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning" har kommissionen fastslagit att kulturen är en ekonomisk sektor som kan skapa arbetstillfällen. Efter att ha lagt fram den första rapporten om beaktande av kulturella aspekter i Europeiska gemenskapens verksamhet48, som innefattar en presentation av olika typer av finansiering från strukturfonderna på området, antog kommissionen i november 1996 ett meddelande "Sammanhållningspolitik och kultur, ett bidrag till sysselsättningen"49, där den understryker att kulturen inte enbart är en offentlig verksamhet som orsakar utgifter, utan att den spelar en allt större roll som en sektor inom näringslivet. Dokumentet klargör samspelet mellan regional utveckling och kultur och understryker att kulturen kan bidra till att skapa sysselsättning. Kulturen kan i själva verket fylla tre väsentliga uppgifter i den regionala utvecklingen: dels är kulturell verksamhet och den utveckling som är knuten till det kulturella arvet direkt och indirekt 46 EGT nr C 364, 20. 12. 1994. 47 SEK (96) 1426,23. 7. 1996. 48 KOM (96) 160 slutlig, 17. 4. 1996. 49 KOM (96) 512 slutlig, 20. 11. 1996. 124 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 sysselsättningsskapande, dels är kulturen ett viktigt inslag i bilden av en bygd och lokaliseringen av verksamhet, och slutligen kan den spela en roll för att stimulera och integrera sociala aktiviteter. Även om det är svårt att avgöra den exakta omfattningen, är strukturfonderna de viktigaste finansieringsorganen för kulturprojekt. I meddelandet dras därför den slutsatsen att kulturen i framtiden bör bli bättre integrerad i strategierna för regional och lokal utvecklingen, för att dessa skall få fullt genomslag i sysselsättning och nyskapande. Även om kulturarvet redan har krävt betydande insatser från fonderna, förtjänar den kulturella verksamheten och utnyttjandet av kulturen som inkomstkälla ännu större uppmärksamhet i framtiden 124 bis Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 14. Strukturfonderna och funktionshindrade personer Efter kommissionens meddelande1 antog rådet den 20. 12. 96 en resolution om lika möjligheter tonvikten vid utvecklingen av inställningen till människor med funktionshinder både på europeisk och internationell nivå2 och följande faktorer konstaterades: funktionshindrade personer. I meddelandet lades för • Funktionshindrade personer utgör en betydande del av gemenskapens befolkning (37 miljoner). • Den sociala sammanhållningen inom Europeiska gemenskapen innebär en strävan efter att främja lika möjligheter för och att undanröja diskriminering av personer med funktionshinder. • Tillträdet till integrerad utbildning och yrkesutbildning utgör ett villkor för en lyckad integration i det sociala och ekonomiska livet. Med en två till tre gånger så stor arbetslöshet för funktionshindrade som för den genomsnittliga befolkningen måste det göras en exceptionell ansträngning för att de funktionshindrade med hjälp av sammanhållna åtgärder skall kunna integreras i samhälls- och yrkeslivet. Sedan 1989 har strukturfondernas mål varit att uppnå social och ekonomisk sammanhållning i alla unionens regioner. Kampen mot arbetslöshet och skapandet av sysselsättning har betraktats som en särskild prioritet. Strukturfonderna, och särskilt ESF, utgör en viktig faktor i kommissionens strategi genom vilken en kombination av program för lika möjligheter skall genomföras. Totalt sett har 5,5 miljoner ecu avsatts av strukturfonderna för att bekämpa den sociala utslagningen (perioden 1994-99) genom mål 1,2 och 3. För den undergrupp som de funktionshindrade utgör bidrar ESF med 1,3 miljarder ecu (1996) inom ramen för "mainstreaming"- åtgärderna (765 miljoner ecu) och genom gemenskapsinitiativet Employment-Horizon (513 miljoner ecu). Florizon syftar insats (partnerskap mellan till en arbetsmarknadens parter och de lokala, regionala och nationella myndigheterna) och den stödjer 4 typer av åtgärder: utbildning, skapande av sysselsättning, vägledning och ny teknik. Inom ramen för det ämne som denna rapport behandlar är det intressant att konstatera att en femtedel av Horizon-projekten ägnas åt ny teknik och distansarbete. Kommissionen kommer att försöka göra en utvärdering av åtgärdernas betydelse för de funktionshindrade inom ramen för den utvärdering på medellång sikt som skall göras av strukturfonderna under 1997. integrerad KOM (96) 406 av den 30 juli 1996 Jfr. den resolution 48/46 som antogs av Förenta nationernas generalförsamling den 20 december 1993 om standardregler för uppnående av lika möjligheter samt vitboken "Europeisk arbetsmarknads- och socialpolitik - en framtidsväg för unionen", KOM (94) 333 av den 27 juli 1994. AZ£ If A »IT1?I - 111 X ' « * , - ' •. -- f~ - IMTirPTVCVITIITTfYMflCT t tVf AT Vir^WM^TfVhrAT T D A V T K n P D C V A» • > AW1 XdKJPI JS11 i U i VJriXtMjkj UiunXAJlXfiixAJfLKfpiAM ' "sJ i; Ir AK 1 i> JE«KÖJKkAJr - - ' ', 4. ' * •*<*"*<* V - ' ,' * "" '- \ '- ' -- ' DIALOG MED NÄIONGLI\nET OCH ARBETSMARKNADENS PARTER IOTORMATIONOCÄ^ Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 127 A. INTERINSTITUTIONELL DIALOG Genomförandet av strukturfonderna ger upphov till en ständig och skiftande dialog mellan kommissionen och övriga gemenskapsinstitutioner, en dialog som växer i omfattning och tar sig många olika former, från ett informationsutbyte som blivit systematiskt, till att kommissionen utfärdar meddelanden och att de övriga institutionerna avger yttranden och resolutioner. Dialogen sker främst i form av sammanträffanden, formella (t. ex. Europaparlamentets sammanträden, utskottssammanträden och ministermöten) eller informella (gemensamma seminarier eller arbetsgrupper), och på politisk eller teknisk nivå (mellan organisatoriska enheter, inom strukturfondernas kommittéer). Denna mångfald kontakter berör ett stort antal ämnen. Med anledning av flera meddelanden och dokument från kommissionen var de viktigaste frågorna som under 1996 behandlades av samtliga institutioner sysselsättningen, den ekonomiska och sociala sammanhållningen och den förgrundsroll strukturfonderna spelar. Även sambandet mellan vissa politikområden - miljö, kultur, lika möjligheter, landsbygdsutveckling, fiske - och strukturfonderna ägnades ökad uppmärksamhet, liksom åtgärder riktade till vissa stads-, kust-, landsbygds- och gränsområden, och fysisk planering på europeisk nivå. Frågorna om det egentliga utnyttjandet av stnikturfonderna stod i likhet med de föregående åren i centrum för diskussionerna, särskilt framstegen i genomförandet av programmen, fördelningen av gemenskapsinitiativens reserv, förberedelserna för den andra fasen i mål 2-programmen (1997-1999), olika sätt att förenkla förvaltningen och stärka effektiviteten i och utvärderingen av strukturfonderna, och inblandningen av ett allt större antal möjliga aktörer, särskilt inom ramen för de territoriella sysselsättningspakterna. 1. Dialogen med Europaparlamentet Dialogen med Europaparlamentet under 1996 berörde såväl strukturpolitiken som strukturfondernas mera specifika insatser. Parlamentet antog bl. a. en resolution om den ekonomiska och monetära unionen och den ekonomiska och sociala sammanhållningen i Europa. Det bedömer att de nominella konvergenskriterierna för övergång till en gemensam valuta är av den arten att de medverkar till en effektivare regionalpolitik, som är en nyckelfaktor i en långsiktig sammanhållningsstrategi. Det anser att regeringskonferensen bör förstärka avdelning XV i fördraget, som handlar om ekonomisk och social sammanhållning. I en annan resolution om gemenskapens strukturstöd till sysselsättningen anser parlamentet att den ekonomiska och sociala sammanhållningen äventyras av den mycket stora arbetslösheten, särskilt i randområden och mindre utvecklade områden. Den uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja strukturfondernas medel till åtgärder som skapar varaktig sysselsättning. För att bättre utvärdera strukturpolitikens inverkan på sysselsättningen har parlamentet också anmodat kommissionen att utarbeta en lämplig utvärderingsmetodik. Ett intensivt åsiktsutbyte har ägt rum om fondernas insatser. På det regionala planet gjorde parlamentet uttalanden om GSR för mål 1 i Portugal, Spanien, Grekland och Irland, i vilka det ställde sig positivt till stöd från stnikturfonderna i dessa länder men betonade för vart och ett av dem vilka problem som borde ägnas särskild uppmärksamhet. Parlamentet uttalade sig även om inriktningen på det andra programmet för nyskapande åtgärder enligt artikel 10 i ERUF-förordningen. Med hänsyn till att den föregående perioden för finansiering enligt artikel 10 väckte ett betydande intresse och ledde till armiärkriingsvärda resultat, uppmanade parlamentet kommissionen att så långt möjligt främja Interregionalt samarbete och pilotprojekt. I en annan resolution godkände parlamentet den politiska inriktning som väglett kommissionen vid fördelningen av anslagsreserven för gemenskapsinitiativ. Den beklagade emellertid den svaga förstärkningen av de industriella initiativen och avsaknaden av tilläggsanslag till REGIS-initiativet. flertal Kommissionen gjorde även ett inför parlamentet. Sysselsättningen och inlägg sammanhållningen stod i centrum för inläggen inför utskottet för regionalpolitik. M. Wulf-Mathies, ledamot av kommissionen med ansvar för regionalpolitik och sammanhållning, erinrade om huvuddragen i den förtroendepakt för sysselsättningen som föreslogs av kommissionen 1996, och betonade stnikturfondernas roll i genomförandet av de territoriella sysselsättningspakter som härleder sig från denna. M. Wulf-Mathies gjorde även ett inlägg i frågan om de första steg som övervägs mot en Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 ]j de främsta stödmottagarna. Den gemensamma jordbrukspolitiken är det mest utmärkande exemplet på detta, eftersom den stod för nästan hälften av gemenskapens budget 1994. 1992 års reform gynnade Sammanhållningsfondens mottagarländer, eftersom tre av fyra av de berörda länderna (Grekland, Spanien och Irland) för närvarande hör till de främsta stödmottagarna vid sidan av Frankrike och Danmark. Effekterna uttryckt i regional sammanhållning är positiva med tanke på att det förekommer en finansiell transferering från stadsområdena (vanligen rikare) till landsbygdsområdena (vanligen fattigare). Uppskattningar före reformen ger dock vid handen att transfereringarna för det mesta har gynnat ett begränsat antal lönsamma rörelser. Efter reformen har skillnaderna minskat, dock i mindre utsträckning än om man hade antagit kommissionens förslag som syftade till att maximera de direkta stöden. Beträffande den gemenskapspolitik där utgifterna spelar en mindre roll, men där ramar fastställs för förändringar, framgår det av rapporten att alla regioner och alla sociala grupper kan dra fördel av den, även om de mer centrala regionerna och de mest gynnade sociala grupperna ofta är bättre skickade att dra fördel av den. På det sättet har den inre marknaden haft betydande effekter på konkurrenskraften i hela EU. Risken fanns att de fattigaste länderna skulle krossas, men så har det inte blivit. Spanien, Portugal och Irland i synnerhet har sett sina chanser till avsättningsmöjligheter för exporten öka. Grekland och södra Italien har dock knappast eller inte alls fått se sin situation förbättras vad gäller handel och investering. På transportnätområdet har Sammanhållningsfondens mottagarländer sett en förbättring när det gäller transport av resenärer, men icke desto mindre är det länderna i gemenskapens transportnäten, som har ännu mer nytta av den politiken. På centrala delar, mitt telekommunikationsområdet för utveckling av informationssamhället mindre utvecklad i de fattiga regionerna, vilket medför en viss risk för att skillnaden mellan rika och fattiga regioner kommer att öka på det området 2. som är nödvändig infrastruktur är den i Rapporten avslutas med en bedömning av möjligheterna att göra politiken effektivare. Även här handlar det om delat ansvar. Medlemsstaterna bör ta de initiativ som krävs för att komma till rätta med statsskulden och samtidigt bibehålla de program som är inriktade på investering, tillväxt och sysselsättning medan man med annan gemenskapspolitik än sammanhållningspolitiken kan förbättra samverkan och samordningen med sammanhållningsmålen. Strukturfonderna bör koncentreras mer på de allvarligaste problemen och på regioner med svårigheter. Det administrativa förfarandet bör förenklas och systemet för uppföljning och utvärdering bör bli strängare. Partnerskapet med regionala och lokala aktörer och med den privata sektorn skulle kunna utvecklas. Slutligen bör strukturfonderna prioritera kampen mot arbetslösheten och skapa varaktig sysselsättning. De hjälpmedel som används bör återspegla denna prioritering. 2. Svsselsättningsstöd Sysselsättningsläget har under 1996 varit föremål för fortsatt stor oro inom Europeiska unionen. Den makroekonomiska politikens inriktning erbjuder enhetliga ramar för en varaktig lösning av sysselsättningsproblemen och medlemsstaternas fleråriga program, som antagits i enlighet med rekommendationerna från Europeiska rådets möten i Essen och Madrid, är av stor betydelse. De ger uttryck åt de strategiska åtagandena för att förbättra arbetsmarknadens effektivitet och öka investeringarna i mänskliga resurser. Genom dessa konkreta handlingsprogram säkerställs samverkan med strukturfondernas stödinsatser. I sitt meddelande om strukturinsatser och sysselsättning^ erinrar kommissionen om att det blir alltmer nödvändigt att säkerställa samstämmighet mellan unionens politik och de insatser som medfinansieras av strukturfonderna i medlemsstaterna. Detta meddelande ingår i Förtroendepakten för sysselsättning^, där det krävs att man använder tillgängliga finansiella 2 Se nedan under B En rapport i forskningens och den tekniska innovationens tecken. 3 KOM(96) 109 slutlig, 20. 3. 1996. Se kapitel 1I. D Komplementaritet med övriga gemenskapsprogram. 4CSE(96) 1 slutlig, 5. 6. 1996. 128 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 reform av strukturpolitiken inför en utvidgning av unionen till länderna i Central- och Östeuropa. Hon presenterade dessutom huvuddragen i den första rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen samt kommissionens arbetsprogram för 1997. M. Oreja, medlem av kommissionen med ansvar för kulturfrågor, deltog i det gemensamma sammanträdet med utskottet för regionalpolitik och utskottet för kultur, där han presenterade kommissionens kulturprogram och erinrade om att kultursektorn kan skapa sysselsättning, och att den därför böf beaktas mera i gemenskapens politik. Kommissionen deltog slutligen i den konferens som organiserades av Europaparlamentet och Europeiska unionens regionala och lokal myndigheter. I ett budskap till deltagarna påminde ordföranden Santer om att regionerna och städerna enligt partnerskapsprincipen mer och mer inlemmas i sammanhållningsarbetet. Även Wulf-Mathies underströk regionernas ökande betydelse i det europeiska byggnadsverket, medan M. Oreja inför deltagarna redogjorde för framstegen i arbetet med regeringskonferensen. Beträffande de sociala aspekterna var kommissionens kontakter med parlamentet inom ramen för ad /joc-arbetsgruppen en uppföljning av erfarenheterna från 1995. Arbetsgruppen granskade vid sina sammanträden olika frågor med anknytning till ESF, berörande dels övergripande frågor (t. ex. utvärdering, ekonomisk utjämning och utlokaliseringar) dels speciella frågor om genomförandet av ESF:s stödinsatser (t. ex. betalningar, rapporter, budgetar och prognoser). Denna arbetsgrupp har visat sig vara mycket användbar för att fördjupa dialogen och förståelsen för ESF:s insatser. Intresset för den bevisas av att parlamentets sociala utskott i september 1996 beslutade utvidga sitt deltagande i gruppen till tio personer. Inom området jordbruksstruktur och landsbygdsutveckling hade parlamentets utskott för jordbruk och landsbygdsutveckling ett åsiktsutbyte som utmynnade i att en resolution antogs den 25 oktober 1996 om den europeiska landsbygdspolitiken och skapandet av en europeisk landsbygdsakt. Med hänsyn till de problem landsbygdsområdena brottas med och för att bevara arbetstillfällena där bedömer parlamentet det som nödvändigt att införa en integrerad flersektoriell politik som prioriterar sysselsättningen och stimulerar en förbättring av kvaliteten hos jordbruksprodukternas, miljöskydd, lika möjligheter och utveckling av tjänster. Utskottet för jordbruk och landsbygdsutveckling tog också itu med problemet med unga jordbrukares övertagande av jordbruksföretag. Det undersökte också möjligheterna att förbättra befintliga mekanismer, samt ansvarsfördelningen mellan kommissionen och medlemsstaterna. När det gäller fiskets struktur fördes också en fortlöpande och fruktbärande dialog mellan kommissionen och parlamentets fiskeriutskott. Flera parlamentariska frågor ställdes till kommissionen om stnikturåtgärder för fisket, bl. a. om åtgärder som berättigar till finansiering från FFU, om deras fördelning, om gemenskapsinitiativet PESCA etc. Emma Bonino, medlem av kommissionen med ansvar för fisket, deltog vid flera av parlamentets möten, såväl i fiskeriutskottet som i plenarmötena. Kommissionen verkställde även en resolution från parlamentet om krisen i fiskerisektorn, vilken prövade flera punkter i fiskets strukturpolitik. Dessutom godkände parlamentet den tredje och fjärde ändringen av FFU- förordningen1. 2. Dialog med ekonomiska och sociala kommittén Kommissionen fortsatte på alla nivåer sina kontakter och sitt samarbete med Ekonomiska och sociala kommittén. Kommittén har meddelat sin reaktion och sina kommentarer i yttranden som uppmärksamt studerats av kommissionen. Ekonomisk och social sammanhållning är enligt kommittén central i alla regionala stödinsatser, och de flesta av kommitténs yttranden har utarbetats utifrån detta perspektiv. I yttrandet om sammanhållningens framtid och den långsiktiga inverkan för strukturfonderna går kommittén sammanhållningsproblematiken och undersöker de utmaningar strukturfonderna kommer att ställas inför. Den betonar betydelsen av europeiska regionalpolitiska instrument i samband med en utvidgad union, i vilken den ekonomiska och monetära unionen förverkligats. Likaså betonas i yttrandet över den sjätte årsrapporten för strukturfonderna (1994) den igenom hela Se kapitel I. A. l. Mål 5a fiske. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 129 vikt som fästs vid ekonomisk och social sammanhållning och skapande av arbetstillfällen, samtidigt som det klargörs att det sistnämnda måste vara en del av en långsiktig ekonomisk utveckling och inte får •utgöra det enda kriteriet för beviljande av medel från fonderna. I övrigt har kommittén bekräftat betydelsen av principerna för strukturåtgärderna och framhållit vikten av ett effektivt genomförande av partnerskapet. Kommittén värderar sambandet mellan den fördelning som föreslås i kommissionens beslut om fördelningen av gemenskapsinitiativens reserv och förstärkningen av Employmentinitiativet, och den erinrar om nödvändigheten av kontroll och utvärdering. Den stöder också den politik som syftar till att skapa en bättre synergi mellan sammanhållningspolitiken och miljön, och uppmanar kommissionen att utarbeta konkreta åtgärder för genomförande av de föreslagna principerna. Beträffande tätortsfrågorna har kommittén bemödat sig om att visa det mervärde differentierade sociala, ekonomiska och miljömässiga insatser skulle kunna tillföra inom ramen för en förstärkt ekonomisk och social sammanhållning. Mot denna bakgrund önskar den att tätortsfrågorna skall bli ett kompetensområde för gemenskapen. I linje med kommitténs arbete med framtidsstudien "Europa 2000+" har den fysiska planeringen diskuterats inom kommittén, särskilt de speciella problemen i den alpområdet, för vilka kommittén har föreslagit att stnikturfonderna skall utnyttjas. Beträffande en integrerad planering av kustområdena anser den att målen för de finansiella insatser som skall göras där borde fördjupas. Slutligen har kommittén avgivit yttranden med tillstyrkande av två ändringar2 i FFU-förordningen (anpassning av bidragssystemet och hänvisning till produkters geografiska ursprung). 3. Relationer till regionkommittén Dialogen mellan kommissionen och regionkommittén fortsatte och förstärktes enligt de riktlinjer som antogs av kommissionen i april 1995. Sålunda överlämnade kommissionen till kommittén redan vid årets början ett preliminärt program för konsultationer, som går längre än de som föreskrivs i fördraget. Kommissionen deltog aktivt i kommitténs arbete och informerade den regelbundet om uppföljningen av dess yttranden. Kommittén diskuterade särskilt sysselsättningsproblemen och den mera framträdande roll strukturfonderna måste spela på området. Sålunda medverkade ordförande Santer i juni 1996 för att presentera förtroendepakten för sysselsättningen i Europa. Han betonade de regionala och lokala myndigheternas väsentliga roll i genomförandet av pakten och uppmanade kommittén att aktivt medverka härtill. Kommittén antog för sin del en resolution i vilken den uttalar sin önskan att fullt ut medverka i det särskilda förfarandet för genomförande av de territoriella pakterna för sysselsättningen. M. Wulf-Mathies deltog även vid två tillfällen i kommitténs arbete. När hon i januari presenterade samspelet mellan sammanhållnings- och miljöpolitiken, betonade hon särskilt miljöns växande betydelse som konkurrensfaktor för regionerna, och strukturfondernas och sammanhållningsfondens medverkan till förbättringen av miljön i mindre gynnade områden. I november presenterade M. Wulf-Mathies den första rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen och noterade att strukturpolitikens effektivitet bör förstärkas inför kommande utmaningar, bl. a. genom att stödinsatserna koncentreras, programmens fullföljande görs beroende av de uppnådda resultaten, och den finansiella förvaltningen optimeras. I övrigt har kommittén tagit ställning till frågor som t. ex. de nya regionala programplaneringarna för mål 1 och 2, fördelningen av gemenskapsinitiativens reserv, unionens politik med avseende på gränsöverskridande samarbete med Ryssland och Barents hav-området, och det regionala samarbetet i Östersjöområdet. Därutöver organiserade kommissionen gemensamt med regionkommittén en serie på sex seminarier, avsedda att gemensamt med representanter för regionala och lokala myndigheter och socioekonomiska krafter granska det utkast till fysisk planering i Europa som utvecklas i dokumentet "Europa 2000+". Resultaten av dessa seminarier redovisas i en rapport från regionkommittén. Kommittén utarbetade tre yttranden om landsbygdsutveckling, varav det första efterlyser en landsbygdsutvecklingspolitik som grundas på ett flersektoriellt angreppssätt och som bör rikta sig till 2 Se kapitel I. A. 5. Mål 5a fiske. ISO ^^ ~^ Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 alla landsbygdsområden, varvid emellertid på regional nivå bör utarbetas program som tar hänsyn till varje områdes speciella egenskaper. Det andra yttrandet rör ny verksamhet och nya tjänster i larrdsbygdsområden och rekommenderar, med hänsyn till den ökande roll dessa spelar för servicen och sysselsättningen, att servicen på landsbygden främjas, att dess kvalitet och tillgänglighet förbättras, och att användningen av telenätet utvecklas i isolerade områden. Det tredje yttrandet rör unga jordbrukare och problemet med övertagande av jordbruksföretag. Det kräver åtgärder för att underlätta överförande av företag till unga jordbrukare genom införande av en ordning för förtidspensionering, att en diversifierad verksamhet tillåts, att yrkesutbildning av unga lantbrukare främjas, att skatter och avgifter vid överförande av företag harmoniseras, att betalningen av etableringskostnaderna fördelas, och att informationen om etableringsmöjligheter förbättras. Dessutom hade F. Fischler, ledamot av kommissionen med ansvar för jordbruk och landsbygdsutveckling, i juni 1996 tillfälle att uttala sig om den gemensamma jordbrukspolitikens framtid och om landsbygdsutvecklingspolitiken i sitt inlägg om konsekvenserna av utvidgningen för jordbrukspolitiken. Regionkommittén avgav dessutom ett yttrande om de regionala konsekvenserna av den gemensamma fiskeripolitiken, där bl. a. FFU:s och PESCA:s roll på regional nivå analyserades. 4. Informella möten med de ministrar som ansvarar för regionalpolitik och fysisk planering De ministrar som ansvarar för regionalpolitik och fysisk planering hade två informella sammanträden 1996, det ena i Venedig den 3 och 4 maj under italienskt ordförandeskap och det andra i Ballyconnell den 14 och 15 november under irländskt ordförandeskap. Det senare sammanträdet hölls i form av ett seminarium. Vid sammanträdet i Venedig behandlades stmkturfonderna och effektivitetsproblemet, kontroll och förenkling av ansökningarna, kulturen och den regionala utvecklingen. Vad gäller genomförandet av strukturåtgärder ansåg ministrarna att strukturfonderna fungerar bra, men de markerade att det är nödvändigt att göra vissa förbättringar när det gäller programmens kvalitet och genomförande, den finansiella förvaltningen och tillämpningen av partnerskapsprincipen. Det medgavs att förseningarna borde minskas genom en förenkling av förfarandena för strukturfondernas stödinsatser. I detta sammanhang borde beslutsprocessen för den nya programperioden för mål 2 och för utnyttjande av gemenskapsinitiativens reserv vara så enkel som möjligt. Ministrarna gav också sitt fulla stöd till målen för initiativet SEM 20003. De erkände kulturens roll i den regionala utvecklingen och för att skapa sysselsättning i mindre gynnade områden i Europeiska unionen. De enades om att det var önskvärt att utvidga strukturfondernas stöd till olika typer av kulturell verksamhet, t. ex. att värna om och uppvärdera det kulturella arvet samt att utveckla kunskapsindustri och kulturprodukter4. Den session som ägnades åt fysisk planering utgjorde ytterligare en etapp i utarbetandet av programmet för fysisk planering inom gemenskapen (ESDP), som inleddes i slutet av 1993. Det bör erinras om att ESDP skall vara ett vägledande dokument, som ger en referensram för fysisk planering för gemenskapens politikområden med territoriell anknytning (den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturfonderna, miljön, gemensamma nät etc), för den politik för territoriell utveckling som förs av medlemsstaterna och deras regionala och lokala myndigheter, och för olika erfarenheter av samarbetet inom området. Diskussionerna i Venedig rörde resultaten från de nationella förvaltningarnas senaste bidrag. Analysen av huvudlinjerna i utvecklingen av det europeiska territoriet fördjupades. Ministrarna betonade emellertid att studier av detta slag, som i inledningsskedet utgjorde en nödvändig förberedelse, borde avbrytas tills vidare, och att tonvikten i nästa etapp måste ligga på att utarbeta differentierade politiska riktlinjer, anpassade till särdragen i de olika delarna av det europeiska territoriet. Vissa preliminära uppgifter i frågan från medlemsstaterna hade också insamlats och lades fram vid sammanträdet i Venedig. Det italienska ordförandeskapet lade även fram två studier, den ena om de europeiska städernas framtid och den andra om uppvärdering av det kulturella arvet. Ministrarna betonade den vikt man måste tillerkänna dessa två frågor vid utformningen av nästa 3 Se kapitel II. B. Finansiell kontroll och förvaltning. 4 Se även kapitel HD. Komplementaritet med övrig gemenskapspolitik. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 131 ESDP. Ministrarna erinrade också kommittén för territoriell utveckling, som ansvarar för utarbetande av ESDP, om sin önskan att vid sammanträdet i juni 1997 under nederländskt ordförandeskap kunna göra ett uttalande om ett första officiellt utkast till ESDP, som borde kunna ligga till grund för ett brett allmänt samråd med olika berörda aktörer. Vid seminariet i Ballyconnell den 14 och 15 november, då frågorna om fysisk planering som sådan inte berördes, inriktades diskussionerna på hur strukturfondernas program på ett bättre sätt skulle kunna stödja sysselsättningen, främjande av de territoriella pakterna för sysselsättning, och den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning. Man enades generellt om att effekten på sysselsättningen av strukturfondernas program måste prioriteras vid kommande halvtidsgranskningar av programmen. Det beslutades att kommissionen skulle formulera riktlinjer för anpassning av nuvarande program för mål 1 och 6, vilka skulle koncentreras på utveckling av sysselsättningen. Målet att stödja 60 territoriella sysselsättningspakter inom ramen för strukturfondernas program fick också starkt stöd. När rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen diskuterades ansåg ministrarna att framsteg var på gång beträffande genomförandet av konvergensen, och att gemenskapens strukturpolitik hade medverkat härtill. De betonade nödvändigheten av att upprätthålla den ekonomiska konkurrenskraften och att minska de ekonomiska och sociala skillnaderna. De ansåg även att ansträngningarna för att förbättra strukturpolitikens öppenhet och effektivitet och att förstärka koncentrationen av de finansiella resurserna inom geografiska områden och ämnesområden borde fortsätta. 5. Yttranden från kommittéerna Kommittén för regional utveckling och omställning sammanträdde fyra gånger under 1996. Den avgav endast ett formellt yttrande, om listan över områden som är stödberättigade för mål 2 under perioden 1997-1999. De olika sammanträdena i kommittén gav anledning till många åsiktsutbyten i allmänna frågor, till upplysningar från kommissionen, och till erfarenhetsutbyten. Under sammanträdena diskuterades framstegen i programplaneringen vid en presentation som gjordes av generaldirektören för regionalpolitik och sammanhållning, då strukturfondernas sjätte årsrapport (för 1994) lades fram, och då information lämnades om utarbetandet av de nya programmen inom initiativet Interreg II C och pilotprojekten för fysisk planering (artikel 10 i ERUF-förordningen). Kommissionen informerade även medlemsstaternas representanter i vissa frågor om strukturfondernas förvaltning, bl. a. de förfaranden kommissionen intermediära tillämpar vid godkännande av nya program, genomförandet av utvärderingar samt oegentligheter som anmälts till kommissionen i kampen mot bedrägerier. I övrigt presenterade kommissionen kontakter och initiativ den tagit rörande sambandet med andra områden av gemenskapspolitiken (miljö, sysselsättning och nyskapande). Inom ramen för SEM 2000 var frågan om utgifters berättigande till stöd från strukturfonderna uppe till behandling vid varje sammanträde. Efter att ha redogjort för sina riktlinjer i ämnet samrådde kommissionen med kommittén och med alla andra kommittéer för strukturfonderna, för en första undersökning av kriterierna för stödberättigande. Denna undersökning gjorde det möjligt att nå samförstånd om nödvändigheten av regler som är klara, tydliga och godkända i partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna. Parallellt med arbetet i gruppen av personliga representanter för finansministrarna, och i enlighet med rådets riktlinjer överlämnade kommissionen ett utkast till beslut till kommittéerna i slutet av 1996, och man är överens om att detta skall godkännas i början av 1997. ESF-kommittén sammanträde också fyra gånger under 1996. Efter långa diskussioner skapades inom kommittén en tillfällig arbetsgrupp för "ESF:s medverkan till en bättre tillväxt i sysselsättningen mot bakgrund av nuvarande åtgärder för att bekämpa arbetslösheten, speciellt långtidsarbetslösheten". Gruppen sammanträdde sex gånger under 1996, och lade fram sin interimsrapport för kommittén i september. Enligt föreskrifterna i fondens samordningsförordning avgav kommittén yttranden över utkasten till förslag från kommissionen om GSR och SPD för mål 2, 3 och 4 för perioden 1997-99. Kommissionen informerade även kommittén om genomförandet av nyskapande åtgärder enligt artikel 6 i ESF-förordningen. Kommittén studerade andra frågor, t. ex. lika möjligheter, grönboken om nyskapande, kommissionens intermediära rapport om mål 4 och ADAPT-initiativet, genomförandet av PEACE-initiativet, revisionsrättens årsrapport, och de oegentligheter medlemsstaterna anmält i 132 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 kampen mot bedrägerier. Vid sitt sista sammanträde för 1996 antog kommittén sitt arbetsprogram för 1997. Kommittén för jordbruksstruktur och landsbygdsutveckling (STAR-kommittén) sammanträde elva gånger under 1996 och avgav 155 yttranden med tillstyrkande. Yttrandena berörde i huvudsak åtgärder enligt förordning (EEG) nr 2328/91 om förbättring av jordbmksstrukturens effektivitet, förordning (EEG) nr 2078/92 om produktionsmetoder i jordbruket som är förenliga med miljöskyddskraven, och förordning (EEG) nr 866/90 om bearbetning och saluförande av jordbruksprodukter. Den avgav yttrande med tillstyrkande till alla svenska SPD för mål 5b. Kommittén har även haft diskussionen i olika frågor, t. ex. ordningen för kompensationsbidrag, additionaliteten och utvärderingen. Ständiga förvaltningskommittén för fiskets struktur sammanträdde fem gånger under året, och alla strukturfrågor som berörde sektorn hade hänskjutits till kommittén. Förvaltningskommittén för gemenskapsinitiativ sammanträdde två gånger under 1996 och avgav ett yttrande med tillstyrkande av fördelningen av den finansiella reserven och om de nya riktlinjerna för vissa initiativ. Kommittén hade en första vägledande diskussion i slutet av 1995 som gjorde det möjligt för kommissionen att, efter samråd med medlemsstaterna och Europaparlamentet, presentera en text som beaktade de gjorda påpekandena. Kommitténs sammanträden i övrigt gav utrymme för utbyte av information och erfarenheter när det gäller transnationellt samarbete inom gemenskapsinitiativen, om läget beträffande initiativens genomförande samt om utarbetandet av Interreg II C-programmen. B. REGIONALT PARTNERSKAP Sedan kommissionen i samråd med respektive medlemsstat godkänt programplaneringsdokumenten, ägnades 1995 åt att gradvis införa nya arrangemang för partnerskapen. I den sjunde årsrapporten (1995) gjordes en första utvärdering av denna verksamhet per medlemsstat och per berörd partner. Under 1996 konsoliderade och förbättrade partnerna successivt utövandet av partnerskapet. Eftersom tillämpningen av principen är komplex och ibland svår, är emellertid ett år en alltför kort tidrymd för att kunna bedöma betydelsefulla framsteg på gemenskapsnivå. För kommissionens del har verksamheten under 1996 för att främja tillämpningen av principen haft tre inriktningar: att fördjupa överväganden av möjliga former för att förstärka partnerskapet, vilket den föregående rapporten förutsåg; att främja försök utefter andra vägar, som tidigare prövats i genomförandet av vissa program; och att förstärka vissa partners förmåga att medverka, i förlängningen av de konstateranden som gjordes vid det årliga samrådet om strukturstödet under 1995. 1. Överväganden och främjande av nya former av partnerskap Ett diskussionsunderlag adresserat till medlemmarna i "sammanhållningsutskottet" har utarbetats och konstaterade, att trots ett totalt sett positivt resultat är partnerskapet fortfarande ofullkomligt i ett antal fall och kan alltså förbättras. Dokumentet ställer ett antal frågor för att komma förbi svårigheterna i genomförandet av partnerskapet, och föreslår konkreta riktlinjer för förbättring och för att undvika stötestenar som gäller såväl partnerskap där antalet partner är så stort att samarbetet blir ofruktbart, som partnerskap som inskränks till nationella eller rent av regionala myndigheter och kommissionens enheter. Förslagen strävar bl. a. mot följande: • Att främja diskussioner för att redan nu förbereda verksamheten efter 1999, i avsikt att formulera om den juridiska ramen, vilket skulle möjliggöra en påtaglig förbättring i genomförandet av partnerskapet, särskilt genom att klargöra resp. partners roller och ansvar. • Att förstärka det nuvarande partnerskapet inom övervakningskommittéerna genom att föreskriva, om det är nödvändigt och politiskt acceptabelt, en differentiering mellan de partner som rådfrågas medfinansierar ("samrådspartnerskap"), eller genom att utforska ytterligare vägar för konsultation, samråd eller samarbete. ("beslutspartnerskap") stödinsatserna de partner som och Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 133 • Att förbättra den tekniska och operationella kapaciteten hos partner som har behov av det, genom att stödja yrkesutbildning, rådgivning och tekniskt bistånd. Mera allmänt föreslår dokumentet att på gemenskapsnivå främja föredömliga och nyskapande initiativ i samarbete med de nationella och/eller regional myndigheterna. Det kan t. ex. gälla territoriella pakter eller partnerskap för sysselsättningen som främjar en politisk dynamik på lämplig regional eller lokal nivå, ägnad att berika övervakningskommittéernas verksamhet, för att på ett informellt sätt förena berörda aktörer i överväganden och förslagsställande som kan skapa verksamhet och sysselsättning. Dessa förslag formulerades i kommissionens meddelande om gemenskapens strukturåtgärder och sysselsättningen5, och har samlats i meddelandet "En insats för sysselsättningen i Europa. En förtroendepakt". För att utnyttja de manöverutrymmen som fortfarande finns angav kommissionen i detalj de viktigaste prioriteringar som bör göras och föreslog att territoriella sysselsättningspakter skall genomföras för att mobilisera offentliga och privata aktörer på lämplig territoriell nivå. Den vidhöll uppfattningen att utan att skapa nya strukturer måste en politisk dynamik initieras och utvecklas: antingen en systematisk åtgärd i hela territoriet, initierad av den nationella politiska myndigheten, eller experimentella tillvägagångssätt grundade på att resp. medlemsstat väljer ut områden eller regioner som bedöms mest lämpliga, eller initiativ från de lokala myndigheterna själva. Sedermera har Europeiska rådet i Florens (juni 1996) "uppmanat varje medlemsstat att välja ut, så långt möjligt, regioner eller städer som kan delta i pilotprojekt för territoriella och lokala sysselsättningspakter, så att dessa pakter kan genomföras under år 1997, delvis med hjälp av de manöverutrymmen som finns inom ramen för stnikturpolitiken". Tekniska dokument har utarbetats och lagts fram för de nationella myndigheterna, bl. a. vid ett informationsmöte i november. Europeiska rådet i Dublin (december 1996) välkomnade "de positiva reaktioner initiativen för territoriella sysselsättningspakter väckt och krävde ett snabbt genomförande av de 60 projekt som medlemsstaterna föreslagit". Kommissionen har följt och stöttat medlemsstaterna i genomförandet av denna strategi genom att utarbeta några riktlinjer för pakternas genomförande: • Kretsen av partner bör vara så vidsträckt som möjligt och bör omfatta nationella, regionala och lokala myndigheter och förvaltningar; den privata sektorn; sammanslutningar för utveckling eller omställning av det berörda området; arbetsmarknadens parter; representanter för föreningsliv, kooperation och medborgarsammanslutningar; näringslivets organisationer och handelskammare; i stöd institutioner övervakningskommittéerna för strukturinsatserna. ordförandena utbildning, forskning; tekniskt samt och för • En territoriell pakt skall leda till ett dokument i vilket sammanförs de genomförda analyserna, varje deltagares exakta åtaganden och de konkreta förslag som godkänts. Dessa förslag kan ha olika form: åtgärder inom områden som kan förväntas skapa sysselsättning; åtgärder riktade till speciella grupper; förslag till social lagstiftning och arbetsrätt; förslag till arbetsmarknadens parter med avseende på arbetets organisation och arbetstider; stöd till nyskapande eller till genomförande av pilotprojekt; förstärkning av utbildningen; åtgärder för att förstärka de regionala eller lokala förvaltningarnas handlingskapacitet; samt konkreta förslag riktade till övervakningskommittéerna för strukturinsatser, för att disponibla manöverutrymmen skall utnyttjas och strukturinsatserna på ett bättre sätt orienteras mot att skapa sysselsättning. Leader och nerifrån-upp-principen ("bottom-up"): Ett grundläggande drag i Leader ligger i att mobilisera ett så omfattande lokalt partnerskap som möjligt. Det har konstaterats att ju mera lokalbefolkningen engagerades, desto större blev ansträngningen att söka lösningar anpassade till de problem som karakteriserade varje grupps territorium. De mest nyskapande Leader- grupperna och de som har bäst förutsättningar att lyckas är de som omfattar aktörer från alla sektorer av det lokala näringslivet och samhället. Det europeiska centrumet Leader organiserade i samarbete med Leader-gruppen "Älta Val Venosta" i Trentino-Alto Adige ett seminarium i oktober 1996 över ämnet "Partnerskap för nyskapande". Diskussionerna inriktades på partnerskapets uppbyggnad, resultat och varaktighet. Detta LAG har valts som exempel på skapande KOM (96) 109, 20. 3. 1996. Se Inledning och kapitel II. D. Komplementaritet med övrig gemenskapspolitik. 134 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 av en partnerskapskultur där traditionen inte lämpar sig för det. De provinsiella myndigheterna har visat sig särskilt intresserade av detta tillvägagångssätt och har ställt betydande medel till förfogande. Partnerskapet finns på fyra nivåer: ett partnerskap på förfinansieringsstadiet (provins, stat, kommission), ett partnerskap för förvaltning och program (interkommunal intresseförening), LAG, samt fem informella arbetsgrupper (jordbruk, turism, hantverk, yrkesutbildning och telematik). Speciella utbildningsprogram har utvecklats för vart och ett av projekten. Med anledning av framgången med Val Venosta-seminariet organiserade det österrikiska Leader-nätverket en sammankomst på samma tema i december 1996 i Schlierbach. En "studiegrupp för strukturell nyskapande" bildades där av olika koncentriska cirklar: dess fyra grundare, sammanslutningens medlemmar (c:a 20 personer), och samtliga lokala aktörer inom olika sektorer (jordbruk, alternativ energi, utbildning, företag, etc). Gruppen har stimulerat nya former av samarbete och partnerskap. Sammanslutningen spelade en väsentlig roll då detta LAG bildades och är en av dess medlemmar. I Eisenwurzen-området, som är relativt väl utvecklat, prioriterade de lokala aktörerna utvecklingsprojekt inom områdena livskvalitet och bevarande av natur- och kulturarvet. I en annan miljö bildades 1992 på enskilt initiativ en sammanslutning på vänstra stranden av Guadiana i sydöstra Alentejo, ett område som kännetecknas av eftersläpande utveckling, arbetslöshet och flykt från landsbygden, ett traditionellt och föga strukturerat samhälle. Denna sammanslutning har efterhand blivit ett " permanent forum för lokal utveckling" som omfattar kommuner och organ som berörs av områdets utveckling. För att bemästra de svårigheter som möter Leader I har sammanslutningen engagerat så många aktörer som möjligt för att skapa ett permanent forum för diskussion och bilda många arbetsgrupper, och strävat efter att i dessa engagera även den mest marginaliserade lokalbefolkningen. 2. Förstärkning av partnernas kapacitet Enligt artikel 7 i ERUF-förordningen medverkar kommissionen till att förstärka partnernas kapacitet och möjligheter att delta aktivt i uppföljningen av de strukturella insatserna. I detta sammanhang har stöd beviljats till Rådet för kommuner och regioner i Europa (CCRE) för att stimulera till seminarier om lokala förvaltningars medverkan i utarbetande och genomförande av strukturinsatser i mål 2- områden. Sammanlagt organiserades nio seminarier i medlemsstaterna med en avslutande session i Bryssel, där resultaten sammanställdes. Detta samarbete har gjort det möjligt för kommissionen att bättre förklara sina riktlinjer rörande den nya programplaneringen för mål 2, att få en bättre kännedom om partnerskapets tillämpning på lokal nivå, och att stimulera till en systematisk framställning av förslag från lokala myndigheter rörande deras genomförande av strukturinsatser. 3. Övriga institutioners svn på tillämpningen av partnerskapsprincipen Europaparlamentet och regionkommittén godkände vid den gemensamma konferens de organiserade 19966 en slutdeklaration med bl. a. följande innehåll: • De "bedömer som nödvändig en omdefiniering av subsidiaritetsprincipen, som uttryckligt medger att den kan tillämpas på regional- och lokalsamhällen i förhållande till de befogenheter dessa tilldelats enligt medlemsstaternas interna lagstiftning, i strävan mot en större effektivitet [. ]". • De "kräver att principen om lokalt självstyre, sådan den definieras i Europeiska rådets stadga om lokalt självstyre, skall skrivas in i fördraget såsom en allmän princip i gemenskapsrätten som härstammar från konstitutionella traditioner vilka är gemensamma för medlemsstaterna" och erinrar om att principen "innebär såväl en respekt för den samlade kompetensen hos lokalsamhällena som ett beviljande av de medel som är nödvändiga för dess förverkligande", och kräver dessutom att "principen om regionalt självstyre skall erkännas i analogi med principen om lokalt självstyre". 6 "Europaparlamentet och de regionala och lokala förvaltningarna för ett demokratiskt och solidariskt Europa", Bryssel, 1-3 oktober 1996. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 135 • De kräver av kommissionen och medlemsstaterna "en bättre horisontell och vertikal samordning av gemenskapens politikområden för att [. ] därigenom begränsa olägenheterna för regionerna och de lokala myndigheterna [. ]". • De kräver att "partnerskapsprincipen, som har prövats i tillämpningen av gemenskapens strukturpolitik, och som är ett konkret uttryck för subsidiaritetsprincipen, skall fördjupas och förstärkas genom att skrivas in i Romfördraget, och i dess förlängning på andra politikområden, särskilt sådana som framhäver de regionala och lokala myndigheternas kompetens; [de] rekommenderar även medlemsstaterna att utvidga principen till arbetsmarknadens parter". • De anser att vid nästa reform, "strukturfonderna bör konsolideras som instrument för ekonomisk utveckling, bl. a. på grundval av följande prioriteringar: förenkling, avbyråkratisering, och uppmjukning av förfarandena; [och] ett mera direkt partnerskap med regionala och lokala motparter och arbetsmarknadens parter, särskilt inom ramen för programplaneringen". C. DIALOG MED NÄRINGSLIVET OCH ARBETSMARKNADENS PARTER 1. Det ekonomiska och sociala partnerskapet i genomförandet och uppföljningen av strukturstöden De ekonomiska och sociala parternas medverkan i strukturstöden sker enligt regler fastställda i artikel 4 i ramförordningen för strukturfonderna, som föreskriver att medlemsstaterna skall utse ekonomiska och sociala parter på nationell, regional, lokal eller annan nivå, inom ramen för de villkor som anges i de institutionella reglerna och varje medlemsstats egen praxis. Detta får till följd att partnerskapets sammansättning och funktion varierar påtagligt från land till land som en följd av olika kulturella och politiska traditioner, och även från mål till mål inom ett och samma land. Den sjunde årsrapporten (1995) presenterade, per medlemsstat, den information kommissionen hade tillgång till rörande dessa parters deltagande i utarbetande av och samråd om de nya programmens stödinsatser för perioden 1994-1999, samt deras anknytning till arbetet i motsvarande övervakningskommittéer. Är 1996 kännetecknades av en konsolidering av de bestämmelser och tillämpningar som infördes genom den nya programperioden. Sedan övervakningskommittéerna bildades 1994 och 1995 är sammansättningen av partnerskapet på dessa områden stabil. När det gäller t. ex. målen 3 och 4 är representationen från arbetsmarknadens parter i övervakningskommittéerna numera i allmänhet tryggad, utom när det gäller Portugal och Förenade kungariket. I sistnämnda fall kommer representationen långsamt till stånd för de regionala målen, men den är ännu inte godkänd för mål 3. 1 Italien kan deltagande påräknas för mål 3 och 4, men det är mera osäkert för de regionala målen. Deltagande av representanter för lika möjligheter uppmuntras starkt i Italien. Beträffande deras deltagande i beslutsprocessen är de fullvärdiga medlemmar i beslutsfattande instanser i alla medlemsstater utom i Tyskland, där de inte deltar i beslutsfattandet, men situation är mera komplicerad om man ser till hur denna rätt faktiskt utnyttjas. Arbetsmarknadens parter har ett visst inflytande i Österrike, Danmark och Finland beroende på starka traditioner för en social dialog i dessa länder. I Nederländerna spelar de en mycket viktig roll i diskussionerna med hänsyn till sin falterfarenhet (eventuella störningssignaler kommer ofta via dem, särskilt för mål 4 i den mån lönebildningen faller under deras ansvar). Även om deras medverkan ibland är mycket konstruktiv i Belgien och Frankrike, är den i allmänhet ganska svag och varierar alltefter program och representanter. inte begränsad De ekonomiska och sociala parternas medverkan är emellertid till endast övervakningskommittéerna, den är starkt influerad av medlemsstatens sociala struktur och politiska traditioner. De rådfrågas av regeringarna och deltar ofta i utarbetandet av arbetsmarknads- och utbildningspolitik medfinansierad av ESF, på nationell, regional eller lokal nivå. Trots vissa förbättringar (i Frankrike är de t. ex. medlemmar av de partssammansatta regionala kommittéerna för sysselsättning och yrkesutbildning), bör deras medverkan på lokal nivå i genomförandet av ESF:s insatser förstärkas. Flera nyskapande åtgärder har stimulerats av kommissionen, ibland på initiativ av arbetsmarknadens parter själva (Finland) för att organisera information och utbildning riktad till arbetsmarknadens parter, eftersom deras möjlighet till medverkan och inflytande beror av den erfarenhet av ESF:s funktion som krävs (program för intensivutbildning utarbetat gemensamt av 136 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 arbetsgivare och anställda i Finland, organisation av seminarier; i Italien, utbildnings- och studieverksamhet genomförd av fackföreningarna om "fackföreningens roll i förvaltningen av ESF"; i Frankrike, överenskommelser mellan fackföreningarna och ministeriet om utbildning av rådgivare till yrkesövergripande nätverk). i Danmark (även för övriga mål), Situationen inom mål 4 är den mest intressanta på detta område, eftersom arbetsmarknadens parter där i allmänhet medverkar intensivt i de flesta medlemsstaterna, där de medverkar i sin vanliga roll men även blir mer och mer engagerade som projektansvariga, såväl i utformningen som i genomförandet av två berörda projekt. Detta är fallet branschorganisationerna har startat ett projekt för omstrukturering av den grafiska konstindustrin) och i Frankrike (kollektiva åtgärder vidtas i samarbete mellan nationella myndigheter och ekonomiska och sociala parter för att initiera projekt inom SME/SMI rörande t. ex. kvalitet, ledning, miljö eller säkerhet; ett organ som samlar in medel för yrkesutbildning är dessutom ansvarigt för ett projekt för multimediautbildning inom jordbrukets livsmedelsindustri). Deras engagemang för detta mål kan i Nederländerna leda till att de medverkar i ledningen av programmet och utnämner en representant för arbetsmarknadens parter för att främja mål 4 i SME och hjälpa dem att genomföra det. i Finland (de Utvecklingen av aktiv medverkan på lokal nivå och projektnivå från arbetsmarknadens parter, direkt information och utbildning om strukturfonderna, samt en bättre överensstämmelse mellan programmens och/eller projektens natur med valet av partner och funktionssätt är av stor betydelse för kvalitén i utnyttjandet av strukturfonderna, och bör därför stärkas. 2. De ekonomiska och sociala parterna på gemenskapsnivå Stimulans till medverkan Kommissionens insatser för att främja medverkan från näringslivet och arbetsmarknadens parter har inriktats på de tre typer av verksamhet som redan nämnts beträffande det regionala partnerskapet7 : överväganden, främjande och förstärkning av deras kapacitet. Alla analyser, överväganden och förslag som görs i kommissionens olika meddelanden, i rapporten om ekonomisk och social sammanhållning samt i slutsatserna från Europeiska rådet i Florens och Dublin, och som citeras ovan för det regionala partnerskapet, riktas även till de ekonomiska och sociala parterna. När det gäller verksamheten med konkret främjande av medverkan från näringslivet och arbetsmarknadens parter har alla ansträngningar för att mobilisera aktörerna, för att utvidga partnerskapet, och för att skapa informella områden för medverkan även riktats till näringslivet och arbetsmarknadens parter. Likaledes syftar initiativet med främjande av territoriella sysselsättningspakter till att underlätta de ekonomiska och sociala parternas konkreta medverkan till förbättring av planeringen av strukturåtgärder för att öka deras effekt på sysselsättningen. Beträffande förstärkningen av de ekonomiska och sociala parternas kapacitet har med ledning av slutsatserna från den årliga konsultationen den 1 februari 1996 beslutats att ERUF skall ge tekniskt bistånd till Europeiska fackliga samarbetsorganisationen (EFS). Vid denna konsultation visade det sig att arbetsmarknadens parter ännu inte hade den tekniska kapacitet som behövs för att följa upp strukturinsatserna. De är inte alltid i stånd att utarbeta konkreta förslag som gör det möjligt att stärka deras medverkan på nationell och regional nivå. Gemenskapens bidrag till EFS är ett stöd för att genomföra olika seminarier och att stödja ett litet nätverk av experter. Seminarierna skall göra det möjligt för de ansvariga berörda fackföreningarna att bättre förstå och följa strukturåtgärderna i områden för mål 1 och 2 och i de olika medlemsstaternas yttersta randområden. Andra seminarier kommer att få en tematisk och interregional karaktär, och innehållet skall bestämmas gemensamt med kommissionens enheter med hänsyn till de viktigaste händelserna inom strukturpolitiken. För att underlätta organisationen av dessa seminarier, för att garantera en effektiv och slagkraftig medverkan från ansvariga berörda fackföreningar, och för att formalisera deras slutsatser och förslag, skall kommissionen hjälpa EFS att organisera ett litet nätverk av experter på regional utveckling inom 7 Se ovan B. Regionalt partnerskap. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 /J7 gemenskapen. I princip kommer nätverket att bestå av sex experter på halvtid, som far stöd av andra fristående experter, och det kommer att ledas av en samordnare som sammankallar dem flera gånger föf utbyte av information och arbetsmetoder. lett När det gäller ESF har i likhet med föregående år relationerna mellan kommissionen och de tre stora yrkesövergripande europeiska organisationerna (EFS, UNICE, CEEP) under 1996 till medfinansiering av utbildningsåtgärder som ingår i den sociala dialogen, med särskild tonvikt på frågan om förändringar inom industrin. Åtgärderna är att betrakta som "verktyg för förstärkning" av den sociala dialogen, som syftar till att bättre styra verkningarna av de industriella och tekniska förändringarna på de industriella relationerna. De gör det möjligt att förstärka strukturåtgärderna inom mål 4 och gemenskapsinitiativet ADAPT, som stimulerar en aktiv medverkan i genomförandet från arbetsmarknadens parter. Vad gäller EFS bestod de medfinansierade åtgärderna av 18 kurser, i vilka fackliga organisationer från de femton medlemsstaterna deltog. Kurserna var inriktade på den nya teknikens restaurangbranschen, postorderhandeln och textil- och beklädnadsbranschen, samt på nya metoder för arbetsorganisation i liknande branscher. Utbildningsinsatser organiserades även inom Conpri Il-projektet8 som är placerat under UNICE och som utgör en förlängning av Conpri-programmet. Seminarierna har tre mål: att styra de omställningar som föranleds av förändringarna inom industrin så att dessa blir ekonomiskt effektiva och socialt acceptabla, att medverka till en utbildningspolitik som håller jämna steg med moderniseringen av produktionsapparaten, och att förbättra konkurrenskraften och de industriella relationerna genom att genomföra handlingsprogram med avseende på företagens mänskliga, logistiska och organisatoriska faktorer. Det handlingsprogram som presenterats av CEEP under benämningen EUREXCTER är integrera kvalitetsbegreppet i den sociala dialogen på territoriell nivå. inriktat på territoriell överhöghet i Europa och syftar läkemedelsindustrin, sysselsättningen inverkan på till att t. ex. i Det måste i övrigt understrykas att ESF under 1996 fortsatte att i partnerskap med arbetsmarknadens parter finansiera sektorstudier om verkningarna av industriella förändringar på arbetslivet (professionella kvalifikationer, bl. a. ny kompetens och nya yrken), inom sektorer som skoindustrin, beklädnadsindustrin och civilflyget. Konsultation med näringslivet och arbetsmarknadens parter på europeisk nivå forum där samtliga organiserade Konsultationen är av sektoriell natur såväl som ett arbetsmarknadsparter på europeisk nivå är representerade. När det gäller landsbygdsfrågor är det Rådgivande kommittén för jordbrukets strukturfrågor som är de sociala och ekonomiska parternas forum för konsultationer på gemenskapsnivå. Denna kommitté sammanträdde tre gånger 1996, då den kunde yttra sig över tillämpningen av vissa åtgärder. Kommittén hade en lång diskussion om de tre kompletterande åtgärderna till reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken [förordningar (EEG) nr 2078/92, 2079/92 och 2080/92]. Den yttrade sig också över den rapport kommissionen överlämnade till rådet om unga jordbrukare och betonade vikten av de stöd som föreslogs, svårigheterna vid etablering, och nödvändigheten av rådgivning och yrkesutbildning. Inom ramen för förordning (EEG) nr 2328/91 om förbättring av jordbniksstnikturens effektivitet avgavs flera yttranden om den rättsliga ställningen för jordbrukare som har jordbruk som huvudsysselsättning, om bergsjordbruk, om möjligheten att behandla referensinkomsten mera flexibelt, och om stöd till småföretag. Rörande förordning (EEG) nr 866/90 om bearbetning och saluförande av jordbruks- och skogsprodukter avsåg åsiktsutbytet öppningar mot nya sektorer, hänsynstagande till regionernas särdrag, nivån på det nationella stödet, och anpassningen av urvalskriterierna. Kommittén har hållit sig informerad om arbetet med förberedelse av den europeiska konferensen om landsbygdsutveckling, till vilken arbetsmarknadens parter och representanter för näringslivet inbjudits. Inom fiskerisektorn är rådgivande kommittén för fisket det officiella organet för dialog med näringen. Den har vid flera tillfällen fått upplysningar och förklaringar om genomförandet av FFU, om nyskapande åtgärder enligt artikel 4 i FFU-förordningen9, och om gemenskapsinitiativet PESCA. I 8 Arbetsgivareföreningen för industriella relationer. 9 Se kapitel I. C. 2. 14 Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 utrymmen på olika områden: stödja nyskapande åtgärder till förmån för små och medelstora företag, förbättra förvaltningen av sysselsättningen och investeringarna i mänskliga resurser och göra den ännu mer dynamisk, förbättra möjligheterna att förena yrkesliv och familjeliv och främja lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ. I Förtroendepakten understryks även att det är nödvändigt att förstärka det politiska, ekonomiska och sociala partnerskapet för att bättre kunna utnyttja de lokala möjligheterna till att uppmuntra skapandet av arbetstillfällen. legat till grund Genomförandet av dessa åtgärder hade under 1996 huvudsakligen två inriktningar. Dels har meddelandet om gemenskapens strukturinsatser och sysselsättningen för kommissionens riktlinjer till medlemsstaterna för förberedelse av den andra programfasen för mål 2 (1997-99)5. Dels föreslog kommissionen vid Europeiska rådets möte i Florens i juni 1996 att man skulle främja territoriella sysselsättningspakter som skulle komplettera den befintliga nationella politiken. På Europeiska rådets anmodan valde medlemsstaterna ut pilotregioner. Detta tillvägagångssätt bekräftades av Europeiska rådet i Dublin, som begärde att 60 pilotinsatser snabbt skulle sättas igång. Målet är att skapa ett utökat regionalt eller lokalt partnerskap som uttryck för en exceptionell mobilisering till förmån för sysselsättningen. Sedan de olika regionala och lokala aktörerna utvärderat svårigheterna och möjligheterna utformas en gemensam strategi som formaliseras genom ett åtagande av samtliga involverade aktörer: den territoriella sysselsättningspakten. Målet är att sysselsättningsinsatserna skall integreras och samordnas bättre och att det på sikt skall genomföras modellinsatser som kan inspirera till andra initiativ. En sysselsättningspakt kan stödjas på regional eller lokal nivå, i städer, landsbygdsområden eller sysselsättningsområden där arbetslösheten utgör ett stort problem och regionen ingår i något av strukturfondernas målområden. Spektrumet av partner skall vara så stort som möjligt. ^ Vad gäller tidsplan och finansiering inleddes analyseringsfasen redan i slutet av 1996 och det slutliga urvalet av områden i medlemsstaterna skulle göras under 1997. Pakterna skulle delvis kunna finansieras med medverkan från EIB och EIF och strukturfondsprogrammens övervakningskommittéer skulle utnyttja disponibla finansiella handlingsutrymmen ' för genomförandet. Kommissionen ingriper på tre sätt i genomförandet av pakterna: genom att stödja initiativen och sprida de viktigaste erfarenheterna, genom att finansiellt stödja de förberedande arbetena i form av tekniskt bistånd, genom att organisera ett övervakningssystem för samtliga förberedande arbeten, det slutliga innehållet och de förbättringar som tillförs strukturåtgärderna. 3. Programmens genomförande 1996: Rapportens viktigaste punkter Ett år av full verksamhet Genomförandet av den fleråriga programplaneringen 1996 visar att de olika stödtyperna nu tillämpas konkret i medlemsstaterna och regionerna^. Nära 500 program genomför strukturfondernas samtliga mål. Endast några nya program har tillkommit för att komplettera de program som redan antagits 1994 och 1995, sammanlagt 50 stycken för alla målen tillsammans, vilket dock utgör mindre än 3 % av det totala stödet till de olika målen. De program för mål 2 som antogs 1994 för perioden 1994-96 har avslutats och programmen för fasen 1997-99 har kontinuerligt förberetts aktivt både vad gäller stödberättigade områden och de viktigaste inriktningarna. Förberedandet av dessa program, för vilka 5 C(96) 952 slutlig, 29. 4. 1996. Se kapitel I. A. 3 Mål 2. 6 Se kapitel III. B Regionalt partnerskap. 7 Här avses disponibla medel till följd av indexering av finansieringsbeloppen, eller nya program för mål 2 som fastställts för perioden 1997-99, eller också anpassning av program för andra mål än mål 2 till följd av översynen efter halva tiden. 8 Se kapitel I Programmens genomförande. 138 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 övrigt har kommissionens enheter medverkat i arbetet i den partssammansatta kommittén för havsfiskets sociala problem, som inrättats inom ramen för den sociala dialogen. Dessutom konsulterar kommissionen årligen samtliga organiserade sociala parter på europeisk nivå enligt föreskrifterna i strukturfondernas samordningsförordning (artikel 31. 2). Denna konsultation ägde rum den 18 december 1996. Ett trettiotal representanter för organisationerna deltog i sammanträdet, vid vilket även M. Wulf-Mathies medverkade. Huvudteman i konsultationen, fastställda i samråd med parterna, var strukturfondernas sjunde årsrapport (1995), den första rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen, samt pågående arbeten och framtidsperspektiv. Alla parter uppskattade mycket kommissionens ansträngningar för att utarbeta rapporten om sammanhållningen. De önskade att övervägandena av de analyser och frågor rapporten lyfte fram skulle fortsätta. Flertalet av parterna betonade vikten av sammanhållningsmålet i uppbyggnaden av gemenskapen och nödvändigheten av att göra konkurrenskraften förenlig med sammanhållningsmålen, och de erkände svårigheterna att korrekt utvärdera effekten på sammanhållningen av skillnader i politik mellan gemenskapen och medlemsstaterna. Vissa parter framhöll följande punkter: • Det är nödvändigt att förbättra konvergensen mellan unionens och medlemsstaternas socialpolitik. • Trots de blockeringar som ännu finns bör den inre marknaden spela en roll för att förstärka den europeiska ekonomins konkurrenskraft och den ekonomiska och sociala sammanhållningen. • Det finns ett intresse för att genomföra specialstudier för att bättre kartlägga orsakerna till regionala skillnader. • Det är nödvändigt att slå vakt om den europeiska sociala modellen. • Det finns ett intresse för att bättre kartlägga orsakerna till arbetslösheten och att tillföra mera konkreta förslag. • Det är nödvändigt att bättre förutse de konsekvenser den ekonomiska och monetära unionen kan få för regional obalans och regionala olikheter. • Det finns ett intresse för en territorialpo 1 itik för att undvika en olämplig konkurrens mellan regioner. • De särskilda problemen i sektorer som t. ex. fisket och politikområden som t. ex. den gemensamma jordbrukspolitiken bör uppmärksammas. När det gäller innehåll och framtida inriktning på strukturpolitiken enades alla parter om att understryka nödvändigheten av en större koncentration av insatserna och en bättre precisering av mål och stödberättigade områden. Vissa parter gjorde preciseringar i följande avseenden: • En fastare samband bör sökas mellan strukturinsatser och gemenskaps- och nationell politik för sysselsättningen i syfte att fördjupa riktlinjerna från Europeiska rådet i Essen, särskilt stödet till en aktiv arbetsmarknadspolitik. • Nuvarande stöd kan inte betraktas som fördelar som mottagarna har skaffat sig, även om svängningarna inte behöver vara häftiga. • Ökad uppmärksamhet måste ägnas åt att skapa arbetstillfällen, särskilt för att utnyttja nya möjligheter till sysselsättning, lokal utveckling och stöd till ej konkurrensutsatta sektorer. • Utöver sysselsättningen måste uppmärksamhet ägnas åt frågor som miljön, lika möjligheter och informationssamhället. • Det är nödvändigt att i högre grad engagera företag i den privata sektorn i strukturinsatserna. • En bättre jämvikt bör sökas mellan bidrag och lån för att anpassa instrumenten till SME:s behov. • Stnikturinsatserna bör planeras sektorsvis och inte på territoriell bas. • Rollen för ekonomiska serviceorgan av allmänt intresse och kvaliteten på deras prestationer bör beaktas vid insatsplanering i framtiden. • Fiskerisektorns speciella problem. Beträffande strukturinsatsernas operativa aspekter instämde alla parter i analyserna i rapporten om sammanhållningen: behovet av att förenkla insatsförfarandena, att minska antalet program och gemenskapsinitiativ, att förbättra förvaltningssystemens effektivitet, att göra insatserna mera synliga, att förstärka kampen mot bedrägerier, etc. Parterna anser att det komplicerade arbetssättet begränsar deras möjligheter att aktivt medverka i förberedelse och genomförande av insatserna. De fortsätter att Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 139 kräva att de blir mera engagerade före och efter insatserna med ett reellt ansvarstagande. Vad slutligen gäller pågående och framtida arbeten, bl. a. arbetet med främjande av de territoriella pakterna för sysselsättningen, markerade alla parter sitt samtycke till initiativet, samtidigt som de lämnade följande kommentarer: om partnerskapet öppnas för alltför många parter kan slagkraften begränsas; omsorgen om en större anslutning av sociala parter i urvalet av områden och i förberedelserna för genomförandet av pakterna; strävan efter nyskapande projekt som gör det möjligt att förstärka partnerskapet, särskilt genom offentligt-privat samarbete. Konsultationen leder till följande slutsatser: • Samtliga partner erkänner kommissionens ansträngningar för att föreslå riktlinjer som är bättre anpassade till problemen med sammanhållning, utveckling och sysselsättning. • Kommissionens analyser och förslag mottogs ganska välvilligt. • Parternas bidrag led av viss svaghet, vilket troligen kan förklaras av deras begränsade medel, av gemenskapsinitiativens mångfald och av det stora antalet forum för dialog och konsultation i dessa frågor (kommittén för social dialog, ständiga kommittén för sysselsättning, ESF-kommittén, årlig konsultation etc). Konstaterandet bekräftar behovet av att gemenskapen ger tekniskt bistånd till parterna. Partnerskapet gör gradvisa framsteg, även om det ännu finns mycket att göra. På gemenskapsnivå återstår att söka en bättre jämvikt mellan den årliga konsultationens plenarsession och arbetet i den informella förberedande arbetsgruppen, samt de bilaterala kontakterna. • D. INFORMATION OCH KOMMUNIKATION, ERFARENHETSSPRIDNING 1. Information och kommunikation När det gäller information och kommunikation om åtgärder finansierade av strukturfonderna bör noteras att medlemsstaterna själva har skyldigheter, vilka specificeras i artikel 32 i förordning (EEG) nr 4253/88 i dess ändrade lydelse och enligt tillämpningsbeslut av kommissionen den 31 maj 199410. Med anledning av detta beslut har kommissionen tillställt medlemsstaternas berörda myndigheter en förtydligande praktisk handledning. Inom detta område ägnades år 1996 främst åt en första inventering av de åtgärder som vidtagits i medlemsstaterna, vilket borde utmynna i ett erfarenhetsutbyte om bästa praxis. Följaktligen hölls det andra sammanträdet med ESF:s informationsansvariga på nationell nivå i Bryssel i juni 1996. Där presenterades medlemsstaternas genomförande av artikel 32. Det bör framhållas att anmärkningsvärda framsteg gjorts på området, även om läget varierar starkt mellan medlemsstaterna. Ett tredje sammanträde med detta informella nätverk planeras 1997. På det regionala planet har kommissionen enligt artikel 7 i ERUF-förordningen medfinansierat viktiga arrangemang, organisation av seminarier och andra punktinsatser. Sålunda var kommissionen representerad med en informationsmonter vid 37 evenemang, varav hälften initierats av kommissionen, vilka besöktes av mer än 30. 000 deltagare från politiska, akademiska och institutionella kretsar. Kommissionens insats gjordes genom föredragshållare, organisation av assistans och dokumentation (mer än 60. 000 exemplar av olika publikationer, mer än 1. 200 pressmappar, mer än 300 artiklar i pressen). I övrigt har pilotprojekt som syftar till att utveckla bättre kontakter med media i Storbritannien, Frankrike, Tyskland och Spanien förlängts, och kommissionen har lämnat detaljerad information, intervjuer och svar till 148 tidningar. Beredskapen för att lämna snabba svar på frågor från pressen har utvidgats och förbättrats. En publikation med information riktad till allmänheten om de projekt som genomfördes åren 1989-1993 har utgivits för första gången. Broschyren, som har titeln "Regionernas historia", presenterar 36 projekt, utvalda bland 1000 projekt som identifierats med hjälp av medlemsstaterna. Bland andra publikationer kan nämnas blad med sammanställningar av finansieringar i områden berättigade till mål 2, och två temabroschyrer, nMiljö och sammanhållning" och "Kvinnorna, aktörer i den regionala utvecklingen". 10 Kommissionens beslut om medlemsstatemas information och annonsering avseende stödinsatser från strukturfonderna och fonden för fiskets utveckling (FFU). EGT nr L 152, 18. 6. 1994. 140 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 För att bättre utnyttja de möjligheter som erbjuds av elektronisk spridning av dokument har kommissionen även utarbetat sidor om ERUF på sin Internetserver (Europa), i vilka bl. a. ingår en databas om de operativa programmen samt de infordringar av förslag som publicerades 1996 för åtgärder som finansieras enligt artikel 10 i ERUF-förordningen. För 1997 planerar kommissionen att ställa denna information till förfogande på det berörda landets språk. När det gäller bilder har bildarkivprogrammet utvidgats till Tyskland och Frankrike, och en utvidgning till Italien har börjat förberedas. Denna insats konkretiserar den prioritet som nu ges till att skapa exempel, i publikationer och databaser, på de många framgångarna i projekt som medfinansierats av strukturfonderna. När det gäller ESF:s insatser har en genomgång av kommunikationen hållits med aktörer som ansvarar för genomförandet av ESF. Den har gjort det möjligt att utvärdera hur man uppfattar fonden, tillgänglig information samt verktyg för och flöde av kommunikation mellan olika aktörer. Med anledning härav kommer ett antal åtgärder att vidtas som syftar till att förbättra förståelsen för ESF och dess synlighet. Parallellt med denna genomgång lanserades en del informationsmaterial under 1996. Det gäller publikationer, t. ex. en tidskrift med information om ESF, 15 broschyrer riktade till allmänheten om ESF i varje medlemsstat, publikationer om gemenskapsinitiativen ADAPT och Employment och om informationssamhället (grönboken "Att leva och arbeta i informationssamhället" och broschyren "Att bygga det europeiska informationssamhället för alla"). En adress har öppnats för ESF på Europaservern, och närvaron vid arrangemang utökades (en portabel monter och utställningsmaterial tillverkades). Vad gäller själva evenemangen markerade konferensen om mål 4 i Toulouse vid årets början starten för mål 4-projekten, och ESF medverkade i eller organiserade flera evenemang om nya sysselsättningsalternativ (Rom, Dublin), om informationssamhället (Dublin), om erfarenhetsutbyte för kursdeltagare som åtnjuter stöd från ESF (Herbeumont) och om utbyte av know- how (Madeira). När det gäller landsbygdsutvecklingspolitik har kommissionen för avsikt att förstärka sin verksamhet och att utarbeta en strategi som leder till en förbättrad kännedom om verksamheten. I detta syfte kommer den att utnyttja ett externt företag och ett anbudsförfarande har inletts. Under 1996 hade kommissionen tillfälle att öppna en omfattande debatt om landsbygdsutvecklingspolitiken vid Corkkonferensen. Denna konferens, som hölls den 7-9 november, var en stor framgång med 500 deltagare i mycket livliga debatter, som handlade om landsbygdens framtid. Den huvudsakliga informationen spreds genom det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling. Kommissionen har anförtrott åt Europeiska föreningen för information om lokal utveckling (AEIDL) att leda det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling. Bland de olika aktiviteterna spelar publikationerna en väsentlig roll. Sålunda publicerar AEIDL en informationsskrift för nätverket Info-Leader (10 nummer per år på 7 språk) och Leader Magazine (3 nummer 1996), som gör resultaten från Leader kända och i Europa; "Förnyelseskrifter", tar upp principiella diskussioner om metodhandledningar och andra :" Gemenskapsinsatser och Landsbygdsutveckling", "Förnyande insatser i landsbygdsutvecklingen" och "Nationella och regionala Leader -program". Merparten av informationen finns också på kommissionens site på Internet. En Internetsite kallad " Rural Europé" har tillkommit, där informationen finns på sex språk och som möjliggör kommunikation mellan aktörer på landsbygden och medverkan i forumen. landsbygdsutvecklingen skrifter; katalogerna tekniska På fiskeriområdet gjordes flera insatser, riktade till såväl näringen som allmänheten. Bl. a. publicerades och spreds 15 broschyrer om "EU:s stöd till fiskets utveckling" (en per medlemsstat). Dessa publikationer sammanfattar alla FFU:s insatser som genomförs i resp. medlemsstat. Broschyren "Den europeiska gemenskapen och liksom informationsbladen om "Den gemensamma fiskeripolitiken" uppdaterades och översattes till två nya språk (svenska och finska). Inom ramen för transnationella PES C A-insatsern publiceras fr. o. m. december 1996 en månatlig informationsskrift (PESCA-Info). Detta informationsbrev, som utges på alla gemenskapsspråken, behandlar gemenskapsinitiativet PESCA, områden som är beroende av fisket, och näringens problem i allmänhet. Likaledes startade i december 1996 interregionala möten och temakonferenser med deltagande av myndigheter, experter och yrkesutövare inom näringen (det första mötet hölls i Glyngore, Danmark och behandlade yrkesutbildningen), i syfte att stärka kontakterna och för strukturstöd' - en handbok fiskerinäringen 1 ' Se kapitel I. B. l Gemenskapsinitiativ. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 141 erfarenhetsutbytet mellan olika länder och regioner. Handlingarna från rundabordskonferensen om omställningen av områden som är beroende av fisket (som organiserades av kommissionen 1995) har också getts ut och distribuerats. Flera publikationer kan också nås på Europaservern. 2. Erfarenhetsspridning Åtgärderna för erfarenhetsspridning har förstärkts påtagligt under 1996, framförallt tack vare att strukturfondernas stödinsatser av alla slag kommit i full verksamhet och att de första erfarenheterna av genomförandet t. ex. inom vissa mål, insatserna vunnits. Därför har programmen gemenskapsinitiativen, pilotprojekten och nyskapande åtgärder, gett upphov till många åtgärder. av Först och främst har kommissionen inom gemenskapsinitiativen, som bl. a. har till uppgift att främja transnationellt utbyte, under 1996 påbörjat insatser som under innevarande programperiod reserverats för detta utbyte12. Flera initiativ grundas på att nätverk skapas för utbyte av erfarenheter mellan regioner och aktörer som medverkar i programmen. Detta gäller särskilt Leader, för vilket Europeiska observatoriet för landsbygdens förnyelse och utveckling varje år organiserar ett antal transnationella seminarier om lokala grepp inom landsbygdsutvecklingen. Sålunda har seminarier organiserats i Sierra de Gata (Spanien) om diagnos av turistisk potential på lokalplanet, i Marina di Ascea (Italien) om miljön, i Växjö (Sverige) om nya tjänster till befolkningen, i Bad-Windsheim (Tyskland) om i Europa, i Älta Val Venosta (Italien) om landsbygdens situation och utvecklingsmöjligheter partnerskap för nyskapande, i Languedoc-Roussillon (Frankrike) om kommunikationer och territoriell identitet. Andra seminarier har gjort det möjligt att dra lärdom av den första programperioden eller att förbereda arbetena för innevarande period genom ett informationsutbyte om genomförandet [i Bolzano (Italien), i Netze Band (Bayern), i grevskapet Kerry (Irland), i Santarem (Portugal), i Dumfries (Skottland) och i Forcalquier (Frankrike)]. under 1996. Erfarenhetsutbytet Dessutom ökar spridningen av erfarenheter beträffande programmen för målen (GSR/SPD). Sålunda innehåller de publikationer som tidigare nämnts ofta exempel på god praxis när det gäller FFU. Detta gäller publikationerna "Europeiska unionens stöd till fiskets utveckling1'' samt tidskriften PESCA-Info. Likaså har en serie evenemang syftande till att främja och sprida tillämpningar av ESF-insatserna ägt rum inom övervakningskommittéerna i varje medlemsstat. Vid sammanträdena kommer hädanefter ett eller flera projekt att presenteras genom initiativtagarna själva eller genom den myndighet som är ansvarig för projektförvaltningen, och dessa redogörelser kommer att följas av utbyte av idéer och erfarenheter och framtida kontakter mellan olika aktörer. Vidare redovisar kommissionens publikationer om ESF projekt och medverkar därigenom till god praxis13. Utbytet av god praxis har även utvecklats mellan medlemsstaterna. Det är ett viktigt medel för att förbättra ömsesidig förståelse och sammanhållning, och en värdefull bas för framtida transnationella insatser. kommissionen stimulerats kraftigt har av ESF och erfarenhetsutbytet Som exempel ägde följande evenemang rum under 1996: • Ett forum avsett att främja medverkan från mottagarna av stöd från ESF (Herbeumont, juni 1996). Detta medborgarskapsforum var främst avsett för målgruppen för mål 3 (arbetssökande, arbetslösa och mottagare av socialbidrag). Erfarenhetsutbytet gav upphov till många kontakter med olika ansvariga belgiska och europeiska politiker, ekonomiska och sociala parter, institutionella och privata initiativtagare, socialarbetare, etc. • Ett seminarium om "ett nytt mål för strukturfonderna: sysselsättning och industriella förändringar" (Toulouse, januari 1996). Målet med detta seminarium var att ge politiska beslutsfattare, prograrnförvaltare, arbetsmarknadens parter och projektvärdar tillfälle att träffas, att få en bättre överblick över de ekonomiska och 12 Se kapitel I. B. l Gemenskapsinitiativ. 13 T. ex. : "ESF Measures for the Long-Term Unemployed: a guide to good practice" i Förenade Kungariket; olika publikationer för mål 3 och 4 i Sverige som redovisar intressanta projekt och ger adresser och telefonnummer till initiativtagarna. 142 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 sociala konsekvenserna av industriella förändringar, och att jämföra sina erfarenheter av genomförandet av mål 4. i de franska utomeuropeiska Utbildnmgsseminariet för ledare av ESF departementen och territorierna utvidgades till de övriga regionerna i gemenskapens yttersta randområde (Azorerna, Madeira och Kanarieöarna) i juni 1996. Det gick ut på att stifta bekantskap med de genomförda planerna i resp. region och att främja kontakter för fortsatt samarbete. Diskussionerna inriktades särskilt på det transnationella samarbetet som ett medel för att bryta isolering, om ny informationsteknik, och om uteslutning eller inordning. Seminarierna har lett till utkast till samarbete mellan regioner, och kontakter har tagits för en medverkan av ansvariga från Madeira i Réunions övervakningskommitté. Ett seminarium om "ESF och nya sysselsättningsaltemativ" (Italien, juni 1996). Presentationen av livskvalitet och boendemiljö, miljöskydd, samt det kulturella arvet och närservicen, och kommissionen redovisade en översikt över initiativ som drivs inom medlemsstaterna, särskilt med stöd från ESF. inriktades på fallstudier Det är genom pilotprojekt som spridning av god praxis och överföring av erfarenheter börjar ta sin mest konkreta form, ty under loppet av år 1996 avslutades flera pilotprojekt finansierade enligt artikel 10 i ERUF-förordningen14. Det rör sig om " regionala teknikplaner" (Regional Technological Plan - RTP), som väckte intresse hos tusentals deltagare i de fyra första berörda regionerna: Wales (UK), Limburg (NL), Lorraine (Frankrike) och Sachsen-Anhalt (Tyskland). Sedan dessa fyra projekt färdigställts kunde kommissionen sprida de första resultaten från denna typ av insatser, som skall utmynna i en regional strategi för stöd till nyskapande inom SME, baserad på en föregående analys av regionala företags behov. Tillvägagångssättet vilar på den betydelse som tillmäts konsultation och aktiv medverkan för tekniköverföring, "Business Innovation Centres", etc. ) i utarbetandet av handlingsplanen och de nya instrument eller projekt som uppstår ur denna. Dessa regionala teknikplaner har haft en betydande direkt inverkan på de regionala operativa programmen, som tagit sig uttryck i att nya instrument eller delprogram för nyskapande införts. från entreprenörer och (universitet, centrer leverantörer av tjänster i april 1996 med kommissionens stöd över De erfarenheter som vunnits och de fall av god praxis som lyfts fram inom dessa första projekt har även utnyttjats för att under andra halvåret 1996 välja ut och sätta igång 19 nya liknande projekt som döpts om till "regionala förnyelsestrategier" (Regional Innovation Strategies - RIS). För att sprida resultaten har kommissionen tagit flera initiativ i partnerskap med de berörda regionerna. De regioner som medverkar i projekten har bildat ett nätverk, vars verksamhet främst inriktas på utbyte av god praxis när det gäller analys av regionernas potential för nyskapande och metoder för att nå regionalt • samförstånd kring stödet till nyskapande. Vidare hölls en konferens organiserad av regionen Sachsen- Anhalt till informationssamhället inom strukturfondernas program". De redogörelser som lämnades vid denna initiativ för konferens handlade om erfarenheterna av regionala informationssamhället" (Regional Information Society Initiatives - RISI, pilotprojekt som igångsatts under perioden 1994-1996), samt av fall av bästa praxis i projekt som finansierats genom strukturfonderna i de tyska, franska och brittiska regionerna, för att förbättra innehållet i de insatser som inriktas på nyskapande och informationssamhället i deras nya SPD för mål 2. Slutligen ägde ett möte för igångsättning av nya RIS-projekt (och RITTS-projekt) rum i Luxemburg i september. Mötet samlade mer än 100 representanter för regioner som är engagerade i RIS/RITTS-projekt under perioden 1997-1998, i syfte att skapa en god start baserad på erfarenheterna från de första pilotprojekten. teknikplaner, av "regionala till nyskapande och temat "stöd 14 Beträffande alla de pilotinsatser som genomförs enligt artikel 10 i ERUF-förordningen, se kapitel I. B. 2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 143 Projektet Euro-Tradelink : Att utveckla de kommersiella elektroniska metoderna för erfarenhetsutbyte Kommissionen startade 1996 pilotprojektet Euro-Tradelink, i vilket irländska, italienska och spanska SME medverkar under ledning av EMTel (Irland), och som syftar till att utveckla kommersiell gränsöverskridande elektronisk handel med konsumtionsvaror. Projektet vilar på överföring av erfarenheterna från "Irish Tradelink" till SME i italienska och spanska regionerför att göra det möjligt för dem att upprätta samköming sinsemellan och med andra företag. Det interregionala samarbetet är alltså samtidigt mål och medel för projektet, vars totala kostnad är 2,9 miljoner ecu, och gemenskapens medverkan är 1 miljon ecu. Projektet utvecklas i trefaser: 1. En genomförbar hetsstudie och rekrytering av kommersiella partner. Målet är att skaffa fram och rekrytera minst 12 kommersiella partner som skall gå med på att medverka i fas 2. Dessa 12 partner bör vara fördelade till lika antal mellan de tre länderna, och företräde skall ges till SME i mål l-regioner. Denna fas avslutades under 1996. Ett experimentellt införande av tjänsten i målregionerna. På detta stadium kommer användargruppen och de operativa förfarandena att valideras genom utveckling av projekten. Dessa omfattar överenskommelse om operativa normer och förfaranden, utarbetande av driftsspecifikationer, fastställande och utformning av nivåer på de tjänster som skall tillhandahållas av resp. företag, dokumentationskrav, utbildning av användare, stödjande verksamhet och kompletterande åtgärder. Utvidgning av nätet till alla företag som ingår i projektets genomförbarhetsfas, dv. s. till mer ån ett hundratal SME i de tre berörda medlemsstaterna. 2. -M (S ; KAPITEL ty *« Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 147 INLEDNING Utvärderingsverksamheten inom programplaneringscykeln Eftersom strukturfondernas programplaneringsperioder infaller successivt, överensstämmer inte de tidpunkter då resultaten av olika utvärderingar är tillgängliga med tidpunkterna då beslut om programplanering eller omplanering fattas. En brist på synkronisering är oundviklig med hänsyn till de fasta tidsramar som utsatts för besluten om programplanering och den tid som krävs för att en utvärdering, särskilt utvärdering i efterhand, skall kunna inledas och slutföras. Det är ändå möjligt att på ett praktiskt sätt använda resultaten av utvärderingarna så att de spelar en aktiv roll när flerårsprogrammen utarbetas eller ändras. Principen består i att resultaten av utvärderingar från tidigare perioder läggs till det pågående utvärderingsarbetet. Kontinuiteten i verksamheten från en period till nästa gör det möjligt att utnyttja erfarenheter från det närmaste förflutna i pågående program. Under de tre huvudfaserna av en utvärdering tillämpas principen enligt följande: • Ex ante-fasen: Förhandsbedömningen syftar till att förbereda införandet av den kommande programplaneringen. Den baserar sig i huvudsak på en granskning av den programplanering medlemsstaten gjort. Tre serier av utvärderingsresultat kan användas för att förfina en förhandsbedömning: den första sammanfattningen av de resultat som uppnåtts genom insatserna under den föregående perioden, vilka endast kommer att vara partiella eftersom de utarbetats i början av programplaneringens sista år, men det är möjligt att skönja de framgångar och misslyckanden som noterats under perioden ifråga; halvtidsutvärderingen från föregående period, som utnyttjar erfarenheter från de första verksamhetsåren och den omplanering som följt; och inletts under genomförandet av föregående resultaten av programplanering och alla kompletterande utvärderingar som nödvändiggjorts av särskilda omständigheter i programmet eller av en åtgärd. tematiska utvärderingar som • Halvtidsfasen: Halvtidsutvärderingens roll är att verifiera om de mål som fastställts i programplaneringen kan nås, och att precisera de eventuella justeringar som måste göras i programplaneringen för att fonderna skall kunna utnyttjas på ett mera verkningsfullt sätt. För en halvtidsutvärdering utnyttjas i huvudsak två informationskällor: utvärderingen av de första åren av övervakningskommittéernas programplaneringens förvaltningsrapporter; och utvärderingen i efterhand från föregående programplanering - i huvudsak de slutsatser som dragits från samma insatsområden (varav ett betydande antal avser flera perioder)- vilken i allmänhet görs minst två år efter programplaneringens avslutning. genomförande, framgår som av • Ex post-fasen: Utvärderingen i efterhand görs flera år efter programplaneringsperiodens avslutning. Liksom förhandsbedömningen baserar sig utvärderingen i efterhand på den sammanfattning av resultaten under perioden som görs innan denna närmar sig slutet, samt på resultaten av tematiska utvärderingar som genomförts under denna period. Den huvudsakliga informationskällan för en utvärdering i efterhand är emellertid fältundersökningar, som uppskattar den faktiska och varaktiga effekten av insatserna. Resultaten av detta arbete är fundamentala för en bra halvtidsutvärdering av den följande programplaneringen. A. FÖRHANDSBEDÖMNINGAR AV MÄL 2 (1997-1999) I samband med utarbetandet av de nya planerna för mål 2 och i enlighet med dess åligganden enligt artikel 9. 9 i ramförordningen har kommissionen gjort en förhandsbedömning av programmen för att bidra till att förbättra av deras allmänna kvalitet och effektivitet. Programmen behövde särskilt avspegla de prioriteringar som fastställts i policyriktlinjerna för mål 2 för perioden 1997-99 samt bilda en sund metodologisk bas för mätningen av sysselsättningseffekterna. Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 15 planerna framlades och diskuterades under det andra halvåret, har även givit kommissionen anledning att formulera prioriteringar för stödet, alla inriktade på sysselsättningsskapande åtgärder. När det gäller gemenskapsinitiativen har nya beslut om program (123 stycken som står för 17 % av bidragen till gemenskapsinitiativen, reserven inbegripen) gjort att initiativen hädanefter nästan helt eller till fullo (för hälften av dem) övergått i operativa program och att 1996 blev det verkliga startåret för alla initiativen. Den finansiella reserven på 1,665 miljarder ecu (1995 års priser) har dessutom fördelats av kommissionen enligt vissa prioriteringar - kamp mot arbetslösheten, jämställdhet och kamp mot utslagningen, miljö och strukturpolitikens territoriella dimension - som har manifesterats i nya program: Employment "Integra" (kamp mot utslagningen), ADAPT "Bis" (anpassning till informationssamhället), Interreg II "C" (samarbete över gränserna inom fysisk planering). Det var också 1996 som pilotprojekten efter en försenad start gick in i en aktiv fas: kommissionens urval efter en framgångsrik anbudsinfordran och därefter lansering på fältet redan 1996. År 1996 är således ett år av full verksamhet med programmen för 1994-99, det andra egentliga verksamhetsåret eftersom de flesta programmen antogs i slutet av 1994, till och med 1995 (bl. a. för de tre nya medlemsstaterna). Samtliga övervakningskommittéer, även för gemenskapsinitiativen, är nu igång och samlas en eller två gånger om året (ibland mer)9. Deras roll 1996 har enligt bestämmelserna inriktats huvudsakligen på tre slags verksamheter: urval av projekt, programmens anpassning till vad som krävs för genomförandet (bl. a. i samband med Övergången mellan den första och andra fasen i mål 2) och införande av en mekanism för den intermediära utvärderingen. Det senare har för samtliga interventioner för de olika målen bestått i att välja ut oberoende utvärderare, att utforma referensvillkor för utvärderingsrapporterna och fastställa datum för inlämning av rapporterna (i allmänhet i mitten av 1997). Den försening i starten som noterades 1995 har därmed inhämtats. En noggrann övervakning från som berättigar strukturfonderna, till medfinansiering För kommissionens del har verksamheten bestått i att följa genomförandet på faltet, i linje med föregående år. Det har skett genom ett viktigt arbete med att analysera hur man kan förbättra och förenkla förvaltningen av strukturfonderna i partnerskap med medlemsstaterna^. Det har bl. a. resulterat i införandet av riktlinjerna för SEM 2000, dvs. arbetet med en bättre definition av de utgifter av budgetplaneringssystemet och systemet för finansiell kontroll. Kornmissionen har även fortsatt att utöka utvärderingsarbetet, både för egen del och i medlemsstaterna1*. Det har handlat om att följa utarbetandet av de intermediära utvärderingarna så att de blir hjälpmedel i förvaltningen av programmen, att utveckla förfinade metoder för utvärdering av hur miljödimensionen och jämställdheten beaktas, att avsluta utvärderingarna i efterhand av föregående period i samband med utarbetandet av rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen, och att utvärdera de större projekten och införa tematiska utvärderingar om FoTU, miljön, de små och medelstora företagen och lika möjligheter i strukturfonderna. Kommissionen har fortsatt att formulera politiska riktlinjer med tanke på det kommandeutarbetandet av de nya programmen för mål 2 och översynen efter halva tiden av programmen för de andra målen* 2. I dessa har man försökt tillmötesgå det främsta målet att skapa sysselsättning, bland annat genom initiativet till sysselsättningspakter. Kommissionen har genom meddelanden uppmuntrat utvecklingen av vissa sektorer, kultur och turism, som källor till ekonomiska aktiviteter för utveckling av regionerna. Den har även försäkrat sig om att de horisontella förbättring 9 Se kapitel V Sammanfattning per medlemsstat. 10 Se kapitel II. B Kontroller och finansiell förvaltning. 1 ' Se kapitel IV Utvärdering. 12 Se kapitel II. D Komplementaritet med övrig gemenskapspolitik. M& ^^ Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Lärdomar från det förflutna: Även om inte alla utvärderingar av programmen från 1994-1996 var avslutade när programmen utarbetades, visade några av de nya SPD att lärdomar hade dragits från den föreg'ående programplaneringsperioden och inarbetats i deras beredningsfas. Detta gällde i första hand strategins ram, analys och utformning. Ett bra exempel kan anföras från planen för Aquitaine (F), där utvärderarna spelade en viktig roll för att omarbeta strategin mot klara och välmotiverade mål och att förstärka synergierna i programmet. Allmänt sett verkar planer som delvis eller helt baserats på utvärderingar eller lärdomar från tidigare program ha kunnat dra fördel av klarare och bättre fokuserade strategier. Programmets innehåll och kvalitet I förhandsbedömningen ägnade bedömarna särskild uppmärksamhet åt följande faktorer: • i vilken omfattning de prioriteringar som angavs i kommissionens riktlinjer hade beaktats i planerna, och i vilken omfattning de hade inarbetats i de föreslagna åtgärderna; • kvaliteten i analysen av det berörda området, inklusive identifieringen av de huvudsakliga hindren mot en varaktig tillväxt, och identifieringen av utvecklingspotentialen; • en bedömning av den strategi som läggs fram i varje SPD, särskilt överensstämmelsen mellan de angivna målen och de resurser som anslagits för att uppnå dem; • lämpligheten i kvantifierade indikatorer och mål, med särskild hänsyn till skapande av sysselsättning; • med avseende på miljön gällde nyckelfrågorna kvaliteten i bedömningen av det berörda områdets miljö och miljöeffekten av den strategi och därav följande åtgärder som angavs av medlemsstaterna. Hänsynstagande till mål 2-riktlinjer: I allmänhet innefattade programmen de politikområden som framhölls i riktlinjerna, även om innehållet och kvaliteten på deras införlivande med de föreslagna planerna varierade avsevärt mellan regionerna. Sysselsättningen förblev central i alla programmen, även om utvärderarna ibland betraktade effekten av vissa av de föreslagna åtgärderna för att skapa arbetstillfällen som alltför begränsad eller indirekt. De flesta planerna förordade också främjande av SME och inhemsk potential som en drivkraft i de regionala ekonomierna, ofta, som t. ex. i planerna från Förenade kungariket, kopplat till främjande av inre investeringar. Ett antal åtgärder hade samband med miljön, men i fransportmfrastruktur och tjänster snarare än på affärsmöjligheter grundade på miljöteknik. FoU och nyskapande insatser ansågs vara viktiga inslag i en strategi som söker utveckla konkurrenskraftiga och varaktiga lokala företag. Sådana insatser hade emellertid ofta mindre vikt i programmens finansiella struktur. Principen om lika möjligheter för män och kvinnor behandlades emellertid i allmänhet endast delvis, och de flesta planerna underlät att inarbeta denna fråga på ett övergripande sätt med andra teman inom helhetsstrategin. till åtgärder som miljö- och driftsförbättringar inriktades på stöd SWOT-analyser: Planerna var i allmänhet väl framställda, och deras strategier stämmer överens med det ekonomiska utvecklingssammanhanget. SWOT- (Starka och svaga sidor, möjligheter och hot) analyser användes på ett mera systematiskt sätt, även om det ännu fanns utrymme för att bättre anknyta detta instrument till omsättande av strategierna i prioriteringar och åtgärder. Strategiska syften och mål: De strategiska infallsvinklarna varierade mycket vad strukturen beträffar och hade olika grader av geografisk och sektoriell inriktning. I de flesta fall hade strategin en hög grad av kontinuitet mellan de nya programmen och föregående period. Strategiska syften uttrycktes i många former, med sysselsättningsskapande som den oftast nämnda aspekten i planerna. Inom det övergripande syftet att nå ekonomisk utveckling inriktades vissa program på absoluta (eller relativa) förbättringar i vissa socio-ekonomiska kriterier såsom sysselsättning, befolkning och inkomster. Andra strategiska formuleringar framhöll omställningsprocessen, d. v. s. diversifiering, modernisering eller strategins målprioriteringar, t. ex. SME. Nästan alla planer hade klart angivna, uttryckliga strategiska mål, som bidrog till en vidare utveckling av strategiformuleringen. Som exempel på syften uttryckta i strategiska mål kan nämnas tillväxt i vissa sektorer som turism och transport, utnyttjande av fördelar som läge och tillgång till FoTU, och Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 149 uppmuntrande av trender som diversifiering av industriell verksamhet, stärkande av konkurrenskraft eller större entreprenörsaktivitet. Vissa framhöll också övergripande aspekter av ekonomisk utveckling, såsom en hållbar miljö och lika möjligheter. Särskilt innehöll många planer någon form av sektorinriktning (t. ex. de franska och italienska planerna) eller "förändringspådrivare", särskilt de nederländska strategierna, där tyngdpunkten låg på potentialen i kunskapsbaserade angreppssätt för att utveckla nya former av ekonomisk verksamhet. I medeltal innehöll planerna fyra strategiska mål, även om dessa inte nödvändigtvis stod i relation till programmets storlek utan i regel var ett mått på dess komplexitet eller antalet utvecklingsaspekter. Medan de flesta planerna hade uttryckliga strategiska mål, var det inte alltid klart hur dessa hade härletts från den regionala ekonomiska analysen, eller hur de skulle kunna uppnås genom det föreslagna programmets prioriteringar och åtgärder. Åtgärdernas inriktning: Jämfört med föregående period ökade de föreslagna åtgärdernas antal och omfång betydligt även för program med relativt begränsad finansiering. Strategierna var också ofta inriktade på ett brett spektrum av insatser snarare än på ett fåtal väsentliga områden för ekonomisk omställning. SME och inre potential var huvudmålet i nästan alla planerna, särskilt i Italien, där de resurser som ägnades åt dessa insatser svarade för mer än 50% av den totala finansieringen. Precisionen i utbildningsinsatsernas målorientering var inte alltid tillfredsställande, och det faktum att de flesta av dem finansieringsmässigt var mycket omfattande avspeglar möjligen deras bristande koncentration. Miljön avspeglas i ett begränsat antal åtgärder, och särskild uppmärksamhet ägnades i vissa planer åt sambandet mellan arbetstillfällen och miljö (t. ex. Zuid-Limburg). I allmänhet överensstämde åtgärderna med planernas strategiska mål och prioriteringar. De flesta åtgärderna hade konkreta och kvantifierade mål, även om vissa baslinjedata borde anges. Särskilda urvalskriterier med avseende på de prioriteringar som skisseras i planerna, särskilt skapande av arbetstillfällen, behöver också stärkas. Integrationen av ERUF- och ESF-åtgärder hade förbättrats i förhållande till den föregående perioden 1994-1996. ESF-åtgärderna var bättre definierade, även om där fortfarande fanns tydliga brister och outnyttjade möjligheter med avseende på mera nyskapande åtgärder. Exempel på god praxis kan urskiljas i ett antal regioner (Bremen, Toscana, vissa nederländska regioner) där förvaltningen och samordningen av utbildningsinsatserna förbättrats på lokal nivå. Det spanska fallet är särpräglat genom att åtgärder med avseende på mänskliga resurser fortfarande läggs fram separat, även om de i allt väsentligt kan knytas till specifika ERUF- prioriteringar. Kvantiftering av mål och effekter: Framsteg har gjorts i kvantifieringen av mål och effekter, även om det finns behov av ytterligare förbättringar i flertalet planer. Regionala myndigheter bör stimuleras att ta fram indikatorer som mera effektivt följer upp effekten av åtgärder och prioriteringar. Mera noggrant övervägande behövs också när det gäller kvaliteten på vissa indikatorer såväl som precisionen i målen. Beträffande effekten på sysselsättningen har den metodologiska ramen för "forhandskvantifiering av sysselsättningseffekter" överlämnats till medlemsstaterna. Även om indikatorer för åtgärder och på programnivå i allmänhet fanns angivna var de ofta otillräckligt kvantifierade. Om kvantifiering fanns lämnades endast knapphändiga förklaringar om grunden till beräkningen av dessa effekter. Ett framstående undantag var bl. a. SPD från Aquitaine (F), där kommissionens metodologi i stor utsträckning hade följts och visat sig vara effektiv för övervaknings- och utvärderingsändamål. Förväntade sysselsättningseffekter: Betydande framsteg har gjorts när det gäller kvantifieringen av sysselsättningseffekterna i SPD för 1997-1999. I 55 SPD har detaljerade beräkningar lämnats på åtgärdsnivå, motsvarande c:a 66% av den totala EU-finansieringen. De flesta programmen inriktas på arbetstillfällen som skapats eller bevarats som ett resultat av stödinsatserna. De avser i allmänhet bruttoarbetstillfällen och beaktar inte dödvikts- och omflyttningseffekter. Anmärkningsvärda undantag som lämnar specifika beräkningar av skapade nettoarbetstillfällen är några SPD från Förenade kungariket och Frankrike. Data om bevarade bruttoarbetstillfällen har hämtats från godkända SPD, exklusive de som endast innehåller totalberäkningar. En omklassificering av dessa data har gjorts per huvudområde för stödinsatser, för att jämföra deras relativa effektivitet mätt som genomsnittlig ISO Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 kostnad per arbetstillfälle. Siffrorna skall emellertid tolkas med försiktighet, då ingen standardmetod använts för beräkning av sysselsättningseffekter i olika regioner. ' På grundval av dessa data, som skulle behöva förfinas ytterligare, beräknas mer än 870 000 bruttoarbetstillfällen antingen skapas, bevaras eller omfördelas som ett resultat av mål 2-insatser under perioden 1997-1999. Storleksordningen är enligt nyligen gjorda utvärderingar ungefär densamma som för de program som genomfördes under perioden 1989-1993. Tillfälliga arbeten svarar för en relativt liten del av den totala sysselsättningseffekten, över 100 000 arbetstillfällen i sju medlemsstater. De tre viktigaste mottagande medlemsstaterna - Frankrike, Spanien och Förenade kungariket - som svarar för c:a 70% av den totala EU-finansieringen, bidrar med mer än två tredjedelar av bruttoarbetstillfällena. Den genomsnittliga kostnaden per arbetstillfälle, baserad på ERUF- och ESF-finansiering, beräknas till 13 800 ecu. Variationen i EU:s kostnad per arbetstillfälle är betydande och sträcker sig från ett medeltal av c:a 4 400 ecu i Spanien till ett medeltal av c:a 24 000 ecu i Danmark. En förklaring till detta ligger i de prioriteringar som gjorts i de olika mål 2-strategierna. Speciellt där investeringar i infrastruktur prioriteras, kommer det att ta längre tid än på andra håll för de sysselsättningsskapande effekterna att visa sig, och detta kommer att avspegla sig i högre kostnader per arbetstillfälle än i andra regioner, där tyngdpunkten ligger på t. ex. stöd till SME, som har mera omedelbart genomslag. Tabell IV-1: Mål 2,199 7-1999 - Beräknad sysselsättningseffekt B DK D C F I L NL Tilinilig sysieliittning' Skapad eller bevarad sysselsättning Genomsnittlig offentlig kostnad per arbetstillfälle (ecu)' Genomsnittlig EU-kostntd per arbetstillfälle (ecu)1 NB : Uppgifter har samlats in från godktnda SPD, med undanlag av 3 SPD tom inte omfattar nigon information. En omklassificering har gjorts. Tolkningen bor emellertid omfattas av viss försiktighet eftersom ingen standardmetod används for de olika regionerna. 1 Uppgifter om tillfällig sysselsättning finns ej att tillgå for Danmark och Luxemburg. 'Uppskattningen av den genomsnittliga kostnaden per arbetstillfälle baseras enbart pi åtgärder for vilka uppgifter om sysselsättningseffekter finns tillgängliga. Finlands uppgifterom 24. 231 6. 065 7. 196 3466 120 14. 437 16. 177 7. 226 2. 341 4. 100 114. 224 31. 006 11. 181 13. 916 93. 500 9. 139 4. 475 14. 049 147. 459 16. 111 6. 255 116. 359 15. 691 570 21. «42 7. 107 20. 193 43. 762 17. 484 6. 521 FIN1 10. 391 5. 399 UK Tata h 40. 350 341. 173 13. 305 6 2 19 106 115 174. 552 13 «47 6 154 arbetstillfällen Ir inte knutna till åtgärder eller prioriteringar och ingår därför ej Miljöbedömningar: Flertalet planer gör en strategisk miljöbedömning och tar itu med ett antal information enligt ett standardformat med miljöproblem. Vissa planer har lämnat detaljerad presentation av en matris som visar möjligt genomslag av åtgärder/verksamhet på miljöfrågor och - problem. Denna strategiska bedömning bör emellertid i de flesta planerna integreras med tillhandahållande av lämpliga miljöindikatorer. En annan anmärkningsvärd förbättring rör inkopplingen av miljömyndigheter, som är mera allmänt accepterad som en del av planerna. Vad gäller medtagande av miljöfrågorna måste även länken mellan åtgärds- och programnivåerna förstärkas. Dessutom är miljöåtgärder ofta knutna till stimulans av lokal verksamhet. De är sällan förebyggande till sin natur, och i de flesta planerna nämns inte "förorenaren betalar-"principen eller dess konkreta tillämpning. En bra tillämpning är den finska planen, som är ganska särpräglad med avseende på förhandsbedömning av miljöeffekter liksom på inkopplingen av miljömyndigheter i beslutsfattande, övervakning och utvärdering (på program- och projektnivå). B. INTERMEDIÄRA UTVÄRDERINGAR De interimistiska utvärderingarnas roll är att bedöma i vilken omfattning de eftersträvade målen uppnåtts med avseende på genomförandet av strukturfondernas program och den yttre miljön. De är ett värdefullt styrinstrument för övervakningskommittéerna, eftersom de stöder beslut om ändringar i programmen. Allmänt sett görs en halvtidsutvärdering efter tre år av alla program med en varaktighet av mer än tre år. För programplaneringen av mål 2 vart tredje år ersätts halvtidsutvärderingen av en interimistisk utvärdering av den första fasen. I den sjunde årsrapporten 1995 angavs att den intermediära utvärderingen av programplaneringarna för sexårsperioder av juridiska skäl borde bestå av tre delar: en preliminär rapport om utvärderingens genomförbarhet med en analys av kvalitén och innehållet i programplaneringsdokumentet och det övervakningssystem som tillämpas; en rapport över halvtidsutvärderingen utarbetad efter det tredje verksamhetsåret (d. v. s. 1996), åtföljd av kompletterande rapporter; och en första kortfattad rapport Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 151 utarbetad vid utgången av 1999, som skall ligga till grund för den slutliga utvärderingen i efterhand. För mål 2 borde rapporten över halvtidsutvärderingen ersättas av en analys före utgången av 1996. Under 1996 påskyndades inledandet av utvärdermgsprogrammen i de flesta mål 1-regionerna. Utvärderingskommittéerna inledde anbudsförfaranden för urval av oberoende utvärderare, dock ej i Italien. Nästan ett hundratal organ valdes ut för att genomföra intermediära utvärderingar. Preliminära rapporter utarbetades i flertalet regioner för att granska fönitsättningarna för att programmen skulle kunna utvärderas och för att i förekommande fall komplettera de indikatorsystem som finns i programmen. Rapporterna från halvtidsutvärderingarna kommer att bli tillgängliga under 1997, så att eventuellt nödvändiga omplaneringar av stödinsatserna kan förberedas. Stora program som kräver betydande samlade finansiella belopp i såväl absoluta som relativa termer finns för utveckling av mänskliga resurser under mål 1. En intressant aspekt att beakta i de intermediära utvärderingarna är analysen av förändringar i inriktningen av den nationella politiken under inflytande av de medfinansierade insatserna. Exempelvis innebar den tonvikt som under perioden 1994-1999 läggs på socialt utestängda grupper en viktig förändring i vissa mål 1-länder. Resultaten av utbildningssystemens förstärkning förblir emellertid prioriterade i utvärderingarna. Ifråga om genomförandet ger de preliminära rapporterna från halvtidsutvärderingama en första uppfattning om flaskhalsarna, särskilt när det gäller övervaknings- och informationssystemen samt projekturvalet, som ofta inskränker sig till en formell analys av kriterierna för kostnadernas berättigande. På det metodologiska planet var i flertalet mål 1-regioner införandet av en serie indikatorer i programmen en viktig förändring när strukturfonderna reformerades 1993. Analysen av deras "värderbarhet" är ett återkommande tema i de rapporter som hittills mottagits. Beträffande programmen för jordbruks- och landsbygdsutveckling för mål 1, där åtgärderna genomförs på nationell nivå, har en utvärderare utsetts. Intermediära utvärderingsrapporter från Irland och Nordirland har redan framlagts. En rapport som var mera specifik för Nordirland rörde unga jordbrukares etablering. Den visar på ett konkret sätt svårigheterna på området, vilka särskilt beror på successionsproblemen och på de stora kostnaderna i form av investeringskapital för att starta ett företag. När det gäller mål 2, har utvärderingar inletts i de flesta områdena. Totalt 50 utvärderare har valts ut av övervakningskommittéerna, med undantag av Förenade kungariket. I några fall har intermediära utvärderingar använts för att utarbeta SPD för 1997-1999, i den mån de gjort det möjligt att göra en första bedömning av stödinsatserna och att utnyttja erfarenheterna i beslut om den strategi som bör följas och om arten av den verksamhet som bör genomföras. Regionen Aquitaine är ett bra exempel på denna praxis, där utvärderarna spelat en aktiv roll då programmet utarbetats, särskilt för att kvantifiera målen och resultaten. Även när det gäller målen 3 och 4 har förfarandet för halvtidsutvärdering börjat med att oberoende utvärderare utsetts, pilotgrupper inrättats och den första preliminära rapporten avlämnats. Redan dessa första rapporter innehåller vissa slutsatser rörande programplaneringen, genomförandet och mätningen av resultaten. För mål 3 prioriteras i halvtidsutvärderingen en första belysning av koncentrationen på målgrupper och naturen av mervärdet av gemenskapens insatser. När man går igenom tillgängliga rapporter från utvärderingarna visar det sig att medlemsstaterna genomfört programplaneringen på olika sätt. I vissa fall ökar insatserna kapaciteten hos de arrangemang som medfinansieras för särskilda ändamål, och i andra fall har ESF stimulerat till inrättandet av nya arrangemang (detta är särskilt fallet med "individualiserade infasningssträckor"). Mervärdet av gemenskapens insatser av detta slag är av mycket olika art. På det metodologiska planet är indikatorerna i själva verket väsentligen "klassiska" indikatorer på resultat hos mottagarna (certifiering, antal direkt förmedlade platser). Få indikatorer på speciella resultat av åtgärderna har planerats. Analysen av programplaneringen för mål 4 framkallar mycket olika "tolkningar" beroende på medlemsstaternas strategiska val, men även beroende på det nationella sammanhanget. Medverkan från SME och begreppet arbetstagare som hotas av arbetslöshet är två teman som föreslagits för halvtidsutvärderingen. En första granskning av urvalskriterierna har gett viktiga upplysningar om de 152 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 politiska prioriteringarna. I vissa fall har dessa kriterier hittills inte fyllt sin funktion som filter, eftersom det nya tillvägagångssättet och förseningarna i genomförandet gett upphov till ett obetydligt projektutbud. Det sistnämnda kan även förklaras av att initiativtagare som är mera vana vid åtgärder av mål 3-typ behöver en viss tid för att lära om. Inom ramen för mål 5b ledde ansträngningarna under 1996 till att strukturer för utvärdering inrättades i regionerna: ett arbetsprogram utarbetades, en grupp utsågs inom övervakningskommittén för att följa utvärderingsarbetet, direktiv fastställdes för att utse en utvärderare, och slutligen utsågs en utvärderare för varje program. Denna metod, som tillämpades inom övervakriingskornmittéerna, fullföljdes för samtliga 83 SPD inom mål 5b. Övervakningskommittéerna har förstått den speciella karaktären i detta arbete, då utvärderingen är ett medel för en bättre styrning av programmen och framtida ändringar (1997-1999). Hittills har utvärderingen varit en positiv erfarenhet, eftersom de flesta nationella och regionala myndigheter som var representerade i kommittéerna, på några undantag när, förstod nödvändigheten av en öppen och fackmannamässig utvärdering. Det stora flertalet kontrakt kom till stånd efter ett offentligt anbudsförfarande. Det andra villkoret som måste uppfyllas för att uppnå en användbar utvärdering är att den blir färdig i tid. Därför har alla övervakningskommittéerna krävt att de intermediära utvärderingsrapporterna skall vara klara före sommaren 1997 (med vissa undantag för de nya medlemsstaterna). Vissa regioner har emellertid redan lagt fram en första lägesrapport före slutrapporten, som i flertalet fall skall vara klar i slutet av första halvåret 1997. Dessutom har en databas med en sammanställning och en kvantifiering av alla indikatorer som finns i programmen utarbetats av kommissionen. Den bör göra det möjligt att följa genomförandet av varje program, framförallt med avseende på fysiska data och data över sysselsättningen, och att göra sammanställningar på nationell nivå och gemenskapsnivå. Likaså har flertalet kommittéer för övervakning av FFU inlett anbudsförfaranden för att utse oberoende utvärderare som skall utarbeta intermediära utvärderingsrapporter. Rapporterna förväntas under första halvåret 1997. Även i Finland och Sverige inledde övervakningskommittéerna för mål 6 förfaranden för intermediär utvärdering. Anbudsinfordringar inleddes i god tid, och organ har utsetts. Halvtidsrapporterna förväntas mot slutet av 1997. Intermediära utvärderingar inleddes för vissa av gemenskapsinitiativen. Beträffande Leader II beslöt vissa regioner genomföra utvärderingen av gemenskapsinitiativen på samma sätt som för mål 5b. Andra, i synnerhet i medlemsstater där programmen inrättats på nationell nivå, har tillämpat ett speciellt tillvägagångssätt. Den irländska rapporten, som redan lagts fram, visar programmets goda framsteg, den vikt som tillmätts kunskapsinhämtande och överföring av erfarenheter till de nya lokala aktionsgrupperna, men även de svårigheter man stötte på när åtgärderna utarbetades och infördes. Även för initiativen Employment och ADAPT har åtgärder vidtagits för en utvärdering genom parternas försorg 1996. Prioriteringarna för den intermediära utvärderingen har direkt samband med själva arten av initiativen, d. v. s. att utvärdera hur principerna om transnationalitet och nyskapande omsätts i genomförandet av programmen, och om resultaten av stödinsatserna sprids med sikte på en "mainstr-earning" av god praxis. C. UTVÄRDERINGAR I EFTERHAND 1. Mål 2 1989-1993 Under år 1996 har strukturfondernas stöd utvärderats i de 60 områden som omfattades av mål 2 under perioden 1989-1993 för att bedöma de viktigaste resultaten som uppnåtts och för att bidra till att förbättra funktionen i pågående och framtida insatser. Dessa utvärderingar i efterhand ägnades åt granskning av vissa speciella frågor, nämligen: Vilka återverkningar har mål 2-insatserna haft? I vilken omfattning har de bidragit till den industriella omställningsprocessen i dessa områden? I vilken omfattning har reformen av strukturfonderna 1988 förbättrat sättet för programmens genomförande och de uppnådda resultaten? Vilka lärdomar som i framtiden kan ingå i en handledning för god praxis kan dras av utvärderingen av mål 2-programmen 1989-1993? Det största hindret mot ett genomförande av denna utvärdering har varit att i ett betydande antal mål 2-områden relativt lite information från Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 153 programmen 1989-1993 funnits tillgänglig. Där information funnits tillgänglig har de använda prestationsindikatorerna inte varit standardiserade, varför jämförbarheten är begränsad. Följaktligen är de resultat och slutsatser som presenteras nedan endast indikativa. Huvudsakliga slutsatser Allmänt sett är slutsatsen av utvärderingen i efterhand att mål 2-insatserna,spelade en betydande roll i den industriella omställningsprocessen under perioden 1989-1993. Medan de allmänna makroekonomiska tendenserna inte var gynnsamma under en stor del av perioden, hjälpte mål 2- programmen till att stödja den strukturella förändringsprocessen i de områden som påverkades av nedgången i de traditionella industrisektorerna. Den kortsiktiga effekten på arbetslösheten och den långsiktiga medverkan till den industriella omställningen har visat sig vara betydande. I utvärderingen betonas även de betydande effekterna av reformen av stnikturfonderna 1988. Tillämpade strategier Strategierna i GSR och OP har skapat sammanhang i de regionala utvecklingsstrategierna i många mål 2-områden som saknat sådant. I den ram som drogs upp av Europeiska kommissionen 1989 framhölls, i enlighet med reformen av strukturfonderna, särskilt nödvändigheten av att göra en mera integrerad ansats, mera inriktad på programplanering, i den industriella omställningsprocessen. Den information som framkom ur dessa studier i vissa regioner, t. ex. i Spanien, Italien och Förenade kungariket, antyder att denna ram ger en fastare bas för regional utvecklingsplanering än den tidigare, även om vissa avsnitt av de förordningar som berör strukturfonderna betraktats som alltför restriktiva. Inom de regioner där en strategisk ansats till regional utveckling var väl förankrad (Frankrike och Tyskland), visade sig mervärdet för mål 2 i detta avseende mindre uttalat. Strukturfonderna har haft en betydande hävstångseffekt: för varje miljon ecu från gemenskapen har medlemsstaterna själva gjort åtaganden till ett belopp av ytterligare 2 miljoner ecu. De har också haft effekter på finansieringen från den privata sektorn, som totalt svarat för c:a 20% av utgifterna i programplaneringen för mål 2. Omfattningen av den finansiella additionaliteten är svår att utvärdera. Studierna visar emellertid att stnLkturfondernas medverkan varit avgörande för att programplaneringen för mål 2 skulle kunna fullföljas, åtminstone i samma utsträckning och på samma tid. Även om uiriktningen av prioriteringarna enligt mål 2 i stort sett visat sig likartade i olika områden, kan stora skillnader noteras i fördelningen av resurserna mellan åtgärdstyper. Denna avspeglar i princip utvecklingsprioriteringarna i de olika regionerna. I de franska och spanska regionerna har t. ex. tonvikten lagts på investeringar i infrastruktur, medan på andra håll (t. ex. i Nederländerna, Italien och vissa regioner i Förenade kungariket), stödet till utveckling av SME, turism och mänskliga resurser varit viktigare. På projektnivå har emellertid medelstilldelningen inte alltid avspeglat inriktningen av de strategiska prioriteringarna. Graden av extern samstämmighet var i allmänhet hög, trots vissa svårigheter att anpassa sig till GSR i de medlemsstater där väl etablerade regionala strategier redan fanns. Å andra sidan har strategierna ofta saknat inre sammanhang, med vissa undantag (t. ex. Nederländerna). Detta är särskilt fallet när det gäller integreringen av ERUF- och ESF-åtgärder. Olikheter i de administrativa förfarandena, institutionella strukturer och ansvar på det nationella planet har försvårat integrationen. Däremot har utvecklingen av partnerskap på projektnivå i mål 2-områdena bidragit till att optimera banden och synergierna mellan åtgärderna. Programmens förvaltning till nödvändigheten av Av hänsyn programplaneringsperioden 1989-1993 har de regionala myndigheterna ibland infört ett formellt system för utvärdering och urval av projekt efter det att programmen börjat. De förseningar som noterades då GSR och OP infördes betydde att det i början var svårt för de regionala myndigheterna att göra budgetåtaganden under en relativt kort tidsperiod. Den allmänna tendensen var därför att starta redan vid början resurser avsätta snabbt att 154 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 redan fastställda projekt eller att göra urvalet enligt principen "först in, först ut". Officiella kriterier och förfaranden för utvärderingar började i flertalet regioner införas när konkurrensen om finansiering hårdnade. Vid periodens slut tycks en mycket striktare inställning till utvärdering av projekt ha etablerat sig i flertalet regioner. Det är utan tvekan Nederländerna och Förenade kungariket (där försök gjorts med metoder för betygssättning, mätning och klassificering) som utvecklat de mest genomarbetade metoderna för utvärdering. I allmänhet har metoderna för övervakning och utvärdering av programmen visat sig otillräckliga, även om åtgärder vidtagits vid slutet av perioden för, att förstärka dem. I flertalet regioner har övervakningsförfarandena begränsats till att verifiera de finansiella indikatorerna, och mindre vikt lagts vid att undersöka de fysiska resultaten. Studierna visar, att de regionala myndigheterna i flertalet regioner varken haft teknisk kompetens eller nödvändiga resurser för att effektivt följa upp projekten. Fältbesök verkar t. ex. inte ha förekommit i någon större omfattning. Flertalet regioner har dessutom stött på tekniska svårigheter vid analys och utnyttjande av de uppgifter som insamlades vid uppföljningen. Få totala halvtidsutvärderingar har genomförts, även om en serie viktiga studier av projekt och speciella detaljer i programmen gjorts. I många regioner är bristen på vana vid övervakning och utvärdering en faktor som förklarar att en strategisk metod för omplanering allmänt saknas. Det är ändå tydligt att åtgärder vidtagits vid slutet av perioden för att förbättra förfarandena. Metoderna för förvaltning av programmen varierade och påverkades starkt av de institutionella strukturerna och de nationella traditionerna i mål 2-områdena. Allmänt sett verkar två typer av metoder ha tillämpats: starkt centraliserade strukturer (t. ex. i Spanien) och mera decentraliserade strukturer (t. ex. i Nederländerna, Italien och Förenade kungariket). Övervakningskommittéerna spelade en viktig roll i de flesta regionerna och fungerade som förbindelselänk mellan de nationella, regionala och lokala myndigheterna samt mellan de olika regionala representanterna för näringsliv och samhälle. Övervakningskommittéernas kapacitet att fylla en reell beslutsfunktion varierade emellertid. I vissa regioner verkar detta ha varit möjligt, medan deras roll i andra regioner (t. ex. Tyskland) var mycket mera begränsad. Reformen av strukturfonderna 1988 gav ett betydande uppsving åt partnerskapsprocessen. I studierna betonas denna punkt som en av de mest betydande och mest hållbara fördelarna med mål 2-insatserna under perioden 1989-1993. Det är också uppenbart att processen hade mycket svårt att komma igång. I vissa regioner - särskilt sådana med relativt centraliserad förvaltaingsstruktur - upplevdes spänningar mellan nationella och regionala myndigheter ifråga om prioriteringar och beslutsfattande. I vissa medlemsstater har det varit svårt att mobilisera privat medverkan. Det är emellertid klart att alla parter har tvingats genomgå ett inlärningsstadium, och att ett i regel effektivt partnerskap etablerats i alla mål 2-områden vid slutet av perioden 1989-1993. Flera modeller för partnerskap har införts: sådana med ett relativt litet antal deltagare hade fördelen att vara mera sammanhållna och lättare att hantera, medan större partnerskap med flera representanter ofta haft större samordningsproblem. Även i detta fall har det slags modell som antagits haft en tendens att avspegla regionala särdrag, särskilt mål 2-områdenas storlek. En bättre anpassning av strategierna för mål 2 gjordes under programplaneringsperioden, men denna åtgärd hängde samman med önskan att maximera absorptionsgraden för disponibla medel snarare än att ändra inriktningen av prioriteringarna i den regionala utvecklingen. Många regioner har emellertid gjort ändringar i programplaneringen för att beakta de erfarenheter man fått under perioden 1989- 1991. Överlag har ändringar som gett företräde åt åtgärder som kan ha direkta positiva effekter på sysselsättningen snarare än åt investeringar i infrastiTiktur visat sig lämpliga, med tanke på den gryende recessionen och ökningen av antalet arbetslösa. Brutto- och nettoresultat Det beräknas att nära 850 000 bruttoarbetstillfällen skapats, bevarats eller omfördelats till följd av mål 2-insatserna under perioden 1989-1993. Med hänsyn till de justeringar som gjorts för att beakta additionaliteten, effekten av omplaceringar och indirekta effekter, beräknas det att totalt ytterligare 450 000 - 500 000 nettoarbetstillfållen kan tillskrivas programplaneringen för mål 2. Av de 850 000 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 / jj bruttoarbetstillfällena berodde ungefär 570. 000 (d. v. s. 67%) på ERUF-programmen och resten på ESF:s insatser. Tre medlemsstater, Frankrike, Spanien och Förenade kungariket, svarade för c:a 3/4 av de bruttoarbetstillfällen som skapades eller bevarades, vilket i stort sett motsvarar medelsfördelningen mellan medlemsstaterna. Den genomsnittliga kostnaden per arbetstillfälle, baserad på ERUF:s och ESF:s kostnader, beräknas till 7 000 ecu brutto resp. 14 000 ecu netto. Kostnaden per arbetstillfälle för att inrätta det uppskattade minimiantalet arbetstillfällen (450 000) varierade påtagligt, från ett medelvärde av c:a 5 000 ecu i Belgien till ett medelvärde av 20 000 ecu i de spanska mål 2-områdena. Detta förklaras av inriktningen av prioriteringen i olika mål 2-områden. Speciellt är det så att då investeringar i mfrastruktur är ett prioriterat område visar sig effekterna på skapande av arbetstillfällen långsammare än i regioner där tonvikten läggs på åtgärder som stöd till SME, och detta medför en högre kostnad per arbetstillfälle under programplaneringsperioden. Om gemenskaps- och nationella kostnader med avseende på mål 2- program beaktas, får man en genomsnittlig eller total/faktisk kostnad per nettoarbetstillfälle av 40 000 ecu. Denna är av samma storleksordning som man kan förvänta sig för regionala utvecklingsåtgärder. Andra resultat av programplaneringen för mål 2 1989-1993 ger ett uppskattat antal av 917 000 stödmottagare inom de utbildningsprogram som stöds av ESF och c:a 470. 000 SME-stödmottagare. Eftersom få regionala myndigheter vid början av programplaneringsperioden hade fastställt vilka mål man ville uppnå, är det inte lätt att uppskatta i vilken utsträckning programmen genomförts. Den information som insamlades under studierna visar, att sysselsättningsmål för ERUF hade fastställts av de regionala myndigheterna i endast 12 av de 60 områden som berörs av mål 2. Beträffande ESF hade 20 regionala myndigheter fastställt kvantitativa mål. Där mål hade fastställts verkar det som om de i de flesta fall överträffats. I vissa fall kan detta antyda att bättre resultat nåtts än vad som förväntats. Det kan också vara så att själva målen inte var tillräckligt realistiska, eller att programmets resultat inte exakt kunde bedömas med de övervakningssystem som tillämpades. Utvärdering av effekten Stnikturfondernas insatser har medverkat till regionernas ekonomiska diversifiering, och de arbetstillfällen som skapades eller bevarades mellan 1989 och 1993 uppgick till uppskattningsvis 0,7- 1,3% av arbetstillfällena i de icke-industriella sektorerna. Även om effekten av mål 2-insatserna på sysselsättningen ger en viktig utvärdering av de uppnådda resultaten, inriktades de strategier som tillämpades i huvudsak på att bemästra de djupa strukturella bristerna på längre sikt. I detta avseende utgör bidraget från strukturfondernas insatser till att diversifiera mål 2-områdenas ekonomi och till att industrisektorerna som sysselsättningsobjekt och minska deras beroende av de traditionella inkomstkälla en nyckelfaktor för framgång. I de flesta mål 2-områdena började omställningsprocessen redan i slutet av 80-talet, men det är tydligt att strukturfondernas insatser har spelat en viktig roll för att förstärka denna process. Dessutom har programplaneringen för mål 2 bromsat bortfallet av industriarbeten: bevarandet av arbetstillfällen har varit 0,9%-1,8% högre än det insatserna. i stort sett med en djup recession, och Programplaneringsperioden 1989-1993 sammanföll stnikturfondernas stöd till bevarande av sysselsättningstillfällen i de industrisektorer som var på tillbakagång bidrog klart till förverkligandet av viktiga socioekonomiska mål. Det faktum att 0,9%- 1,8% av industriarbetena (beroende på om man avser brutto- eller nettoeffekter) skapades eller bibehölls tack vare programplaneringen för mål 2 visar genomslagskraften. skulle ha varit utan Förutom de effekter som tidigare klarlagts, visade utvärderingen också att mål 2-insatserna haft en betydande effekt som inte kan kvantifieras. Den mest betydande effekten är utan tvekan stimulansen till utveckling av regionala partnerskap och deras kapacitet att planera och leda strategier för regional utveckling. I detta avseende har reformen av strukturfonderna 1988 obestridligen haft stort inflytande. Återverkningarna av andra ändringar som genomfördes 1988, särskilt tonvikten på principerna om koncentration, additionalitet och programplanering, är svårare att utvärdera. 156 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 2. Andra utvärderingar i efterhand Vissa mål 5b-områden avslutade under 1996 utvärderingar som sammanfattade resultaten från perioden 1989-1993. En del medlemsstater har även gjort sammanställningar av faktorer som ingår i de olika utvärderingarna, dock utan att detta arbete ökat precisionen i kvantifieringen av slutresultaten eller effekten. En studie har genomförts av DATAR (Frankrike) av utvärderingsmetoderna i gemenskapsprogrammen och de svårigheter som uppstått, med en bedömning av dynamiken i de olika områdenas metoder. Beträffande initiativet Leader I utsågs en utvärderare 1996 efter en offentlig anbudsinfordran 1995, och studien, som skall omfatta 217 lokala aktionsgrupper i de tolv medlemsstaterna, startade 1996. Utvärderaren har börjat med att lägga fram en metodologisk rapport, som tjänar som underlag för påbörjandet av arbetet i de olika medlemsstaterna. Rapporten behandlar problemet på ett självständigt sätt och syftar till en bedömning av nyskapandet och "bottom-up"-metoden. D. UTVÄRDERING AV STORA PROJEKT 1. Inledning Under 1996 gjordes en studie av utvärderingen av de stora projekt som fick stöd från ERUF och Sammanhållningsfonden. Den bestod i uppdatering av studien av stora projekt från den första programplaneringsperioden (1989-1993). Denna första studie, som gjordes 1994, granskade lönsamhetsanalysen av 200 stora projekt som godkändes för medfinansiering från ERUF mellan 1989 och 1993. Lönsamhetsanalysen föreskrevs i artikel 5 i ERUF:s förordning om krav på medfinansiering av större projekt. Målet för arbetet var att generellt bedöma kvaliteten på uppgifterna i utvärderingen, att jämföra de olika analysmetoder som tillämpades, och att identifiera nyckelfaktorer för utvärderingen av stora projekt under perioden 1994-1999. Resultaten av analysen sammanfattades i den femte årsrapporten om genomförandet av striLkturfonderna (1993) som publicerades 1995. De har även använts för att utarbeta den "Guide för lönsamhetsanalys av stora projekt inom ramen för gemenskapens regionalpolitik", som publicerades 1995. Guiden såväl som resultaten av analysen av stora projekt från 1989-1993 har använts för att utarbeta utbildningsseminarier riktade till de tjänstemän hos kommissionen som ansvarar för stora projekt. Den nya studie som genomfördes 1996 hade likartade mål som den första. 200 ansökningar om finansiering av projekt granskades, 107 projekt finansierade av ERUF, och 93 projekt finansierade av Sammanhållningsfonden. Sammanhållningsfondens projekt är ansökningar för projekt som godkändes under perioden 1993-1996. ERUF-projekten gäller perioden 1994-1999. Även om urvalet inte kan betraktas som helt representativt för medfinansierade stora projekt, är det inte desto mindre betecknande. När resultaten granskas måste ett antal faktorer beaktas. Tillgängliga data är från tidpunkten för studien, d. v. s. juni 1996. Informationen är i huvudsak hämtad från ansökningarna om finansiering. I vissa fall skiljer de sig från slutprodukten. Kvaliteten på lönsamhetsanalyserna har bedömts i jämförelse med bästa praxis, och eventuell kritik betyder inte att ansökningarna inte uppfyller de krav som fastställs i förordningarna. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 157 Tabell IV-2: Stora projekt - Fördelning per medlemsstat ERUF 1994-1999 Antal 2 I 28 2 9 1 10 15 1 25 13 107 % 2% 1% 26% 2% 8% 1% 9% 14% 1% 23% 12% 100% Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Nederländerna Portugal FOrenade kungariket Totalt Saramanhallnlngsfonden 1993-1996 Antal % 12 51 8 22 93 13% 55% 9% 24% 100% Totalt urval "andra generationen" % Antal Totalt urval "första generationen" % Anta) 2 54 11 55 52 26 1% 27% 6% 28% 26% 13% 200 100% 1% 1% 14% 7% 30% 1% 9% 8% 1% 24% 7% 100% 2 1 28 14 60 1 18 15 1 47 13 200 I den andra studien är mer än hälften av Sammanhållningsfondens projekt lokaliserade i Spanien och nästan en fjärdedel i Portugal. Tyskland och Portugal har vardera en fjärdedel av de studerade ERUF- projekten. Det finns betydande skillnader mellan de båda studierna. Den första riktade sig till sex medlemsstater, den andra till ytterligare fem. Tyskland, som inte fanns med i den första studien, svarar för 28 av de 200 undersökta projekten. Italiens, Irlands och Portugals roll är mycket mera begränsad i den andra studien, även om den fortfarande är betydande. Sammanhållningsfondens projekt fördelar sig mellan transport- och miljösektorerna. I två femtedelar av ERUF-projekten är också transportsektorn framträdande, medan de större ERUF-projekten i miljösektorn är relativt få. Transporterna absorberar också större delen av kostnaderna, nämligen c:a 60%. Storleken på miljöprojekten visar sig i medeltal vara mindre, och motsvarande kostnader når inte upp till 10% av de totala kostnaderna. Däremot tenderar energiprojekten att bli kostnadskrävande, och de tre projekten i urvalet svarar för 12% av kostnaderna. Tabell IV-3: Stora projekt - Fördelning per sektor Sektor ERUF Saminanhillningsfonden Totalt Uppgifter* Totalt Uppgifter* Urval "andra generationen" T«talt Uppgifter* Urval "första generationen" Totalt Uppgifter* Transport Vatten och miljö Energi Andra tjänster Industri Totalt * Antal projekt för vilka uppgifter om de totala investeringskostnaderna finns tillgängliga. 40 5 3 12 47 107 38 4 3 10 46 101 57 36 57 36 93 93 97 41 3 12 47 200 95 40 3 10 46 194 82 23 9 12 74 200 76 22 9 12 69 188 16 Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 prioriteringarna, som miljö och lika möjligheter, beaktas i det konkreta genomförandet av programmen. En noggrann uppföljning av principerna för 1988 års reform av strukturfonderna har gjorts. Vad gäller partnerskapet 13 har konkretiseringen i övervakningskommittéerna blivit bättre, även om detta varierar beroende på insats och medlemsstat. Kommissionen är medveten om att det fortfarande finns möjligheter till kompletteringar och förbättringar och har riktat sina insatser åt tre håll: stimulera partnerskapet till ökad verksamhet och söka nya former genom sysselsättningspakterna, förstärka parternas kapacitet genom utbildningsinsatser för de regionala och lokala parterna liksom de ekonomiska och sociala parterna och slutligen analysera hur man kan utöka partnerskapet utan att förlora i effektivitet, med tanke på en mer omfattande analys av fonderna efter 1999. Vad beträffar övervakningen av additionaliteten syftar den principen till att säkerställa att strukturfondernas anslag inom samtliga områden som omfattas av ett mål i en medlemsstat inte ersätter de offentliga eller därmed jämförbara utgifter som berättigar till stöd från strukturfonderna och att de sålunda får en verklig ekonomisk betydelse. Enligt artikel 9 i samordningsförordningen skall kommissionen och den berörda medlemsstaten redan vid utarbetandet av programmen kontrollera att de offentliga eller därmed jämförbara strukturella utgifterna ligger kvar på åtminstone samma nivå som under föregående programperiod. För att möjliggöra kontroll av denna princip "under av additionalitetsprincipen när programplaneringsdokumenten antas. Medlemsstaten tillställer kommissionen nödvändig finansiell information och uppgifter om de relevanta penningflödenas överskådlighet. En kontroll i efterhand sker i slutet av programperioden för att bedöma om medlemsstaten har fullgjort sitt åtagande att upprätthålla nivån på de ifrågavarande utgifterna har. kommissionen med fastställer samförstånd arbete" i medlemsstaten övervakningen pågående villkoren berörda den för År 1994, 1995 och 1996 kunde förhandsbedömningen av nästan alla programmen för mål 1 , 2^ och 6 genomföras. I slutet av 1996 kvarstod dock två problem: mål 1 för Frankrike, för vilket kommissionen fortfarande väntade på en uppdatering av uppgifterna i SPD, och mål 2 i Luxemburg (1994-96), för vilket bestämmelsen om inställande av betalningarna inte har kunnat hävas på grund av att alla finansiella uppgifter om additionaliteten saknades. Under 1996 genomfördes även de första förhandsbedömningarna av additionaliteten avseende SPD för mål 2 och perioden 1997-99. Uppgifter som lämnats av de finska myndigheterna på nationell nivå möjliggjorde kontroll före årets slut av hur denna princip efterlevts. För alla de andra medlemsstaterna väntades kompletterande upplysningar i början av 1997. Föreskrifterna inskrivna i för utvärdering av additionaliteten "under pågående arbete" är programplaneringsdokumenten och är en skyldighet som är resultatet av ett partnerskapsavtal med varje medlemsstat. De innebär att de ursprungliga uppgifterna i programplaneringsdokumenten skall uppdateras årligen. I slutet av 1996 var resultatet av denna utvärderingen under pågående verksamhet av additionaliteten blandat. Flera medlemsstater (Belgien, Frankrike, Förenade kungariket, Nederländerna och Österrike för mål 1, Finland och Sverige för mål 6) har inte lämnat uppdaterade uppgifter till kommissionen. Grekland, Italien, Spanien och Tyskland gör gällande en minskning av de stödberättigande nationella offentliga utgifterna jämfört med de prognoser som gjordes vid förhandsbedömningen för mål 1, och kommissionen förväntar sig förklaringar i enlighet med övervakningsföreskrifterna. För Portugal har uppgifter lämnats flera gånger, men det har ännu inte skett någon förbättring av tillväggångssättet. 13 Se kapitel III. B Regionalt partnerskap och kapitel III. C Dialogen med ekonomiska och sociala parter. 14 Programmen 1994-96. 158 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 2. Analys av utvärderingarna Tabell IV-4: Stora projekt - Sammanfattande utvärdering Jämförelse med föregående räkenskaper Ekonomisk analys Ekonomisk avkastning Uppskattning av skuggpriser Utvärdering indirekta ekonomiska effekter Finansieringsanalys Ändring av relativpriserna Finansiell avkastning Finansieringsplan Riskanalys Känslighetsanalys Riskanalys + Förbättring mellan första och andra generationen - Försämring mellan första och andra generationen + + + + = - + - Lönsamhetsanalysen är en etablerad metod för att bedöma den ekonomiska fördelen av projekten. Kostnaderna och intäkterna förtecknas, åsätts ett penningvärde och summeras, och totalkostnaderna dras från de totala intäkterna. I praktiken kräver detta emellertid ett betydande arbete för att nå användbara och jämförbara resultat. Hänsynstagande till tiden: Det beräknade värdet av framtida kostnader och intäkter understiger värdet av aktuella kostnader och intäkter. Det är därför nödvändigt att beräkna flödet av kostnader och intäkter som härrör från projektet under tidsperioden, och minska värdet av dem som uppkommer senare. I praktiken antas det i allmänhet att den sats varmed värdet minskar över tiden (diskonteringsfaktorn) är konstant (privata foretag använder ofta diskonteringsfaktorer på mellan 20% och 30% eller däröver). Projektioner över tiden finns tillgängliga för mer än 70% av de stora projekten i andra generationen. I medeltal hade projektionerna i transportsektorn en varaktighet av 20 - 30 år, i miljö- och vattensektorerna något längre, medan projekten i industri-, tjänste-, undervisnings- och hälsosektorerna baserades på projektioner som sträckte sig över 6 - 13 år. Allmänt sett avspeglar de olika horisonterna på ett rimligt sätt investeringens art. intäkterna senare. Följaktligen blir nettonuvärdet Avkastning: Sedan kostnader och intäkter värderats, projicerats över tiden och tilldelats en lämplig diskonteringsfaktor, fås projektets nettonuvärde genom att dra de totala kostnaderna från de totala intäkterna. Ett annat mått representeras av den interna avkastningen. I de flesta projekt kommer kostnaderna först och ju högre diskonteringsfaktorn sätts. Den finansiella interna avkastningen avspeglar projektets verkliga finansiella situation. Andelen lönsamhetsanalyser som lett till beräkning av finansiell intern avkastning är oförändrad, nämligen omkring en fjärdedel. Andelen analyser som innehåller detaljerade upplysningar om den finansieringsplan som använts för beräkning av den finansiella interna avkastningen har emellertid minskat. I vissa fall har mera ungefärliga finansiella indikatorer, t. ex. vinst/intäktskvoten, lämnats. I andra fall har ingen kalkyl gjorts eftersom ingen vinst förutsetts. C:a 70% av projektförslagen innehåller en beräkning av den ekonomiska interna avkastningen (d. v. s. den interna avkastningen erhållen genom anpassning av priserna på varor och tjänster för att beakta t. ex. en monopolsituation), mot 50% av projekten från den första generationen. Av studien verkar det som om storleksordningen av den finansiella såväl som den ekonomiska interna avkastningen är jämförbar för de två projektgenerationerna. lägre Känslighet och risk : Man kan urskilja två element: en granskning av känsligheten i prognoserna för förändringar i de gjorda antagandena och en beräkning av resultaten mot bakgrund av risker som är inbyggda i projektet. Allmänt sett hanteras osäkerheten bättre i den andra projektgenerationen. Förbättringstakten varierar mellan sektorerna; framsteg har gjorts i transport- och energisektorerna, medan industrisektorn visar en tillbakagång. I de 200 projekt som granskats finns ingen Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 759 riskutvärdering, vilket är en klar försämring jämfört med föregående period. Man måste emellertid konstatera att förordningarna inte kräver att någon känslighets- eller riskanalys läggs fram. Slutsats: Med anledning av den olika sammansättningen av de två studier som genomfördes 1994 och 1996 är det svårt att göra någon jämförelse. Allmänt sett kan en klar förbättring noteras i kvaliteten på de lönsamhetsanalyser som lagts fram i ansökningarna om finansiering av stora projekt. Det är emellertid fortfarande möjligt att göra många förbättringar. Utgivandet av guiden för lönsamhetsanalys av stora projekt, liksom den ökade uppmärksamhet som ägnas åt utvärdering inom ramen för stiiikturfondernas genomförande, har gjort det möjligt att förbättra kvaliteten på lönsamhetsanalyserna. E. TEMATISKA OCH ANDRA UTVÄRDERINGAR Kommissionen beslöt 1996 att starta en serie tematiska utvärderingar av stmkturfondernas effekt inom flera nyckelsektorer, t. ex. forskning och utveckling, SME och miljö. Resultaten av dessa utvärderingar skulle göra det möjligt att på ett bättre sätt inrikta kostnaderna på de mest effektiva sektorerna, att förbättra övervakningssystemen med sikte på att leverera precisa och värdefulla upplysningar för en bättre styrning av strukturfondernas genomförande och utvärdering, och slutligen att förfina instrumenten för utvärdering inom dessa sektorer. Åtgärderna skulle vara påbörjade vid utgången av 1997 och pågå under 12-18 månader. Utvärdering av åtgärder finansierade av ESF inom ramen för den sociala dialogen I ESF-förordningen från 1988 markerades för första gången att gemenskapen var angelägen om att i samband med den sociala dialogen beakta det massiva inflödet i arbetslivet av ny teknik som på ett genomgripande sätt påverkar arbetsmarknaden, både kvantitativt och kvalitativt. ESF kan därför finansiera "insatser som inom ramen för den sociala dialogen riktas till företagens personal inom två eller flera medlemsstater, och som syftar till överföring av speciell kunskap för modernisering av produktionsapparaten". Utvärderingen av utbildningsinsatserna inom ramen för den sociala dialogen leder till vissa preliminära resultat. Den egentliga verksamheten är av hög kvalitet. Temat social dialog finns inte med i innehållet av insatser som ligger nära de teman "industriella förändringar" som utvecklats inom ramen för mål 4 och ADAPT. Kommissionens riktlinjer för tillämpningen av insatser inom den sociala dialogen har varit välkomna, eftersom de gjort det möjligt att klarlägga begrepp och förfaranden. Likväl har tillämpningen visat på ett antal luckor, t. ex. en brist på samband mellan dessa insatser och den sociala dialogen på europeisk nivå, som endast betraktas som en allmän ram, nödvändigheten att stärka den specifika karaktären i insatser finansierade enligt artikel 6 i ESF-förordningen gentemot andra insatser från gemenskapen som förutsätter medverkan från arbetsmarknadens parter, och en brist på överensstämmelse i ESF:s urvalsförfaranden. Därför verkar ett klarläggande av målen för insatserna inom den sociala dialogen vara nödvändigt för att göra dem mera funktionsdugliga och främja skapandet av samband med kompletterande program. Dimensionen Den sociala dialogen bör förstärkas, vilket kräver en bättre samordning mellan kommissionens enheter och även mellan kommissionen och arbetsmarknadens parter. Means-programmet För treårsprogrammet Means (Metoder för utvärdering av strukturåtgärder) var 1996 det andra året för genomförande. Programmet, som leds av Europeiska centret för utvärderingsexpertis (CEEE), syftar till att stärka kommissionens kapacitet att förvalta strtikturfonderna och att ansvara för de offentliga utgiftsåtagandena. Tre huvudprioriteringar kan urskiljas. För det första, utarbetande av referensramar för de tre huvudtyperna av utvärdering (på förhand, i halvtid och i efterhand). Vidare, utveckling av utvärderingsmetodik. I detta sammanhang har ett antal seminarier anordnats med deltagande av experter från universitet, erfarna tjänstemän från medlemsstaternas centrala eller regionala myndigheter, samt kommissionens olika enheter. Som resultat av dessa diskussioner har det getts ut tre förbättring av utvärderingarnas kvalitet, utvärdering av handledningar som behandlar 160 Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 strukturfondernas inverkan på sysselsättningen, och bedömning av programmens synergieffekter. Dessutom har seminarierna lett till framsteg i utarbetandet av resultatindikatorer. Slutligen organiserades en konferens om utvärderingsmetodik i Berlin i december 1996. Den samlade mer än 300 politiska beslutsfattare, förvaltare av program eller projekt som får stöd från staikturfonderna, samt utvärderingsspecialister. Den var inriktad på sex frågor som gett anledning till diskussioner, erfarenhetsutbyte och granskning av utvärderingsmetodiken, nämligen: mätning av effekten av en flerårig programplanering som omfattar ett brett spektrum av strukturåtgärder på olika nivåer; mätning av den makroekonomiska effekten av stöd från strukturfonderna där de bidrar i betydande omfattning till medlemsstatens BNI; anpassningen av metoder för att utvärdera programmens effekt i mål 2- och mål 5b-områden; mätning av strukturfondernas effekt på sysselsättningen; de tematiska utvärderingarnas roll på det intermediära utvärderingsstadiet; och fastställande av kvalitetsindikatorer och kvalitetskriterier. 16 i - < , ' *• STOUKTURFONDERNAîfBETALJ •14. s KAPITEL V SAMMANFATTNING PERMEDIJESMSSTAT Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 165 1. BELGIEN 1. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Belgien: Mål 1: Utvecklingsstrategin för provinsen Hainaut omfattar stöd till teknisk utveckling på ett antal prioriterade områden. Stödet täcker en komplett skala av åtgärder: • Utveckling av kompetenscentrer (forskningscentrer, institutioner och universitet), tekniskt stöd till företag, internationellt partnerskap och spridning av vetenskaplig och teknisk kultur till skolor, vetenskapliga institutioner och företag, utveckling av telekommunikationscentrer inom universitet, forsknings- och utbildningsinstitut samt företag (inriktning FoTU: 85,9 miljoner ecu av en totalkostnad på 188,8 miljoner ecu). • Utveckling av nya jordbruksprodukter och tekniskt nyskapande inom företagen. • Utveckling av mänskliga ressurser inom FoTU (13,2 miljoner ecu, totalkostnad: 26 miljoner ecu) och utbildning inom avancerad telekommunikation (teknisk utbildning av tekniker och arbetslösa, demonstrations- och informationsåtgärder rörande problem på telekommunikationsområdet, användning av telekommunikation inom företagsledningen) (underområde telekommunikationer: Î miljon ecu, totalkostnad: 2 miljoner). Inom området för mänskliga resurser: ökad beredskap för innovationer (1 miljon ecu, totalkostnad: 2 miljoner). • Mål 2 (1994-1996): lfyra SPD ges stöd till tekniska innovationer antingen inom ramen för stöd till industri- och tjänstesektorn (Aubange, Limbur g och Turnhout) eller i form av en särskild prioriteringsåtgärd (Meuse- Vesdre): • Aubange : utbildningsåtgärder för företag med inriktning på ny teknik och inom tillväxtsektorer, ungdomsutbildning, införande av system för företags gemensam utbildning (0,2 miljoner ecu, totalkostnad: 0,6 miljoner ecu). • Limburg och Turnhout : tematiska seminarier och uppmuntran till samarbete och tekniköverföring inom industri- och tjänstesektorn (0,8 miljoner ecu, totalkostnad: 2 miljoner), stimulering av FoU på miljöområdet (stödet till båda regioner sammanlagt: 0,3 miljoner ecu av en totalkostnad på 8,5 miljoner); • Meuse-Vesdre (16,8 miljoner ecu, totalkostnad: 40,5 miljoner): utveckling av kompetenscentrer inom FoTU för att utveckla företagens förmåga att delta i gemenskapsprogram och internationella program inom forskning, samarbete mellan företag och forskningscentrer och framtagning av nya produkter och tillverkningsförfaranden, utbildning inom sektorerna för nyskapande och utveckling av mänskliga resurser på universitet och forskningsinstitut. När det mera konkret gäller telematiktillämpningar inom ramen för utveckling av informationssamhället är det endast Limburg och Turnhout som vidtar åtgärder för att bygga ut mottagningsinfrastrukturen till ett större antal företag. Endast i Limburg planeras åtgärder för utveckling av telekommunikationer i syfte att maximera tillväxten i regionens tjänstesektor. Mål 5b: SPD för Westhoek och Meetjesland gäller tekniköverföring för utveckling av företag, forskningsprogram, telematiktjänster och nya jordbruksprodukter samt för exploatering av naturtillgångar. Sammanlagt utgör det finansiella stödet till teknisk utveckling 13,6% av strukturfondernas anslag till Belgien (mål 1 och 2) Tabell V-l: Belgien - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Totalt M a ll MAI 2 Totalt 224,1 51. 5 275,6 % 8 1% 19% 100% Strukturfonder % Medlemsstat Offentliga Privata Totalt sektorn sektorn 100,9 18,1 119,0 45% 35% 43% 100,5 20,7 121,2 22,7 12,7 35,4 123,2 33,3 156,6 % 55% 65% 57% OBS: ProgramplaneringsfOrfarandets karaktär samt de olik» tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna kräver en viss försiktighet nar det galler tolkningen, särskilt för utgifter i samband med informationssamhället, vilka ofta ar knutna till andra områden som industrin och FoTU. Finansiering genom strukturfonderna 11% 0. 12% IIKT OFoTU «Telekommunikation 166 MÅL l1 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Diagram-V-1: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu - 1995 års priser): Prioriterade områden: Stimulering av den ekonomiska verksamheten (a) ökad ekonomisk dragningskraft (b) Transportinfrastrukturer (c) Lika mojligheter (d) Tekniskt bistånd (e) Fördelning per fond: {•)1% ERUF ESF EUGFJ FFU Totalt 521,8 170,3 46,9 1,1 740,1 71% 23% 6% 0% 100% (b) 12% (a) 66% 1SPD Huvudsakliga resultat 1996 Övervakningskommittén sammanträdde i juni och november 1996 för att behandla programmets framskridande samt framtidsperspektiven för andra fasen 1997-1999 mot bakgrund av de första resultat som uppnåtts. Det konstaterades att åtgärderna för att stödja företagens investeringar hade utvecklats kraftigt, att ERUF:s anslag till stödåtgärden AIDE för utveckling av små och medelstora företag med mindre än tjugo anställda förbrukats helt under året och att framgången för stödåtgärden ACE för nybildning av företag som anställer minst 20 personer ökat stegvis så att en betydande del av anslagen till denna åtgärd var förbrukade vid slutet av 1996. Däremot utvecklar sig det prioriterade området "ökad dragningskraft" i mycket blygsam takt (endast 4,6% av anslagen var förbrukade i slutet av 1996). De åtgärder som stöds av ESF omfattar fortbildning av arbetstagare, återinföring av arbetslösa på arbetsmarknaden och modernisering av systemen för yrkesutbildning. De åtgärder som medfinansieras med anslag från EUGFJ motsvarar omkring 7% av SPD:s finansiering sammanlagt. Anslagen går till mer än hälften till övergripande åtgärder samt till ett antal åtgärder för landsbygdsutveckling (produkter från trakten, bondgårdsturism, ridturism, osv. ). Förvaltningen av dessa åtgärder har resulterat i en ganska tillfredsställande anslagsförbrukning. Det mycket måttliga anslaget från FFU är avsett att öka framställningen av fiskinläggningar och utökades under 1996 med 0,8 miljoner ecu som överförts från EUGFJ. De åtgärder som finansieras av FFU framskrider i relativ långsam takt. 1996 i programperioden 1994-1999 av den omfattande förbrukningen av anslagen Mot bakgrund till AIDE beslutade övervakningskommittén, å ena sidan, att öka budgeten för denna åtgärd med 33 miljoner ecu från ERUF genom att minska anslagen till åtgärder som bedöms ha lägre prioritet och som framskrider långsamt samt att ändra ERUF:s procentuella deltagande i finansieringen av AIDE och, å andra sidan, att koncentrera åtgärden på tillverkningssektorn vilken anses ha största prioritet (med undantag av de sektorer som stöds av EUGFJ eller EKSG) och sektorn för företagsservice (däribland distributionscentrer och investeringar i logistikstöd till transportföretag, dock med undantag av investeringar i rörlig transportirifrastruktur och i postverksamhet. I fråga om åtgärder för stimulering av den ekonomiska verksamheten i SME har under 1996 förhandlingar inletts, dock inte avslutats, med den ansvariga vallonska myndigheten för att förbättra förutsättningarna för genomförande av dessa åtgärder. Avslutningsvis bör nämnas att hela finansieringsplanen för SPD omarbetats mot bakgrund av åtgärdernas olika framskridandetakt och med hänsyn till finansiella anpassningar beroende på överföringar eller anslagskompletteringar till följd av indexregleringar för 1994 och 1995. 1 Enda stödberättigad region: Hainaut. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 167 MÅL22 Diagram 4^-2: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu - 1996 års priser och situation): Fördelning per sektor: Produktionsmiljö (a) Mänskliga resurser (b) Planering och rehabilitering (c) Miljöskydd (d) Tekniskt bistånd (e) Fördelning per fond: 76,0 52,8 18,8 8,1 4,1 (d) 5% (c) 12% ^e^m (•)3% - ^^ ERUF ESF Totalt 110,6 22,9 133,5 4 SPD Genomsnitt per SPD| 1996 i programperioden 1994-1996 83% 17% 100% 33,4 (b) 33% ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^^ (a) 47% De fyra SPD för perioden 1994-1996 avslutades. För tre av dessa, Meuse-Vesdre (Liège), Limburg och Turnhout, hade de ursprungligen programlagda anslagen inte utnyttjats helt vid utgången av 1996 och måste därför till en del överföras till perioden 1997-1999. Överföringarna uppgick sammanlagt till 28,7 miljoner ecu eller 18% av de disponibla anslagen för 1994-1996. överföringan av anslagen till SPD Meuse-Vesdre uppgick till 9,6 miljoner ecu (11% av det ursprungliga bidraget), överföringen beror framför allt på att anslagen till tre åtgärder underutnyttjats: mfrastrukturer för företagsservice (tillfälliga företagsfastigheter och verksamhetsområden), sanering av övergivna industriområden och miljöinfrastrukturer. I övrigt anpassades finansieringsplanen genom överföring av anslag mellan olika åtgärder. En viktig punkt är ökningen med 4 miljoner ecu av anslagen från ERUF till åtgärden "kompetenscentrer" som har för syfte att ge forskningscentrerna större möjligheter att stödja företagen i det stödberättigade området. Anslagsökningen härrör från åtgärder för främjande av tekniska innovationer inom företagen som inte kunnat genomföras. Vidare bör noteras att en överenskommelse uppnåddes i juli 1996 om tillämpningsvillkoren för åtgärden "riskkapital" vilket innebär att åtgärden har kunnat påbörjas. För SPD Turnhout uppgick överföringen av outnyttjade anslag till 5,6 miljoner ecu (24% av det ursprungliga bidragsbeloppet) under det att åtagandena för årsanslagen 1994 och 1995 avslutades och första delbeloppet för 1996 utnyttjades. För SPD Limburg uppgick överföringen till 1997-1999 av tidigare anslag till 13,5 miljoner ecu (29% av det ursprungliga bidraget) och liksom för Turnhout avslutades åtagandena vad gäller årsanslagen för 1994 och 1995 och ingicks åtaganden för första delbeloppet 1996. SPD Aubange avslutades sedan samtliga gemenskapsanslag utnyttjats helt på nationell nivå före tidsgränsen den 31 december 1996 och efter det att övervakningskommittén i december 1996 beslutat att göra vissa överföringar mellan åtgärderna och tillämpa indexregleringen med hänsyn till programmets framskridande. Detta medförde en ökning av stödet från ERUF till åtgärden mfrastrukturer för företagsservice (tillfälliga företagsfastigheter och verksamhetsområden) och en minskning av stödet från ESF. Förberedelser infor perioden 1997-1999 Under andra halvåret 1996 inleddes även förberedelserna för perioden 1997-1999 för varje ny SPD eftersom de regioner som är stödberättigade inte har ändrats inför nästa period. Dessa förberedelser var ännu inte färdiga vid utgången av 1996 och viktiga punkter är fortfarande uppe till diskussion som t. ex SPD Meuse-Vesdre. På det hela taget är de framtida programmen uppbyggda på samma sätt som under den första fasen. Detta gäller t. ex. för SPD Turnhout och Limburg, bortsett från att en ny prioriterad åtgärd "lokal ekonomi" infördes för Turnhout samt att anslagen till mfrastrukturer och lokaler avsedda för företag minskades och att anslagen till nyskapande åtgärder och teknisk utveckling ökades. Även i Limburg infördes en ny prioriterad åtgärd "lokala initiativ för ökad sysselsättning" inom varje 2 Stödberättigade regioner: Aubange, Meuse-Vesdre (Liège), Limburg, Turnhout. Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 17 År 1996 gällde kontrollen i efterhand av additionaliteten program inom mål 1 för perioden 1989-93 och program inom mål 2 för perioden 1994-96. När det gäller mål 1 är situationen tillfredsställande för Irland och Spanien. För Portugal skulle de överlämnade uppgifterna justeras och för Grekland hade man ett metodikproblem att lösa för att kunna jämföra uppgifterna i de två programperioderna. Frankrike och Italien har däremot inte överlämnat de erforderliga uppgifterna till kommissionen. För mål 2 väntades förhandsbedömningen för perioden 1997-99 och utvärderingen i efterhand för perioden 1994-96, som görs samtidigt med de kompletterande upplysningarna om perioden 1994-96, liksom förhandsbedömningen av SPD för mål 2, i början av 1997. redovisning av uppgifterna Sammanfattningsvis har genomförandet av additionalitetsprincipen trots en relativt långsam och intensivt samarbete mellan mödosam kommissionens enheter och medlemsstaterna. Även om mycket återstår att göra för att kunna säkerställa en systematisk överföring av homogena uppgifter till kommissionen, har stora framsteg redan nu gjorts som kommer att underlätta arbetet under kommande år. inneburit ett nära och En omfattande finansiell verksamhet Den omfattande verksamheten under 1996 tog sig uttryck i en tydlig återhämtning när det gäller den inte är densamma för alla olika mål och finansiella verksamheten, även om situationen medlemsstater^. Vid utgången av de tre första åren hade kommissionen anslagit hälften av stödet för de olika målen och en tredjedel hade betalats. Den finansiella verksamheten för enbart år 1996 utgör 37 % av de åtaganden som genomförts sedan 1994 (mot 28 % för år 1994 och 35 % för 1995) och 44 % av betalningarna för samma period (mot 21 % för 1994 och 35 % för 1995). På samma sätt har uppsvinget varit mycket märkbart för gemenskapsinitiativen, där hälften av stödet har placerats (tack vare systemet med ett enda åtagande för belopp under 40 miljoner ecu) och 22 % har betalats. 1996 var det verkliga startåret för de flesta initiativen. Likaledes har gemenskapsbudgeten för strukturfonderna genomförts nästan helt och hållet 1996*". För alla fonder, åtgärder och anslag sammantaget har åtaganden gjorts för 26,141 miljarder ecu av 26,587 miljarder i disponibla medel, eller 98 %, medan de två första programåren noterade ett procenttal på eller nära 90 %. De totala utbetalningarna var 22,448 miljarder ecu av 23,678 miljarder i disponibla medel, eller 95 %, medan procenttalet för 1995 var 81 %. Detta mycket tillfredsställande genomförande 1996 visar, i förening med den ökning av de disponibla anslagen som blev resultatet av besluten i Edinburgh, på en mycket påtaglig ökning av de finansiella volymer som genomförts 1996: + 19 % jämfört med 1995 uttryckt i åtaganden (+ 4,203 miljarder ecu) och + 30 % uttryckt i betalningar (+ 5,233 miljarder ecu). Åtagandena för de olika målen uppgår till 23,117 miljarder ecu (89 % av de totala åtagandena), varav andelen för mål 1 är 66 % (15,369 miljarder ecu). Varje fonds andel av de totala åtagandena varierar från 2 % för FFU (406,6 miljoner ecu) till 53 % av totalsumman för ERUF (13,802 miljarder ecu) och alla utom FFU har till fullo placerat de disponibla anslagen. Utbetalningarna för målen uppgår till 20,445 miljarder ecu (91 % av de totala utbetalningarna), varav andelen för mål 1 uppgår till 72 %. Varje fonds andel av de totala utbetalningarna varierar från 2 % för FFU (448 miljoner ecu) till 53 % av totalsumman för ERUF (11,901 miljarder ecu). 15 Se särskilt kapitel I. Programmens genomförande. 16 Se kapitel ll. A Budgetgenomförande. 168 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 prioriterat område, men i övrigt är programstrukturen på det hela taget lik den som gällde för perioden 1994-1996. MÅL 3 OCH 4 Vad gäller Belgien är stödåtgärderna till mål 3 och 4 programlagda i ett antal GSR som var och en genomförs i form av 5 operativa program. Att antalet program är så stort beror på den belgiska statsstrukturen som består av en federal regering, tre gemenskaper och tre regioner som var och en har en myndighet med särskilda befogenheter på de områden som omfattas av ESF:s mål 3 och 4. Diagram V-3: Mål 3 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu • Prioriterade områden: Integration av långtidsarbctslösa i yrkeslivet (a) Integration av unga arbetssökande i yrkeslivet (b) Integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden (c) Lika möjligheter för män och kvinnor på arbetsmarknaden (d) Stöd till utbildnings- och integrationssystem (e) 134,2 86,1 (c) 33% ESF 1996 års priser): 132,9 24,4 24,3 401,9 Totalt! (d)6% (•)6% (a) 34% 1 GSR/SOP Genomsnitt per OP| 80,4 (b) 21% Genomförandet av mål 3 är på det hela taget tillfredsställande och de första utvärderingsrapporterna är positiva i sin bedömning av de åtgärder som medflnansieras av ESF. Anslagen har förbrukats till nästan 100% av de budgeterade årsbeloppen vilket medför att det inte är ovanligt att vissa projekt måste lämnas därhän trots att de uppfyller urvalskriterierna. Under 1996 har omkring 70 000 personer (utanför Hainaut som omfattas av mål 1) dragit nytta av åtgärder för utbildning, yrkesvägledning eller återinföring i arbetslivet med stöd från ESF. Det stora antalet stödmottagare är anmärkningsvärt mot bakgrund av budgettestriktionerna och med tanke på att de åtgärder som medflnansieras av ESF i första hand är förbehållna de minst gynnade grupperna (ungdomar utan yrkeskvalifikationer, äldre och långtidsarbetslösa, osv. ). Dessa program fäster stor vikt vid konceptet "arbetslivsintroduktion" och vid partnerskapet mellan de olika initiativtagarna. Konceptet innebär att det för varje arbetslös person fastställs en lämplig introduktionsväg för att komma in i arbetslivet. För att genomföra detta krävs därför ett nära samarbete mellan de olika initiativtagarna (privata eller offentliga) och myndigheterna Ett exempel på ett projekt inom mål 3 i Belgien: utbildning i datorstödd konstruktion "Cad Design". Cad Designs originalitet ligger i det att den sammanför flera parter: det federala arbetsministeriet, Cefora (Centre de formation de la Commission paritaire Nationale Auxiliaire pour Employés, bildningscentret inom tjänstemännens nationella partssammansatta kommission), provinsen Brabants för sysselsättning och utbildning av tjänstemän inom metallindustri, IBFFP och ett offentligt organ för yrkesutbildning. Yrkesutbildningen som sträcker sig över en tiomånadersperiod (± 1600 timmar) sker med hjälp av mycket avancerad datautrustning och ger riktiga omskolningschanser till arbetssökande utan förkunskaper på området, men med en naturlig läggning för industriell eller teknisk konstruktion och intresse för projektarbete och kreativitet. Utbildningen utformas så att praktikanten uppmuntras att ta initiativ inför ett givet industriellt projektförslag. Medfinansieringen från ESF uppgår till 120 000 ecu per år av en totalkostnad på 300 000 ecu per år. fond Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 169 Diagram V-4: Mål 4 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu Prioriterade områden: Föregripande av tendenserna pä arbetsmarknaden (a) FOrbflttring av utbildnings- och rådgivningssystcmen (b) Vidareutveckling av satsningen på utbildning och rådgivning (c) Övergripande åtgärder (d) ESF 1996 priser): 12,7 16,3 35,0 6,2 70,2 Totalt 1 GSR/SOP Genomsnitt perOP | 14,0 (c) 50% (d)9% (a) 18% (b) 23% Genomförandet av mål 4 har i praktiken stött på svårigheter på grund av det stora antalet behöriga myndigheter i den belgiska statsstrukturen, och 1996 måste betraktas som det första året då stödåtgärderna har kunnat genomföras i praktiken. På det hela taget uppgår förbrukningen av anslag från ESF till omkring en fjärdedel av hela det belopp som programlagts från början. Det skall erkännas att det tog lång tid innan planerna inom detta nya mål kunde börja genomföras. Trots detta passerades under 1996 sextusenstrecket när det gäller antalet anställda i små och medelstora företag (förutom Hainaut) som berörs av en utbildningsåtgärd inom mål 4. De ansträngningar som de belgiska myndigheterna gör för att sprida information om denna möjlighet ger all anledning att tro att gemenskapsprogrammen snart kommer upp till marschfart. MÅL 5a jordbruk Tabell V-2: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu - 1994 års priser) Totalt 170,4 Åtgärder Produktion Gemenskapsinitiativ 140,4 30,0 8 2% 1 8% När det gäller förbättring av produktionsstrukturens effektivitet ges stöd till unga jordbrukare och investeringsstöd till jordbruksföretag såväl på federal nivå som på flamländsk och vallonsk regionnivå varvid emellertid endast den vallonska regionen tillämpar mekanismen med kompensationsbidrag i de mindre gynnade områdena. Under 1996 påbörjade den vallonska regionen omarbetningen av lagbestämmelserna om tillämpning av gemenskapslagstiftningen som förväntas bli klar under 1997. Motsvarande revidering har redan gjorts i den flamländska regionen vilken ledde till att kommissionen i december 1996 godkände en ordning för investerings- och etableringsstöd. Genomförandet av stödet till bearbetning och saluföring av jord- och skogsbruksprodukter är på god väg i båda regionerna. De flesta projekten har en nyskapande och miljövänlig karaktär. MÅL 5a fiske Diagram V-S: Mål Sa fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) Vattenbruk (d) Skyddade havsområden (e) Anläggningar i fiskehamnar (0 Bearbetning och saluföring av produkter (g) Sälj främjande åtgärder (h) Sociockonomiska åtgärder (i) Övriga åtgärder (j) I SPD FFU 5,2 0,0 7,9 1,9 0,7 1,5 5,9 1,2 pm 0,2 Totalt 24,5 (B) 24% (a) 21% (f)6% (•)3% (d)6% (c) 32% Under 1996 kännetecknades genomförandet av programmet av att investerarna, på grund av den svåra situationen inom denna sektor, intagit en mycket försiktig attityd gentemot det nya instrument som detta SPD utgör. De projekt som påbörjats under tidigare år har genomförts och avslutats, men det råder tveksamhet när det gäller att starta nya investeringsprojekt. 170 MÅL 5b3 Diagram V-6: Mål 5b - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999. Befolkning (1000 inv. ) Yta (km') 448 6. 831 miljoner ecu Fördelning per fond: EUGFJ ERUF ESF Totalt 23,8 41,1 13,2 78,1 3 SPD Genomsnitt per SPD| Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Qjordbruk. skogsbruk, trädgårdsodling (•) •Ekonomisk stimulans och drvsrslflerlng (b) (f) 16% (8)1% (a) 35% •Stabilisering sv havsfisket (c) 30% 53% 17% 100% 26,0 (•)16% <d)2% (e|4% (b) 28% DUtveckling av turism (d) • Byarnas attraktionskraft och livskvalitet (a) •MinskNga resurser och utbildning (f) •Tekniskt bistand (g) Genomförandet av de två programmen för Flandern (Westhoek, Meetjesland) har stött på ett antal svårigheter, medan takten för genomförandet av SPD Vallonien ökat under 1996. Svårigheterna inom det flamländska SPD beror bl. a. på problem i samband med teknisk assistans och med ansökan om medfinansiering på regional nivå. Medfinansieringen beslutades i maj 1996 för jordbruksdelen så att projekten kunde påbörjas men hade vid utgången av 1996 ännu inte beslutas när det gäller de övriga sektorerna som ekonomi, näringsliv, turism och sociala frågor. Detta är förklaringen till det försenade finansiella genomförandet i de två flamländska områdena. I Vallonien har takten för genomförandet av programmet ökats både vad gäller det finansiella och det praktiska genomförandet, övervakningskommittén har granskat situationen inom samtliga led i trävarubranschen för att förbättra fömtsättningarna för stödåtgärder medan de regionala myndigheterna arrangerade ett seminarium om införlivning av utbildningsåtgärder i utvecklingsprojekten. En av övervakningskommittéernas viktigaste åtgärder för samtliga program var igångsättandet av utvärderingsprogrammet (val av utvärderare, fastställande av referensramar för utvärdering). I övrigt justerades stödet från ESF till två SPD, Meetjesland och Vallonien (vad gäller Meetjesland, överföring av icke förbrukade anslag och vad gäller Valloniet anpassning av de finansiella tabellerna för att underlätta förvaltningen). Stödberättigade regioner: Vallonien, Meetsjesland, Westhoek. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell V-3: Belgien - Åtgärder per mål -1996 i programperioden 1994-1996/99 (miljoner ecu) Kostnad totalt Strukturfoods- stOd (1) Atagaadea 1996 Atagaadea 1994-1996 (2) % Betalaiagar 1996 Betalaiagar 1994-1996 O) | 2. 356. 4| 740. ll 122. 71 229. 71 31%| " Program (antagandcir) Mil 1 SPD Hainaut(1994) MU 2* SPD Aubange (1994) SPD Liege(1994) SPD Limbourg(1994) SPD Turnhout (1994) MM 3 OP Flamländska befolkningen (1994) OP Franska befolkningen (1994) OP Tysktalande befolkningen (1994) OP Bryssels huvudstadsområde (1994) OP Arbetsmarknadsministeriet (1994) Mål 4 OP Flamländska befolkningen (1994) OP Franska befolkningen ( 1994) OP Tysktalande befolkningen (1994) OP Bryssels huvudstadsomride (1994) OP Arbetsmarknadsministeriet (1994) Mål Sa jordbruk SPD Flandern forordn. 866 och 867/90 (1995) SPD Bryssels huvudstadsomrade forordn. 866/90 ( 1995) SPD Vallonien forordn. 866 och 867/90 (1995) Prognos Flandern forordn. 2328/91 (1994) Prognos Vallonien forordn. 2328/91 (1994) Prognos Förbundsrepubliken forordn. 2328/91 (1994) Mål Sa fiske SPD Belgien (1994) Mål 5b SPD Meetjesland (1995) SPD Vallonien (1995) SPD Westhoek (1995) Totalt Totalt TOTALT • Belopp efter avdrag för överföringar till 1997-1999 Totalt Totalt Totalt 3,2 290. 8 89,2 44,7 428,0 632,0 361,7 12,4 32,7 94,3 1. 133. 0 107,9 54,8 \2 7,0 15,7 186,7 227,5 11,1 45,9 130,5 96,1 186,4 697,5 U 80,2 33. 9 18. 1 133,5 188,3 159,6 5,5 12,5 36. 0 401. 9 43,7 17,8 0,5 22 6,1 70,3 23. 5 1,1 5,3 48. 1 29,3 62. 9 170,4 0,0 58,5 23,9 -4. 0 78,4 59,2 26,3 1,5 2,0 5. 9 94. 8 5,4 1. 0 0,0 0,0 5. 3 11. 7 4,1 0,0 0,9 7,7 3,5 10. 6 26,8 U 81,0 38,8 19. 4 140,6 89. 6 78,1 2,4 5. 7 16. 8 192,6 8. 8 \2 0,1 OJ 6. 0 164 9,9 02 2,4 17,9 11,7 37. 6 79,8 101% 101% 114% 107% 105% 48% 49% 43% 46% 47% 48% 20% 7% 15% 13% 98% 23% 42% 24% 45% 37% 40% 60% 47% 171 % 23% 46% 34% 31% 65% 37% 37% 41% 34% 31% 43% 39% 10% 3% 15% 7% 49% 12% 33% 12% 29% 29% 32% 42% 35% 91. 8| '-1 0,1 15,9 3,1 1. 6 20,7 45,3 26,3 1. 4 1. 5 7. 5 81,9 2,7 0,5 0,0 0,0 2. 7 5,9 4,9 0,0 1. 2 6. 9 3. 5 26. 1 42,6 171 si Lj 0,6 27. 1 10,6 11. 7 50,0 69,9 65,2 1. 9 3,9 15. 6 1564 4,4 0. 6 0,1 0. 1 3. 0 8,2 7,8 0. 1 1,5 14. 1 9,4 26. 1 59,1 | 9I,9| 24,5| 20. 4| 24. 51 100%| I6. 3| 19. 61 80% 34,2 135,4 96,6 266,2 5. 159,7 10. 3 41,4 26,4 78,1 1. 618,8 0,0 6,4 0,4 6,9 361,8 u 11,3 3,5 160 699,6 12% 27% 13% 21% 4J% 0,0 32 0. 3 3,5 262,7 0,6 5,6 1. 8 8,1 473,0 6% 14% 7% 10% 29% 1. 2. Genomforande av gemenskapsinitiativ 1996 Anmärkning: Belgien deltar i samtliga gemenskapsinitiativ förutom REGIS d. v. s. 26 program varav 7 Interreg-program. I slutet av 1996 återstod att godkänna gemenskapsinitiativen Leader. Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Belgien: De belgiska programmen för gemenskapsinitiativ där de största satsningar görs på teknisk utveckling är programmen SME och Interreg. De två SME-programmen ger stöd till tekniska innovationer som en väsentlig grund för att förbättra företagens konkurrenskraft och skapa sysselsättning. Det vallonska programmet investerar 1,3 miljoner ecu (av en totalkostnad på 1,8 miljoner ecu) i inrättandet av ett centrum för teknisk stimulans som har till syfte att göra det lättare för företagen att utnyttja tjänster från forskningsinstitut och universitet, att tillvarata det regionala stöd som ges till nyskapande och att få tillgång till information och kontakter med aktörer inom forskning och nyskapande. Programmet ger även stöd för att utvidga tillgången till informationsteknik och för att utnyttja dess möjligheter genom användning av gemensamma databaser och telekommunikationstjänster. I det flamländska SME- programmet å andra sidan läggs tonvikten på stöd till och genomförande av innovationsprojekt och på samordning och utbyggnad av nätverk för teknisk forskning och utveckling. Inom ramen för initiativet Interreg II har sammanlagt 2,5 miljoner ecu (av en totalkostnad på 5,2 miljoner ecu) avsatts till FoTU och 0,8 miljoner ecu till telekommunikationer och telematiktillämpningar (totalkostnad: 1,7 miljon). Programmet för det gemenskapsinitiativ som omfattar Hainaut, Nord-Pas de Calais och Picardie stödjer den ekonomiska verksamheten genom FoTU och genom kommunikationsprojekt, samt genom att uppmuntra samspelet mellan vetenskapliga centrer och kompetenscentrer. I programmet för gemenskapsinitiativ som avser Ardennerna, Västflandern och Nord-Pos de Calais prioriteras utveckling och diversifiering av utbildning och forskningspotential i målområdena (t. ex. tekniköverföring). Programmet mellan Belgien, Frankrike och Luxemburg ger stöd till enskilda och kollektiva projekt för teknisk utbildning och nyskapande (t. ex. informationsnätverk och -infrastruktur). Därtill kommer programmet mellan Belgien / 72 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 och Nederländerna och programmet mellan Belgien, Nederländerna och Tyskland som gäller företagens samarbete sinsemellan och med forskningscentrerna samt tekniköverföring för att stimulera till nyskapande och modernisering av företagens produktionsprocesser och produkter. På området telekommunikationer och telematik avser programmet Hainaut-Nord-Pas de Calais-Picardie utveckling av avancerade gränsöverskridande telekommunikationscentrer och utbyggnad av ett nätverk för röst-, data- och till att utveckla bildkommunikation. Programmet Belgien-Frankrike-Luxemburg å sin sida syftar användningen av telekommunikationer och telematik inom utbildning och teknisk utveckling (t. ex. databaser, multimedia, distansundervisning, osv. ) Inom ramen för industriell omstrukturering ägnas en av de viktigaste åtgärderna inom Résider II åt främjande av teknisk utveckling i Liège genom ett anslag på 2,7 miljoner ecu (totalkostnad: 5,4 miljoner ecu) och i regionena Charleroi och Centre genom ett bidrag på 1,9 miljoner ecu (totalkostnad: 3,7 miljoner ecu). Åtgärden innebär stöd till utrustning av forskningscentrer och universitet, till styrke- och svaghetsanalyser av företag vad gäller FoTU, till företagens anskaffande av avancerad teknologi för modernisering av produktionssystemen och till tebiikspridning. Även initiativet RETEX i Flandern främjar teknisk utveckling och utbildning i syfte att upprätthålla textilindustrin. Inom ramen för initiativet Employment stödjer delprogrammet Horizon utnyttjandet av distansarbete, distansundervisning och interaktiv datorstödd inlärning för handikappade och mindre gynnade personer (1,8 miljoner ecu på en totalkostnad av 4 miljoner ecu). Slutligen ger programmet Leader ett stöd på 0,2 miljoner ecu (totalkostnad: 0,4 miljoner ecu) för uppförande av ett kommunikationscentrum i Vallonienoch utveckling av datahjälpmedel, distansarbete och telekommunikationer som stödinfrastruktur till lokala produktionscentrer. Tre nya program för gemenskapsinitiativ antogs 1996: SME-Flandern, RETEX-Flandern och URBAN-Bryssel. Genom fördelning av för gemenskapsinitiativ, som utgör ett reserven kompletterande anslag på 55,2 miljoner ecu, kan anslagen ökas till samtliga inititiv i vilka Belgien deltar, förutom SME. Den största delen av dessa kompletterande anslag kommer att gå till det nya delprogrammet Interreg II C och till Employment. För det senare programmet har de berörda belgiska myndigheterna presenterat ett programförslag som innebär att det nya delprogrammet Integra redan införlivas från och med 1997. Samma gäller för det nya delprogrammet ADAPT-BIS och för den ökade satsningen på PESCA4. Vad gäller de befintliga programmen, först och främst URBAN inom ramen för programmet för Antwerpen, bör noteras att anslagen till redan godkända projekt uppgår till 1,6 miljoner ecu av de 2,6 miljoner ecu som programlagts. Det bör påpekas att programmet får kompletterande anslag på 1,4 miljoner ecu från reserven som kommer att användas för en ny åtgärd ^Handelspandenbeleid') om förvaltning av kommersiella fastigheter. När det gäller gemenskapsinitiativets program för Bryssel har programmets finansiella struktur anpassats till ändringar i deltagandet av privata partners och i räckvidden av de åtgärder som avser två företagscentrer i Bryssel. Ett definitivt beslut kommer att fattas under 1997. De två programmen inom Employment har kommit riktigt i gång. I Flandern valdes 42 projekt som påbörjades 1996 (19 Horizon-projekt, 15 NOW-projekt, 8 Youthstart-projekt) och omfattar sammanlagt 1227 deltagare (264 i NOW, 87 i Youthstart, 876 i Horizon). Initiativtagarna är av mycket skiftande slag. Innehållsligt handlar projekten övervägande om utbildning. I den fransktalande och tysktalande gemenskapen har 89 projekt godkänts och påbörjats under 1996 (26 NOW-projekt, 15 Youthstart-projekt, 48 Horizon-projekt). Innehållet är varierande: 35 utbildningsprojekt, 30 som avser utbildningssystem, 16 som gäller skapande av sysselsättning och 8 som handlar om information och informationsspridning. Vad gäller ADAPT-programmet i Flandern har 23 projekt antagits 1995. Det stora flertalet kunde sättas i gång 1996 och gäller sektorer som textil, elektrisk industri, miljö, byggnadsindustri, transport och turism. Tonvikten läggs på nyskapande, deltagande av små och medelstora företag och på ökade kvalifikationskrav för de anställda och inte så mycket på de tekniska aspekterna av anpassningen till förändringen. Initiativtagarna är ganska olika (Regionala byrån för yrkesutbildning och sysselsättning, föreningar av egna företagare, utbildningsinstitut, handelskammare och länsstyrelser). Totalt har 35 projekt som godkänts 1996 satts i gång i den fransktalande och i den tysktalande gemenskapen. Regionalt prioriterade områden är förbättring av arbetskraftens 4 Se även kapitel l. B. l. Gemenskapsinitiativ. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 173 kvalifikationsnivå, företagens konkurrenskraft, miljö och skapande av sysselsättning. Merparten av projekten gäller utbildning (22 projekt). Vad gäller Résider har programmet för Liège kommit ganska långt eftersom anslagen för tre åtgärder om främjande av tekniska innovationer utnyttjats helt på nationell nivå. Programmet för Hainaut omfattar upprättandet av en startfond för små och medelstora företag. I slutet av 1995 återstod att se till att villkoren för fondens verksamhet överenstämmer med kommissionens meddelande av september 1995 om finansieringsverksamhet. Villkoren utarbetades av de vallonska myndigheterna och godkändes av kommissionen i september 1996. Vad gäller Leader har programmen fortfarande inte kunnat antas under 1996. De två program som gäller Flandern (Meetjesland och Westhoek) presenterades i oktober 1994 och åtskilliga nya versioner har lämnats in, men ytterligare ändringar krävs för att kommissionen skall kunna anta dem, bl. a. för att undvika överlappningar med SPD för mål 5b och för att minska andelen tekniskt bistånd. Även i Vallonien fortsatte de regionala myndigheterna under 1996 med förberedelserna för sitt programförslag mot bakgrund av kommissionens anmärkningar. Kommissionen förväntas ge sitt godkännande i början på 1997. Eftersom större delen av gemenskapens initiativ blev föremål för beslut från kommissionen under andra halvåret 1995 och första halvåret 1996 kunde de konkret sett inte sättas i gång förrän under 1996 års lopp. Åtagandena för gemenskapens anslag har i nästan samtliga fall ingåtts som ett engångsåtagande och betalningarna till slutmottagarna har börjat kontoföras under 1996 om än i mycket måttlig omfattning. Tabell V-4: Belgien - Gemenskapsinitiativ - 1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Initiativ (antal program) Kostnad totalt Strukturfonds- Jtôd* (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) 31. 2 32,1 2,0 12,1 15,7 11,5 24. 4 4,4 10,4 1433 91. 9 70. 7 4,3 22. 9 58,1 30,4 52,9 9. 0 37,6 377,7 ADAPT (2) Employment (2) PESCA(l) SME (2) Rechar(2) Konva (3) Résida (2) RETEX(2) URBAN (3) Totalt (19) Interrtg/REGEN(7)** därav program antagna 1996: SME Flandern RETEX Westhoek-Middenkust (Flandern) URBAN Bryssel Totalt (3) Interreg (4)»** Utanför reserven • Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2. 2. •• Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel [B. I. Gernenskapsinitiativ. 8,6 3. 0 11. 1 22,7 2,7 1,4 22 6,3 25,5 10. 4 1,7 4,6 0,0 0,0 0. 0 1,4 12 453 2,7 1,4 12 3U 32,1 2,0 12. 1 15,7 11. 5 23. 7 4,4 10,4 143,1 2,7 1. 4 22 100% 100% 100% 100% 100% 100% 97% 100% 100% 99% 100% 100% 100% 100% 6,5 52 0,4 1. 8 0,0 0. 0 6,3 0,7 1. 1 llfl 0,8 0,7 1,1 U 9,4 16. 1 0,6 4,0 7,8 5,7 H. 8 22 52 62^9 0. 8 0,7 1. 1 2,6 % PM») 30% 50% 30% 33% 50% 50% 48% 50% 50% 44% 30% 50% 50% 41% 174 2. D A N M A RK 2. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Danmark: Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 till den demokratiska processen, stödja personlig utveckling, Flertalet av de danska programmen samverkar till strategin att stödja utvecklingen av informationssamhället för att genom ett nära samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn främja tillgång till och utbyte av information, ge stimulans förbättra den offentliga sektorns öppenhet och kvalitet samt integrera socialt utslagna grupper och förstärka företagens internationella konkurrenskraft, allt i syfte att konsolidera det danska samhällssystemet. Dessutom får den tekniska utvecklingen stöd av SPD inom mål 2-området (1994-1996) som faktor för företagsutveckling och förbättrad konkurrenskraft som samtidigt minskar regionalekonomins sårbarhet. Detta är bl. a. strategin i Nord-Jylland där 38,7 miljoner ecu går till FoTU (21% av strukturfondernas anslag) och till näringslivet (produktutveckling, arbetsintensiva tjänster, högteknologiska tjänster och tjänster som integreras i produktionsprocessen. strategin ingår även att förbättra företagsförvaltningen ur teknologisk synpunkt. Därtill kommer att 60% av de åtgärder som får stöd har till syfte att leda till införande av ny teknik eller till produktion av nya produkter samtidigt som 5 till 10 nya nätverk införs för kunskapsöverföring stöd till FoTU och till uppbyggnad av FoU-infrastruktur er för att stärka sambandet mellan forskningscentrernas verksamheter och företagens behov. Stöd till teknisk utveckling ingår även i de åtgärder som genomförs för att förverkliga SPD: s övriga prioriteringar (fortbildning bl. a. ). Av strukturfondernas sammanlagda stöd till de två regioner som ingår i stödområde 2 går nära 13 miljoner ecu (dvs. 23,3% av den totala gemenskapsfinansieringen) i företagsmiljö. SPD Lolland ger tekniköverföring), men även till till åtgärder för FoTU. strukturella I Tabell V-5: Danmark - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Totalt % Strukturfonder % Medlemsstat Offentliga sektorn Privata sektorn Totalt % Finansiering genom strukturfonderna Mil 2 OBS: rrognunplanertngsfbrfarandels karaktär samt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna 45,1 28% 12. 6 100% 18,8 13,7 32,5 72% kräver en viss försiktighet når det galler tolkningen, sårskilt fbr utgifter i samband med informationssamhället, vilka ofta U knutna till andra områden som industrin och FoTU. M Â L 25 Diagram V-7: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu -1996 års priser och situation) Fördelning per sektor: Produktionsmiljö (a) Mänskliga resurser (b) Tekniskt bistånd (c) Fördelning per fond: 43,2 10,1 0,8 (b) 19% (c)1% ERUF ESF Totalt 43,7 10,4 54,1 2 SPD Genomsnitt per SPD| 1996 i programperioden 1994-1996 81% 19% 100% 27,1 (a) 80% De två SPD Lolland och Nord-Jylland avslutades i slutet av 1996. 1 det förstnämnda SPD återstod ett belopp på 2,7 miljoner ecu oförbrukade anslag (28% av de ursprungliga anslagen) vilka överfördes till perioden 1997-1999, medan åtaganden hade gjorts för hela anslaget för det andra SPD vid utgången av 1996. Stödberättigade områden: Lolland, Nord-Jylland. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 175 till befintliga små och medelstora företag med hänsyn En utvärdering av båda programmen gjordes 1996. Utvärderingen är gemensam för båda SPD och består av en allmän del som gäller båda regionerna och en särskild del för varje region. I den allmänna delen har värderarna riktat särskild uppmärksamhet på överenstämmelsen mellan målen, programmen och förutsättningarna för att fastställa lämpliga resultatindikatorer. I den del av rapporten som ägnas till Lolland bedöms dels stödet utvecklingsstrategin på lång sikt, dels behovet att utvidga stödet till förbättring av regionens förutsättningar i allmänhet. I rapporten påpekas att även om stödet till befintliga företag gör nytta skapas ändå inte tillräckligt många nya arbetsplatser för att kompensera förlusten av arbetstillfällen på grund av produktionsminskningar eller företagsnedläggningar och att det därför är nödvändigt att ge stöd även till skapande och etablering av nya företag. Vidare dras slutsatsen att företagen på Lolland har ett mycket större behov av att förbättra sina allmänna förutsättningar än vad som framgår av deras intresse för de stödordningar som finns, särskilt vad gäller personalutbildning, bl. a. på området ny teknik. Företagen har svårt att anställa välutbildad personal och chefer på mellannivå vilket ger anledning till att planera ett särskilt utbildningsprojekt och åtgärder som ger incitament till personer med nyskapande idéer. Till slut tyder rapporten på att det finns behov av att öka rådgivningen till företagen när det gäller att informera dem om vilka möjligheterna att få stöd som finns. Den särskilda utvärderingen av SPD Nord-Jylland har fokuserats på bedömningen av de företag som är målgrupp för SPD samt av stödet till stora och små företag. Rapporten kommer fram till att det finns underlag för en internationaliseringsstrategi eftersom av 2500 potentiella företag finns f. n. endast 2000 som verkligen exporterar. Det föreslås att man skall fasta större vikt vid projekturvalet vid företagets tillväxtkapacitet, projektets relativa storlek och framtidsperspektiven och att mindre hänsyn tas till företagets storlek. I rapporten föreslås också att skapa ett särskilt delprogram för mindre omfattande projekt som gäller SME. Förberedelser infor perioden 1997-1999 Programförberedelserna inför perioden 1997-1999 pågick under andra halvåret 1996 och gällde samma två stödberättigade områden. Programförslagen innehåller inga större förändringar. Programstrukturen för Lolland är oförändrad bortsett från att en åtgärd som gäller stödinfrastrukturer ändrats till en åtgärd för strategiska mfrastrukturer. Samma sak gäller programmet för Nord-Jyllands med den skillnaden att man, för att förenkla programförvaltningen, sammanförde två prioriteringar från perioden 1994-1996 eftersom det visade sig vara svårt att skilja mellan tillverkningsföretag och tjänsteföretag. MÅL 3 OCH 4 Diagram V-ft: Mål 3 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu -1996 års priser): Prioriterade områden: Integration av ungdomar i yrkeslivet (a) Integration av arbetslösa och langtidsarbctslösa i yrkeslivet (b) Integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden (c) Tekniskt bistånd (d) (c) 22% 142,4 ESF 58,4 (d)2% 61,9 5. 4 268,1 1SPD Totalt (b) 55% (a) 21% Genomförandet av SPD för mål 3 har under 1996 fortskridit på tillfredsställande sätt och de anslag som var planerade för perioden 1994-1996 har förbrukats programenligt. De åtgärder som gäller utbildning (särskilt av målgrupperna), yrkesutbildning, yrkesvägledning och uppföljning har särskilt inriktats på att deltagarna sätts i kontakt med yrkeslivet, följs upp och får enskild rådgivning enligt en individualiserad åtgärdsplan upprättad i samarbete med arbetsmarknadsmyndigheterna. Det viktigaste för de mest utsatta grupperna är att projektet innehållsligt motsvarar den lokala arbetsmarknadens behov och individens yrkeskvalifikationer, normala arbetsliv och behov. Under 1996 har också en ny lagstiftning antagits för att förstärka ESF:s administration på områden som förvaltning av fondens medel, projekturval, kontrollbestämmelser, uppföljning, bokföring och utvärdering samt datainsamling med sikte på utvärderingar. Dessutom har ett nytt datasystem införts som delvis skall betjäna centralförvaltningen och delvis kommer att installeras i de olika regionerna. 176 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Diagra V-9: Mål 4 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu-1996 års priser): Prioriterade områden: Föregripande av tendenserna på arbetsmarknaden och av behovet av yrkesutbildning (a) Yrkesutbildning och -orientering, rådgivning (b) Förbättring av systemen för yrkesutbildning (c) Tekniskt bistånd (d) 5,8 19,8 • ESF (c) 30% (d) 4% 11,7 1^6 38,9 1SPD Totalt! (a) 15% (b) 5 1% SPD för mål 4 antogs 1994 och täcker treårsperioden 1994-1996. Anslagen uppgick till 13 miljoner ecu som vid 1996 års slut var helt förbrukade beträffande åtaganden. Med hänsyn till att mål 4 var nytt har de danska myndigheterna gjort stora ansträngningar för att införa de mekanismer som behövs för att genomföra programmet och detta har fortskridit på ett tillfredsställande sätt under 1996. Programmets målgrupp är anställda som hotas av arbetslöshet och vars anpassning till förändringarna måste förbättras genom yrkesutbildning. Vid sidan om detta syftar programmet till att utveckla nya metoder för att föregripa utbildningsbehovet samt till att förbättra systemen för yrkesutbildning för att öka arbetskraftens flexibilitet när det gäller att tillgodose efterfrågan på ökade kvalifikationer. Anslagen till detta SPD kompletterades med 25 miljoner ecu för att täcka perioden 1997-1999. Det var mycket viktigt att upprätthålla kontinuiteten i SPD:s strategi eftersom det saknades uppgifter för att göra en utvärdering av det program som antogs i slutet av 1994. De ändringar som eventuellt behövs kan göras vid ett senare tillfälle mot bakgrund av den intermediära utvärderingsrapport som förväntas vara klar i mitten av 1997. MÅL 5a jordbruk Tabell V-6: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu - 1994 års priser) Totalt 127,0 Åtgflrder Produktion Gemenskapsin itiativ 100,3 26,7 % 79% 21% Vad gäller förbättring av produktionssfrukturerna består större delen av gemenskapsstödet av investeringsstöd (57,1 miljoner ecu) medan etableringsstöd till unga jordbrukare (30,8 miljoner ecu) kommer på andra plats. Vad gäller bearbetning och saluföring har SPD genomförts med framgång. I slutet av 1996 hade sammanlagt 79 projekt godkänts främst inom sektorn för kött (36) och i sektorn för mjölk och mjölkprodukter (35). I slutet av 1996 hade åtaganden gjorts för 48% av gemenskapsstödet. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 MÅL 5a fiske 777 Diagram V-tO: Mål 5a fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) Övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) Vattenbruk (d) Skyddade havsområden (e) Anläggningar i fiskehamnar (f) Bearbetning och saluföring av produkter (g) Sälj främjande åtgärder (h) Socioekonomiska åtgärder (i) Övriga åtgärder (j) Totalt FFU 37;7 0,0 35,0 9,2 3,2 9,8 30,1 7,2 pm 7,6 139,9 (h) 5% (g) 22% (a) 27% (0 7% (e) 2% (d) 7% (c) 25% Vid programmets genomförande under 1996 har åtaganden gjorts för anslagsbeloppet för 1996 och andra förskottet för 1994 betalats ut. Anslagen har i särskilt hög grad utnyttjats för åtgärder som gäller produktbearbetning, anpassning av fiskeansträngningen och "övriga åtgärder". De danska myndigheterna har anmält en åtgärd om förtidspension för fiskare som kommer att tas upp i programmet sju av de nio nationella godkände tillämpningsförordningarna, medan tre förordningar återstår att godkänna under 1997. 1997. Dessutom kommissionen MÅL 5b6 Diagram V-ll: Mål 5b - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999: Befolkning (1000 inv. ) 361 Yta (km2) 8 374 miljoner ecu Fördelning per fond: (c) 37% EUGFJ ERUF ESF Totalt 21,6 10,8 21,6 54,0 40% 20% 40% 100% 1 SPD ( d ) 2% (a) • Diversifiering, miljöskydd • Företagsutveckling (b) H Turism (c) (b) 36% •Tekniskt bistånd (d) Det SPD som antogs i december 1994 anpassades i november 1996 för att ändra budgetplanen med hänsyn till programmets försenade godkännande och ändrade socioekonomiska förutsättningar. Övervakningskommittén granskade årsrapporten för 1995 och en ny utvärderingsmall för godkända projekt samt godkände en plan för en informationskampanj och förberedelserna inför den intermediära utvärderingen (utvärderingsplan, referenskriterier). Tabell V- 7: Danmark - Åtgärder per mål -1996 i programperioden 1994-1996/99 (miljoner ecu) Program (antagandeår) Mål 2* SPD Lolland (1994) SPD Nord-Jylland (1994) Kostnad totalt Strukturfonds- stöd (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2VTO Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3)/(l) 30,5 210. 5 241,0 7,0 47. 1 54,1 -0. 2 23,0 22,8 9,3 43,8 53,1 134% 93% 98% Totalt 2,1 1. 6 3,7 6,4 17,3 23,7 91%. 37% 44% Mål 3 SPD Danmark (1994) Mil 4 SPD Danmark (1994) Mal 5a jordbruk Prognos Danmark forordn. 2328/91 (1994) SPD Danmark forordn. 866 och 867/90 (1994) | | Totalt Mal Sa fiske SPD Danmark (1994) Mål 5b SPD Danmark (1994) Totalt * Belopp efter avdrag för civcrfiiringar Ull 1997-1999. | 5X4,3| 26X,l| 42. ()| I27,()| 47%| 4 l , o| 115. 21 43% H7,7| 3X,9| 7,()| I3,()| 33%| 7t7l l O jL 27% 354,4 213. 6 568. 0 100. 3 26,7 127,0 17,0 5,1 22. 1 50. 3 10,5 60,8 50% 39% 48% 16,4 5. 7 22,1 32,9 8,4 41,3 33% 31% 32% 438. x| I39,9| 23,3| 69,9| 50%| 0,0| 30,3| 22% 204. 41 2. 124,2| 54. X 682,8 3,7 120,9 13. 5 337,2 25% 49% 0. 1 74,5 5. 8 226,9 11% 3 3% 6 Stödberättigade o m r å d e n: Nord-Jylland, Viborg, Ringk0bing, Syd-Jylland, öarna. IS Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 B. EN RAPPORT I FORSKNINGENS OCH DEN TEKNISKA INNOVATIONENS TECKEN att förstärka Den aktuella programperioden för strukturfonderna (1994-99) kännetecknas bland annat av kommissionens önskan sammanhang med den övriga gemenskapspolitiken. På samma sätt som den sjunde årsrapporten om strukturfonderna (1995) förde fram integreringen av miljödimensionen i samtliga strukturåtgärder belyser den här rapporten de insatser som gjorts till förmån för den tekniska utvecklingen av regionerna. Med tanke på den mångfald av åtgärder som finansieras av strukturfonderna omfattar rapporten samtliga åtgärder och områden som stöds av fonderna i detta syfte, främst forskning och utveckling, informationssamhälle och innovation. strukturpolitikens 1. Bakgrund Kravet på komplementaritet mellan strukturpolitiken och den övriga gemenskapspolitiken framförs i artikel 130b i fördraget, där det fastställs att utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och åtgärder skall beakta målet att öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen och i synnerhet syfta till att minska skillnaderna mellan regionernas utvecklingsnivåer. I artikel 130f fastställs gemenskapens mål att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för gemenskapens industri och främja utvecklingen av dess internationella konkurrensförmåga samt underlätta alla insatser som anses nödvändiga enligt andra kapitel i fördraget. För att genomföra den samverkan som krävs i fördraget antog kommissionen 1993 vid utarbetandet av den nya programperioden för strukturfonderna handlingslinjer i ett meddelande benämnt "Sammanhållning och forskningspolitik: samverkan mellan politiken för forskning och teknisk utveckling och politiken för ekonomisk och social sammanhållning"^'. I meddelandet redogjordes för de nationella och regionala skillnaderna i levnadsstandard, utgifter och antalet yrkesverksamma inom FoTU, liksom de mindre gynnade regionernas delaktighet i FoTU-politikens och sammanhållningspolitikens instrument. De stora skillnaderna i indikatorer på FoTU mellan rika och mindre gynnade regioner åskådliggjordes: Skillnaderna mellan medlemsstater i fråga om civila offentliga utgifter för FoTU, vilka låg mellan 1 och 13 år 1993, var större än skillnaderna i BNP per invånare, vilka låg mellan 1 och 5. I meddelandet betonades även svårigheten för de mindre gynnade regionerna att delta i gemenskapens ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Det föreslogs i meddelandet att man, med iakttagande av förstahandsmålen för varje politikområde, skulle eftersträva bättre komplementaritet i syfte att avhjälpa de mindre gynnade regionernas eftersläpning i FoTU, att bättre beakta den ekonomiska och sociala sammanhållningen i det fjärde ramprogrammet för FoTU och att öka betydelsen av FoTU och innovation i det regionala utvecklingsstöd som strukturfonderna ger. Detta har tagit sig uttryck i en märkbar ökning av strukturfondernas anslag till FoTU och innovation1^. I det fjärde ramprogrammet för FoTU har man även ansträngt sig att bättre integrera sammanhållningsdimensionen, bland annat i åtgärd 3 (spridning av resultat) och 4 (utbildning och rörlighet för forskare). Exempelvis i samband med spridning och utnyttjande av resultaten har 1 % av varje särskilt program inom ramprogrammen för forskning och utveckling reserverats för spridning och utnyttjande av resultaten, och ett "Innovationsprogram" i förening med åtgärderna enligt artikel 10 i ERUF-förordningen lanserades 1995 för att på regional nivå införa strategier och infrastrukturer för innovation och tekniköverföring (RITTS), strategier för innovation (RIS) och projekt för tekniköverföring (RTT)^. inom ramen för utbildning och rörlighet för forskarna uppgår deltagandet från mål 1 - och mål 6-regioner till 29 % av ansökningarna om stipendier 17 KOM(93) 203 slutlig, 12. 5. 1993. '** Se nedan. 19 Se kapitel 1. B. 2 Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd. /78 Åttonde årsrapporten -Strukturfonderna 1996 2. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 Anmärkning: Danmark deltar i åtta gemenskapsinitiativ: URBAN, Konver, Employment, ADAPT, SME, PESCA, Leader och Interreg. Fem initiativprogram och fyra Interreg-program godkändes på nationell nivå mellan 1994 och 1995. De tre initiativprogram som återstår att godkänna, SME och Leader-programmen och ett Interreg- program med Sverige antogs 1996. Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Danmark : I Danmark är utveckling av informationssamhället ett av målen för gemenskapsinitiativen Interreg, Konver et SME. Dessutom avser programmen Interreg mellan Danmark och Tyskland att råda bot på tre regioners isolerade läge (regionen Planungsraum V - Sonderjyllands Amt, regionen Ostholstein/Lubeck- Storstroms Amt och regionen "K. E. R. N"- Fyns Amt) och dess ekonomiska effekter genom att stimuleraFoTU, utbildning och fortbildning inom FoU samt utveckling av små och medelstora företag (2,8 miljoner ecu på en totalkostnad av 5,7 miljoner ecu). Likaså innehåller programmet för gränsöverskridande samarbete kring Östersjön (Danmark, Polen och Baltikum) åtgärder för att stödja utvecklingen av SME (t. ex: Baltiska huset), utbildning och samarbete på kommunikations- och mediaområdet (0,6 miljoner ecu på en totalkostnad av 1,3 miljon ecu - t. ex baltiska mediacentret), medan programmet mellan Danmark och Sverige innehåller särskilda åtgärder för ny teknik på prioriterade områden som industriell utveckling, media, FoTU och högskoleutbildning. För övrigt lägger programmet inom gemenskapsinitiativet Konver tonvikten på ny teknik som ett medel för att förstärka regionernas konkurrenskraft genom utveckling av mänskliga resurser och på förmågan att leda företag, bl. a. genom företagsrådgivning, utveckling av kunnande eller genom att koppla företagen till avancerade kommunikationsnät. Programmet SME till slut medverkar till teknisk utveckling när detta är nödvändigt inom ramen för "ticket- service" för att försäkra företagens kontinuitet och konkurrenskraft samt för att skapa sysselsättning. Tre nya program för gemenskapsinitiativ antogs 1996. Programmet för SME antogs i mars 1996 och gäller stödberättigade områden inom mål 2 och 5b. Därför är övervakningskommittén för detta program densamma som för SPD inom mål 2 och 5b. Programmet bygger på ett existerande nationellt program, systemet med "ticket-service" för nya företagare, som ger dessa möjligheten att få skräddarsydda råd och utbildning under företagets startfas vid utarbetandet av affärsplanen. Ett annat program som antogs i april 1996 är programmet Interreg Danmark-Sverige. Danmark deltar numera i fem Interreg-program: tre med Tyskland, ett med Östersjöregionerna och ett med Sverige. De fem programmen utvecklar sig på tillfredsställande sätt. Vad gäller Interreg II C (4 miljoner ecu) inledde Danmark förberedelser med grannländerna för två program, ett för Nordsjöområdet och ett för Östersjöområdet. Slutligen antogs programmet Leader i juni 1996. Programmet syftar till att upprätthålla verksamheten och livskraften på landsbygden, att motverka flykten från landsbygden och främja ny inflyttning, att säkerställa inkomstkällorna och skapa ny sysselsättning samt att skydda och förbättra naturmiljön. För att säkerställa programmets effektivitet kommer högst 50% av stödet att ges till områden som omfattas av mål 5b. Tilldelningen av kompletterande anslag från reserven uppgår till 13,5 miljoner ecu. Dessa anslag kommer att förstärka initiativen ADAPT, Employment, Leader, och framför allt PESCA och det nya delprogrammet Interreg II C. Vad gäller de befintliga programmen bör nämnas att inom URBAN-programmet, som gäller staden Ålborg (mål 2, Nord-Jylland) och som har samma övervakningskommitté som SPD inom mål 2, påbörjades under 1996 inrättandet av det s. k. Centrum för en hållbar stadsutveckling. Programmet Konver, som var planerat för perioden 1995-1997 och gäller städerna Kamp (Jylland) och Köpenhamn, genomförs enligt tidtabellen. Eftersom programmet inte får några kompletterande anslag från reserven kommer det inte att förlängas efter 1997. Vad gäller Employment och ADAPT sattes projekten i gång under första halvåret 1996. Det handlar om 42 ADAPT- projekt och 30 Employment- projekt (8 Youthstart, 15 Horizon, 7 NOW). Initiativtagarna är främst de traditionella organen förutom för Horizon-projekten där det i huvudsak handlar om icke-statliga organisationer. De oftast återkommande teman är kvinnors nybildning av företag, utveckling av de handikappades kompetens Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 179 inom informationsteknik, inrättande av övergångar mellan skola och fortbildning, stöd till SME och utarbetande av schema för arbetsrotation vilket är ett specifikt danskt experiment. Inom ramen för PESCA har få projekt slutförts under 1996, men 27% av den budgeterade anslagsramen har redan tilldelats olika enskilda projekt och i slutet av 1996 beslutade kommissionen att åtaganden skall ingås för samtliga anslag för perioden 1994-1999 på en gång. Tabell V-8: Danmark - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Initiativ (antal program) Kostnad totaH S t r u k t u n t ö d- itfld* (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2Vfl) Betalningar 1996 Betalningar 1994. 1996 (3) V. (3VO) ADAPT (1) Employment (1) Leader(1) PESCA (1) S M E ( l) Konver (1) URBAN (1) Totalt (7) Imerreg/REGEH därav program antagna 1996: Leader SME Tota h (2) Interreg (1)"* (5)" 65,7 20,7 26,7 48,6 5,1 5,3 3. 0 175. 2 26. 7 5. 1 31. 8 29,5 10,6 8,2 16,4 2,6 2,4 1,5 71,1 8,2 2. 6 10,7 24,2 9,0 6,5 9,5 2,6 0. 0 0,2 51,9 6,5 2. 6 9,1 29,5 10,6 6. 5 12,3 2. 6 2,4 1,5 65,3 6,5 2. 6 9,1 100% 100% 80% 75% 100% 100% 100% 9 2% 80% 100% 8 5% 6,2 2. 4 2. 0 0,8 0,8 0,0 0,1 12,2 2,0 0. 8 2. 7 8,9 3. 2 2,0 2,2 0,8 1,2 0,5 18,6 2,0 0,8 2,7 30% 30% 24% 13% 30% 50% 32% 2 6% 24% 30% 2 5% Utanför reserven * Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2. 2. ** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel LB. I. Gemenskapsinitiativ. 180 3. T Y S K L A ND 3. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Tyskland: Mål 1 : Den tekniska utvecklingen intar en viktig plats i utvecklings- och omstruktureringsstrategin för de nya tyska delstaterna: 4,2% av gemenskapsanslagen går till forskning, teknisk utveckling och nyskapande. Det prioriterade området FoU och nyskapande syftar till att öka de mänskliga resurserna både antals- och kvalitetsmässigt i FoU-institut genom grundutbildning och fortbildning för att stödja utvecklingen av företag vars produkter och produktionsförfaranden är grundade på tekniskt kunnande. ERUF:s deltagande i denna prioritet uppgår till 7% av ERUF:s sammanlagda anslag till GSR. Målen genomförs med hjälp av ett antal i varje delstav genom ett prioriterat område för stöd till FoTU och OP för ekonomisk utveckling rådgivning nyskapande. Målen omfattar investeringar i forskningsavdelningar för vad gäller utveckling och konstruktion, stöd till företag grundade på FoTU, investeringar i infrastruktur FoTU och och processutveckling samt modernisering av informations- och kommunikationsteknik och stöd till utveckling av tekniska rådgivningsmetoder. Vid sidan om detta prioriterade område, ger GSR även stöd till FoTU i av företagen företagsgemensamma och industriella laboratorier, innovationscentrer. Vidare till samarbete mellan utbildningscentrer. innovationscentrer stimulering av och utveckling inom produkt- investeringar ingår stöd teknologi, företag genom i • Exempel på projektfinansiering stöd ges i Sachsen: i Landkreis Riesa-Grofihain. Teknologicentret till ett centrum för nybildning av teknologiföretag arbetar huvudsakligen med förnybara energikällor och med laserteknik för bearbetning av råvaror, en teknik som centret har möjlighet att demonstrera på skärning och svetsning av metaller. Centret samarbetar med i Freiburg för att utveckla ett Fraunhofer-Institut rådgivning och fortbildning. De bränslebatteri. Därutöver stödberättigade 250 000 ecu varav 150 000 finansieras av ERUF. (som är specialiserat på solenergisystem) investeringarna uppgår kan centret erbjuda till storleksordningen företagen Mål 2 (1994-1996): samtliga SPD innehåller åtgärder för att stödja den tekniska utvecklingen, särskilt FoTU (20,7% av gemenskapens anslag), antingen inom ramen för ett område som uteslutande ägnas åt detta mål eller som ett delområde inom SPD:s övriga prioriteringar: • Niedersachsen: genom företag, samarbete mellan och processområdet (3,5 miljoner ecu, totalkostnad: 8,5 miljoner), forskningsinstitut i ett annat ges stöd i ett prioriterat område ges stöd till FoU inom företagen och till nyskapande på och produkt- till undervisningsinstitut åtgärder för vetenskaplig utbildning inom tillämpad teknik (laserteknik, kvalitetsgaranti inom byggsektorn, 0,5 miljoner ecu av en totalkostnad på 1,1 miljoner) och slutligen, inom ramen för miljöskydd, ges stöd till teknik för minskning, återvinning och behandling av avloppsvatten och avfall, nedbrytbara material. : utvecklingen av ett "kontinuerligt elektrofilter" Exempel på projektfinansiering är ett projekt genomfört under ansvar från "Fachhochschule " / Braunschweig-Wolfenbilttel med medfinansiering från ERUF vilket inte hade kunnat fullföljas utan denna finansiering. Tekniken gör det möjligt att återanvända en stor andel av använt pulver och förväntas få en mycket stor spridning på till luft-, vatten- och jordreningsteknik samt till bioteknik och biologiskt ytbehandlingsområdet. i Niedersachsen turism, • Saarland : Två prioriterade områden finns. Det första gäller forskning och teknik och innehåller verksamhet samt planer på utveckling av en vetenskapspark och stöd till forskningsinstitutens 9,3 tillämpning av deras resultat små och medelstora företag (3,9 miljoner ecu, totalkostnad för miljoner). Det andra gäller överföring av teknik och kunnande och ger stöd till organ (3,3 miljoner ecu, totalkostnad 14,4 miljoner). Vid tekniköverföring och innovationsrådgivning sidan om dessa prioriterade områden ges stöd genom ett SPD till ökad kompetens inom forskning, vetenskap och teknik och till anpassning av kvalifikationsnivån till arbetsmarknadens krav som en komplettering av tidigare åtgärder. • De övriga SPD innehåller inga särskilda prioriteringar vad gäller teknisk utveckling, men bortser inte från denna aspekt. Därför innehåller de t. ex. planer på teknikutveckling för att förbättra miljön stöd till nyskapande genom inom små och medelstora till teknik och genom stöd upprättande av en fond företag (Bayern och Rheinland-Pfalz), införande av ny för riskkapital för 7 Mecklenburg-West-Pommern: 71,6 miljoner ecu (totalkostnad: 457 miljoner), Brandenburg : 114,4 miljoner ecu (totalkostnad: 259,3 miljoner), Sachsen-Anhalt : 73,1 miljoner ecu (totalkostnad: 225,7 miljoner), Sachsen : 207,8 miljoner ecu (totalkostnad: 390,1 miljoner), Turingen : 38,9 miljoner ecu (totalkostnad: 145,1 miljoner), Östberlin : 61,8 miljoner ecu (totalkostnad: 111,3 miljoner). Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 181 självfinansiering av SME som arbetar inom tekniksektorn (Bremen), skapande eller utvidgning av teknisk infrastruktur, teknologiparker och andra typer av anläggningar (Bayern och Nordrhein- Westfalen), utveckling av organ för företagsservice och -rådgivning, bl. a. vad gäller tekniköverföring (Bremen, Hesse och Nordrhein-Westfalen). Dessutom uppmuntrar dessa SPD, i miljöskydds syfte, nyskapande, tekniköverföring och miljöanpassning av produktionsprocesser (Västberlin) samt användning av miljövänlig teknik och service (Bremen). Slutligen betonas i vissa av dessa SPD vikten av att anpassa kvalifikationerna på forsknings-, vetenskaps- och teknikområdet och vikten av rådgivning vad gäller fortbildning (Bayern, Hesse och Schleswig- Holstein). Exempel på projekt som finansierats i perioden 1994-1996 : Hesse: ERUF medfinansierar anläggningen i den fid. Hindenburg-kasernen av "Kassels företagsplantskola"för att stimulera till nybildning av teknikföretag. Anläggningen ger råd inom en bred skala av områden och underhåller ett nära samarbete med regionala organ för FoU i syfte att förbättra överföring av ny teknik Man försöker systematiskt uppnå synergieffékter mellan företagsplantskolan och dess omgivning i syfte att förstärka företag som redan är etablerade i regionen och attrahera andra. Projektet är ett exempel på renovering av gamla militära anläggningar. Investeringen uppgår sammanlagt till 6,5 miljoner ecu, varav 2,3 miljoner omfattas av SPD inom mål 2. Nordrhein-Westfalen: EUROMAT GmbH som är ett forskningsföretag specialiserat på nyskapande material och produktionsprocesser, högv ärmebeständiga råämnen och ytbehandlingsteknik får stöd särskilt för att utveckla ny teknik EUROMAT ställer sitt kunnnde till förfogande för sådana SME som inte har en egen forsknings avdelning. Åtgärderna gäller i huvudsak utveckling av nya material avsedda för nya användningsområden, av råämnen med helt nya egenskaper och av ytbehandlingsteknik Det sammanlagda stödet till dessa åtgärder för tekniköverföring uppgår till drygt 4,3 miljoner ecu. Sammanlagt går 4,5% av strukturfondernas anslag i Tyskland till tekniskt utvecklingsstöd (mål 1,2, 5b). Tabell V-9: Tyskland - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Totalt % Strukturfonder % Medlemsstat Offentliga sektorn PrivaU sektorn Totalt % Finansiering genom strukturfonderna 575,1 M i ll 99,2 Mil 2 23,6 Mil 5b 697,9 Totalt OBS: ProgramplanermgsfOrfarandets karaktär sunt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna 1. 600,0 223,8 81,3 1. 905,1 84% 12% 4% 100% 640,2 7,7 21. 7 669,6 384,7 116. 9 36,0 537,6 36% 44% 29% 37% 1. 024,9 124,6 57,7 1. 207,2 64% 56% 71% 63% krtver en viss försiktighet når det galler tolkningen, särskilt for utgifter i samband med informationssamhället, vilka ofta ar knutna till andra områden som industrin och FoTU. MÅL l8 Diagram V-l2: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): Prioriterade områden: Produktiva investeringar (a) Stöd till SME (b) FoU, innovationer (c) Miljö (d) Mänskliga resurser, utbildning (e) Jordbruk, landsbygdsområden, fiske (0 Tekniskt bistånd (g) FOrdelning per fond: ERUF ESF EUGFJ FFU Totalt 6. 860,9 4. 092,0 2. 644,5 83,5 13. 680,9 1GSR/18 0P Genomsnitt per OP| (f) 24% (g) 2% (a) 18% (e)27% (d)8% 50% 30% 19% 1% 100% 760,0 8 Stödberättigade områden: Östberlin, Brandenburg, Mecklenburg-West-Pommern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, ThUringen. 182 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Huvudsakliga resultat 19969 Stödåtgärderna inom GSR uppdelas i sju prioriterade områden. Åtgärderna från ERUF, ESF och EUGFJ sammanförs och samordnas i tre OP för varje delstat (i Östberlin sammanförs samtliga åtgärder från strukturfonderna till ett enda OP). Det planerade stödet inom GSR uppgår till 13,640 miljarder ecu i 1994 års priser eller, efter indexreglering till 1996 års priser, 13,920 miljarder ecu. Alla beslut som följer av indexregleringen har ännu inte antagits under 1996, men merparten av de program som får stöd från ERUF ändrades under detta år. I Thuringens fall t. ex. har indexökningen, dvs. 38,8 miljoner ecu, tilldelats området 'infrastrukturer" varvid endast delstaten svarar för medfinansieringen. Vad gäller Berlin kommer indexbeloppet (14 miljoner ecu) att användas för att öka samtliga prioriterade utvecklingsområden inom ERUF. Det operativa programmet för Mecklenburg- West-Pommern, med övervägande stöd från ERUF, har fått 16,3 miljoner kompletterande anslag som en följd av indexregleringen. I Sachsen gjordes tre ändringar i OP med övervägande anslag från ERUF, däribland indexregleringen, vilket innebär att anslagen från ERUF ökats med 3,2 miljoner (till 2,1 miljarder ecu i 1996 års priser). Vad gäller Sachsen-Anhalt har de anslag från ESF som inte utnyttjats under 1995 överförts till perioden 1996-1999, medan indexbeloppet (66,3 miljoner ecu) ännu inte har anvisats. Samma sak gäller för Brandenburg (1,7 miljoner ecu). investeringar investeringar och kompletterande Genomförandet av prioriteringarna inom GSR har redan givit konkreta resultat. Området för stöd till i infrastruktur har den särskilda produktiva målsättningen att skapa filialer, dotterbolag och nya företag samt att anlägga industri- och hantverksområden, lokala kommunikationsvägar och teknikcentra. På detta prioriterade område hade vid 1996 års slut drygt 4 000 projekt medfinansierats, 38 000 nya arbetstillfällen skapats och omkring 90 000 arbeten räddats. I Thiiringen t. ex. beviljades stöd för att skapa 56 hantverksområden, 28 turistanläggningar, 27 anläggningar för behandling av avloppsvatten, 13 kulturanläggningar, två vägprojekt och ett teknikcentrum. Ytterligare ett projekt som är värt att nämna är utvidgningen av ett produktionscentrum för elektroniska kopplingar i Wismar (Mecklenburg-West-Pommern). Genom teknisk omstrukturering och ökad produktionsförmåga har 170 fasta arbetstillfällen skapats. Vad gäller Berlin bör nämnas medfinansieringen av ett' stort projekt för rationalisering och modernisering av produktionsinstallationer i ett företag inom elektronikbranschen varvid 200 nya arbetstillfällen skapades. Tabell V-10: Genomförande av det prioriterade området "Produktiva investeringar och infrastrukturer med direkta ekonomiska effekter" under 1996 : Förbundsstater Stödda projekt Antal skapade sysselsSrrninesrilimien Antal bevarade syssels&trn inestill fallen Östberlin Brandenburg Mecklenburg-West-Pom mem Sachsen-Anhalt Sachsen Thtlringen Totalt område 1 81 338 969 251 2. 171 215 4. 025 608 5. 273 3. 488 12. 129 12. 570 3. 868 37. 936 3. 449 12. 246 4. 430 11. 801 48. 234 9. 756 89. 916 De åtgärder som programlagts inom området för stöd till SME är avsedda att stimulera investeringarna i SME och att ställa tjänster till deras förfogande. Detta prioriterade område kan delas upp i två underområden, ett som gäller produktiva investeringar (investeringar i samband med nybildning av 9 Utbetalningarna till de nya delstaterna som omfattas av GSR 1991-1993 uppgick till 119,5 miljoner ecu (42,6 miljoner från ERUF, 52,2 miljoner från ESF, 24,5 miljoner från EUGFJ och 0,2 miljoner från FFU). Betalningarna från ERUF avser endast Mecklenburg-West-Pommern (10,9 miljoner ecu) och Sachsen (31,6 miljoner ecu) och av de sammanlagda ERUF-anslagen inom GSR 1991-1993 (1,567 miljarder ecu) har 1,479 miljarder , dvs. 95%, utbetalats. Slutrapporterna för Mecklenburg-West-Pommern, Sachsen och Sachsen- Anhalt presenterats under 1996. En förlängning av betalningsfristen till den 31 december 1996 beviljades Östberlin, Thttringen och Brandenburg. Förlängningen tvingades fram av administrativa svårigheter, av ouppklarade situationer vad gäller egendomsförhållanden och av försenade investeringar. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 183 SME, investeringar i utbyggnad, rationalisering och omstrukturering) och ett som i huvudsak gäller tjänster till SME (skapande och utnyttjande av infrastrukturer med direkta ekonomiska effekter, tillhandahållande av lokaler och företagsgemensamma tjänster inom ramen för teknologicentrer, skapande av strukturer för yrkesutbildning, upp värdering av potentialen för internt genererad utveckling, garantier, stöd till marknadstillträde och företagsförvaltning). Inom detta stödområde hade strukturfonderna vid utgången av 1996 lyckats ge stöd till ungefär 10 000 projekt, skapat omkring 50 000 nya arbetstillfällen och räddat cirka 84 000 arbetsplatser. I Sachsen-Anhalt t. ex. beviljades stöd till företaget "DTS Systemoberfläche", som fick mer än 1,3 miljoner ecu från ERUF. Företaget är specialiserat på ytbehandling och fanering för trävaru- och möbelindustrin och använder sig av ett patentskyddat material ("ELESGO-filmen"). Åtgärden förväntas leda till 12 nya arbetstillfällen. Tabell V-ll: Genomfarande av det prioriterade området "SME" under 1996 : Förbundsstater Stödda projekt Antal skapade svsselsittninestilinilen Antal bevarade sysselslttninestillflllen Östberlin Brandenburg Mecklenburg-West-Pommern Sachsen-Anhalt Sachsen ThUringen Totalt område 2 (situationen per den 31. 12. 96) 620 1. 038 4. 146 903 2. 627 605 9. 939 2. 349 5. 405 13. 251 7. 846 13. 815 6. 067 48. 733 6. 423 10. 924 7. 288 11. 979 30. 054 17. 610 84. 278 Inom ramen för det prioriterade området forskning, teknisk utveckling och nyskapande hade i slutet av 1996 stöd beviljats till 650 projekt varav 268 i Sachsen och 251 i Östberlin. Inom ramen för det prioriterade området miljöskydd och miljöförbättringar gäller åtgärderna huvudsakligen näringslivets investeringar i miljövård, investeringar som behöver göras i företag som på överregional nivå levererar miljörelaterade produkter och tjänster, infrastrukturer som bidrar till miljövård (sanering av övergivna industriområden, rening av avloppsvatten, företags- och innovationscentrer för miljöteknik, osv. ). ERUF:s finansiella stöd till detta prioriterade område uppgår till 12% av ERUF:s samlade anslag till GSR. Vid utgången av 1996 hade inom detta prioriterade område stöd beviljats till 764 projekt varav 340 i Sachsen. Vad gäller området för kampen mot arbetslöshet och främjande av mänskliga resurser, utbildning och vidareutbildning syftar OP "sysselsättning" med övervägande finansiering från ESF till att förbättra grundutbildningen, vidareutbildningen och omskolningen samt situationen på arbetsmarknaden. Under perioden 1994-1996 deltog mer än 800 000 personer i åtgärder medfinansierade av ESF i form av grundutbildning (34%), fortbildning (53%) eller som sysselsättningstöd (13%). 54% av deltagarna var kvinnor, 43% ungdomar och 17% långtidsarbetslösa eller personer hotade av långtidsarbetslöshet. Sysselsättningseffekterna är betydande, även om det är svårt att fastställa dem med exakthet: utbildningen 1996 av 26 285 mindre gynnade ungdomar med medfinansiering av ESF förefaller ha minskat arbetslösheten bland ungdomar med 3% (till 14,2%). Totalt sett uppgick arbetslösheten till 17% i slutet av 1996. Utan de åtgärder som till stor del medfinansierats av ESF kunde arbetslösheten ha uppgått till 28%. ERUF:s bidrag till prioriteringen mänskliga resurser uppgår till 584,1 miljoner ecu (eller 8,5% av ERUF:s samlade anslag) under perioden 1994-1999. Vid slutet av 1996 hade 187 projekt relaterade till infrastruktur inom yrkesutbildning medfinansierats med anslag från ERUF. Inom ramen för det prioriterade området jordbruk, landsbygdsutveckling och fiske är målet för programmen för landsbygdsutveckling, som till övervägande del finansieras av EUGFJ, att förbättra den ekonomiska situationen inom jordbruk och att utveckla landsbygden. Den ekonomiska situationen i de nya delstaternas landsbygdsområdena är emellertid fortfarande svår. Arbetslösheten är mycket stor, särskilt bland kvinnorna. Att skapa fasta arbetstillfällen är därför huvudmålet för EUGFJ:s stödåtgärder. Tusentals arbetstillfällen har faktiskt kunnat skapas eller bibehållas såväl inom jordbruksproduktion som inom livsmedelsindustrin, mfrastrukturen är dock fortfarande outvecklad och inte tillräckligt anpassad till företagens och befolkningens behov. I övrigt har utvecklingen av bysamhällen visat sig vara ett förträffligt instrument för en integrerad utvecklingspolicy för landsbygden grundad på en tvärvetenskaplig ansats och på ett närmande enligt den s. k. "bottom-up" 184 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 principen där lokalbefolkningen får ett stort inflytande på utformningen och prioriteringen av de olika investeringar som skall genomföras. Till dessa åtgärder har EUGFJ anslagit 2,608 miljarder ecu. ERUF-bidrar med 425,3 miljoner ecu till detta område (eller 6% av ERUF:s anslag sammanlagt) och hade i slutet av 1996 tilldelat anslag till 615 projekt av vilka de flesta gällde utförande av infrastrukturarbeten på landsbygden. Slutligen, inom :amma prioriterade område, bör nämnas att OP "fiske" (med anslag från FFU till ett värde av 83,5 miljoner ecu i 1994 års priser) utvecklar sig på ett tillfredsställande sätt. Efter den omprogrammering som skedde 1995 för att bemöta den snabbt ökande investeringstakten på ett flertal stödområden fanns i slutet av 1996 sammanlagt omkring 200 projekt (framför allt rörande bearbetningsindustrin och moderniseringen av fiskeflottan) som representerade ett stödberättigat investeringsbelopp på uppemot 55 miljoner ecu. Avslutningsvis bör nämnas att vid utgången av 1996 hade 396 åtgärder med anslag från ERUF godkänts vad gäller tekniskt bistånd, bl. a. för att underlätta genomförandet och säkerställa uppföljningen av de olika OP. MÅL210 Diagram V-13: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu -1996 års situation och priser): Fördelning per sektor: Produktionsmiljö (a) Mänskliga resurser (b) Planering och rehabilitering (c) Miljöskydd (d) Tekniskt bistånd (e) Fördelning per fond: (c) 18% (d) 7% (e) 2% (a) 33% ERUF ESF Totalt 481,0 222,4 703,4 9 SPD Genomsnitt per SPD| 1996 i programperioden 1994-1996u 70% 30% 100% 78,2 (b) 40% Vad gäller programperioden 1994-1996 för mål 2 hade i slutet av december 1994 nio SPD antagits för de olika delstaterna. Det handlar oftast om program som vill främja sysselsättningen genom att stimulera till produktiva investeringar i regionerna, skapa lämpliga irifrastrukturer för näringslivet, stödja SME och främja forskning och utveckling. I slutet av 1996 hade samtliga programanslag utnyttats helt. Även om utnyttjandet var blygsam i periodens början har situationen således kunnat rättas till genom målmedvetna satsningar. Emellertid har för fem SPD anslagen överförts till perioden 1997-1999 (Bayern, Berlin, Hesse, Nordrhein-Westfalen och Saarland). Det handlar om 40,1 miljoner ecu sammanlagt12 (6,5% av de samlade ursprungliga anslagen). I övrigt har samtliga program indexreglerats enligt 1996 års priser och ett stort antal programändringar genomförts som oftast gäller själva åtgärderna och finansiella överföringar. I Berlin t. ex. har anslag som ursprungligen var avsedda för FoU överförts till åtgärder för att stödja privatinvesteringar och 10 Stödberättigade områden: Niedersachsen, Bayern, Berlin, Bremen, Hesse, Nordrhein-Westfalen, Rheinland- Pfalz, Schleswig-Holstein. 11 Utifrån GSR för perioden 1992-1993, som omfattade sju OP för sex delstater, utbetalades sammanlagt ännu 23 miljoner ecu (3,3 miljoner från ERUF, 19,8 miljoner från ESF). Det sammanlagda stödet från strukturfonderna till de sex delstaterna uppgick i slutet av 1996 till 188,9 miljoner ecu. Vid närnr. re betraktande är situationen för de olika OP följande: vad gäller Bremen och Emden har de sista betalnmgansökningarna lämnats in, slutrapporterna godkänts och utbetalningarna verkställts under 1996. Saarland, Rheinland-Pfalz samt Nordrheinland-Westfalen och Berlin hade ansökt om att få betalningsfristen förlängd till den 31 december 1996. Förseningarna beror på oförutsedda svårigheter som uppstått under projektens slutfas (tillbakadragande av vissa privata investerare i Berlin, svårigheter i samband med starkt förorenad mark i Rheinland-Pfalz; klagomål mot vissa projekt i Saarland, osv. ). 12 Följande belopp har överförts för de olika programmen: Bayern, 2,5 miljoner ecu (17% av det ursprungliga anslaget), Berlin, 5,2 miljoner ecu (3%), Hesse, 5 miljoner ecu (23%), Nordhein-Westfahlen, 26,1 miljoner ecu (7%), Saarland, 1,2 miljoner ecu (2%). Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 185 stödet till planeringsåtgärderna för vissa områden har förstärkts. I Bremen beslutades att omfördela anslagen från ERUF mellan åtgärder och år och tilldelningen av anslagen från ESF har preciserats. I SPD för Hesse har vissa åtgärder av ringa omfattning dragits in och det samma gäller för SPD för Niedersachsen på grund av att det prioriterade området "produktiva investeringar" avskaffats i brist på nationell medfinansiering (årsanslagen för 1994 har överförts till 1995 och 1996 och omfördelats till förmån för infrastrukturer med direkta ekonomiska effekter). Vad gäller SPD Nordrheinland- Westfalen har fördelningen av anslagen mellan olika åtgärder reviderats och har bestämmelserna om tekniskt bistånd fått ändrad lydelse. I Bayern, Saarland, Rheinland-Pfalz och Schleswig-Holstein har ett fåtal ändringar vidtagits. I fallet Rheinland-Pfalz'. > fall gällde det en höjning av anslagen till planeringsåtgärder för ett antal områden beroende på att en åtgärd till förman för turism inte kunnat genomföras i tid, medan det i Saarland handlade om att utnyttja anslagen till en ny åtgärd för nyetablering av teletjänstföretag och i Schleswig-Holstein om ökade anslag till projektet Kiel-Hörn på grund av indexreglering. Programmens genomförande har under 1996 i huvudsak präglats av förberedelser inför och igångsättning av de intermediära utvärderingarna (kravspecifikationer, upphandlingar, metodarbete) av program som beviljats ett gemenskapsstöd på över 40'miljoner ecu. Den intermediära utvärderingen har lagts ut på oberoende experter och deras rapporter förväntas vara färdiga i april 1997, liksom beräkningen av grundläggande data rörande program av mindre omfattning (Hesse, Schleswig- Holstein, Bayern och Rhcinland-Pfalz). Arbetet med organiseringen av uppföljningen har fortsatt med upprättandet av underkommittéer för uppföljning av SPD med omfattande gemenskapsfinansiering, dvs. mer än 40 miljoner ecu. Det gäller programmen för Berlin, Bremen, Niedersachsen, Nordrheinland-Westfalen och Saarland. Dessa nya kommittéer har börjat arbeta under årets lopp och har redan lämnat sitt bidrag vid utarbetandet av de nya programplaneringsdokumenten för perioden 1997-1999. Förberedelser infor perioden 1997-1999 Inom ramen för förberedelserna inför programperioden 1997-1999 presenterades i maj 1996 de nya utvecklingsprogram som kommer att användas som underlag för de kommande förhandlingarna mellan kommissionen, förbundsrepublikcn och delstaterna enligt förutsättningar som är oförändrade jämfört med programperioden 1994-1996. Kommissionen förväntas fatta beslut om de nya programmen våren 1997. MÅL 3 OCH 4 Diagram V-14: Mål 3 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner Prioriterade områden: Integration i yrkeslivet av arbetslösa som hotas av långtidsarbetslöshet (a) Integration av unga arbetssökande i yrkeslivet ESF 944,1 (b) Integration av personer som hotas av utcstängning från arbetsmarknaden (c) Lika möjligheter för män och kvinnor på arbetsmarknaden (d) Tekniskt bistånd och pilotprojekt (e) Totalt 442,0 78,1 160,2 57,7 1. 682,1 1 GSR/12 0P Genomsnitt per OP| 140,2 (d) 10% M 3% (c) 5% (b) 26% (a) 56% Att GSR och de 12 OP genomförts på ett tillfredsställande sätt under 1996 framgår av att åtagande hade gjorts för hälften av anslagen för perioden 1994-1999 vid slutet av 1996, vilket är positivt med tanke på att de operativa programmen antogs i slutet av 1994 och att flertalet av dessa inte kommit upp till marschfart förrän under andra halvåret 1995. Intresset för det federala OP "AFG-Plus", som är en komplettering av "lagen om främjande av sysselsättningen" ^Arbeitsförderungsgesetz" - "AFG"), har varit oväntat stort. Den åtgärd som var mest framgångsrik är utbildningsstöd till deltagare som inte är stödberättigade enligt AFG, framför allt kvinnor och har bidragit till ökad jämställdhet. Det stora intresset för detta OP har medfört att programlagda åtgärder till förmån för handikappade har skurits ned och f. n. pågår samtal mellan kommissionen och de tyska myndigheterna för att finna 186 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 möjligheter att bibehålla dessa åtgärder dock utan att dra in på programmet "AFG-plus". Inom ramen för de regionala OP har arbetsförmedlingar för tillfälliga arbeten inrättats på ideell bas. Genom dessa kontor-kan långtidsarbetslösa få ett tidsbegränsat anställningsavtal i ett foretag med målsättningen att därefter kunna anställas i företaget på obestämd tid. Under de perioder då dessa arbetare är utan anställning har de möjligheten att få utbildning för att öka sina chanser till fast anställning i ett företag. Detta närmande är ett slags arbetslivsintroduktion som ger den arbetslöse en möjlighet att få arbetslivserfarenhet på ett företag kopplad till en utbildning som behovsprövas mot bakgrund av denna erfarenhet samtidigt som det ger företagen möjligheten att anställa personal som de behöver. I övrigt har övervakningskommittén närmare granskat sysselsättningspolitiska frågor, bl. a. frågan om i vilken grad ESF:s stödåtgärder inom ramen för mål 3 överensstämmer med gemenskapens strategi vad gäller sysselsättningspolitik (varvid debatten särskilt fokuserats på begreppet skapande av arbetstillfällen och förbättring av individens anställningschanser). Slutligen har halvtidsutvärderingen satts i gång genom urval efter anbudsförande av tolv värderare för varje OP och av en värderare som skall ansvara för utvärdering av GSR och samordning av de övriga tolv utvärderingarna. Ett rapportutkast förväntas vara klart i mitten av 1997. Diagram V-IS: Mål 4 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu -1996 års priser): Prioriterade områden: ESF Föregripande av tendenserna på arbetsmarknaden och av behovet av yrkesutbildning (a) Utbildning och kompetensutveckling, yrkesorientering, rådgivning (b) Förbättring och utveckling av lämpliga system för yrkesutbildning (c) Tekniskt bistånd (d) 1SPD 29,1 187,0 34,7 14,5 265,3 Totalt (c) 13% (d)5% (a) 11% (b) 71% Det SPD som antogs 1994 för perioden 1994-1996 är uppdelat på 11 regionala program och ett federalt program. Medan vissa delstater har kunnat övervinna de svårigheter som uppenbarligen fanns vid igångsättningen 1995, har andra delstater och den federala nivån behövt mer tid för att anordna de nyskapande utbildningskurser som krävs av SPD. Användningen av fondens medel har förbättrats under årets gång. Programmet har förlängts i maj 1996 för att täcka perioden 1994-1999 med ett bidrag från ESF på sammanlagt 265,3 miljoner ecu, ett bidrag med nationella budgetmedel på 87 miljoner ecu och med budgetmedel från delstaterna på 144 miljoner samt ett privat bidrag på 151,8 miljoner. Åtgärderna har dock inte ändrats. Betydande restriktioner i den offentliga budgeten försvårar dock alltmer den inom SPD planerade medfinansieringen med nationella medel, men de tyska myndigheterna och kommissionen har gjort ansträngningar för att göra fmansieringsstrukturen mera flexibel i syfte att komma till rätta med situationen. En mycket positiv sida är att företagen numera ofta själva tar initiativet att delta i programmen mot bakgrund av de goda resultat som uppnåtts med de första projekten. Avslutningsvis bör nämnas att halvtidsutvärderingen av SPD eventuellt kan medföra en omprogrammering för att säkerställa att programmet genomförs med framgång. MÅL 5a jordbruk Tabell V-l 2: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu -1996 års situation och priser): Totalt 1. 086,5 Åtgärd Produktion Gemenskapsbidrag 868,2 218,3 80% 20% De åtgärder som avser produktionsstrukturer innebär enligt de nya prognoserna ett gemenskapsbidrag på 868,2 miljoner ecu. Två tredjedelar av detta belopp utgör kompensationsbidrag till mindre gynnade områden eller 51% av den utnyttjade jordbruksarealen. Under 1994 har ungefär 220 000 jordbrukare fått stöd genom detta stödsystem, vilket är en lätt minskning jämfört med 1993. Ett belopp på 113 miljoner ecu är avsett för unga jordbrukare, medan investeringsstöd, vilket utgör 15% av gemenskapsbidraget, beviljats 1 800 anläggningar under 1994, framför allt i Bayern, Schleswig- Holstein och Niedersachsen. Eftersom artikel 38 i förordning (EEG) nr 2328/91, som beviljar de nya Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 187 delstaterna särskilda villkor i fråga om investeringstöd, upphör att gälla den 1 januari 1997 antogs i slutet av 1996 gemensamma bestämmelser för de gamla och de nya delstaterna inom ramen för det tyska programmet för investeringar inom jordbruk (Agrarinvestitionsförderprogramm 1997-2000) för att säkerställa en enhetlig tillämpning i hela landet. Vad gäller bearbetning och saluföring av produkterna har genomförandetakten för de 10 SPD, efter en viss försening i inledningsskedet, nu ökats. Vid utgången av 1996 hade ungefär 40% av gemenskapsstödet utnyttjats för godkända projekt. Stödet koncentreras till sektorn för frukt och grönsaker, kött, mjölk och mjölkprodukter, blommor och levande växter. På grund av ändrade marknadsförhållanden, särskilt inom sektorn för kött, har ett antal ansökningar om programändringar framförts. MÅL 5a fiske Diagram V-16: Mål 5a fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu) i FFU t (I) 0% Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) Vattenbruk (d) Skyddade havsområden (e) Anläggningar i fiskehamnar (0 Bearbetning och saluföring av produkter (g) Sälj främjande åtgärder (h) Socioekonomiska åtgärder (i) övriga åtgärder (J) Totalt 6,8 0,0 12,3 7,1 0,0 5,6 39,4 2,5 pm 1,8 76,0 (h)3% 0)2% (a) 9% (c) 17% (d)9% (0 7% (g) 53% Programmet utvecklar sig på ett tillfredsställande sätt. Antalet projekt uppgår f. n. till 350 (framför allt inom bearbetnings industrin och modernisering av fiskeflottan) och stödberättigade investeringar till 75 miljoner ecu. Under 1996 har även värderingsarbeten genomförts (val av värderare, diskussion av preliminära resultat). Slutrapporten som förväntas till våren 1997 kommer att leda till en revidering i halvtid av programmet. MÅL 5b13 Diagram V-17: Mål 5b- Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999. Befolkning (1000 inv. ) Yta (km2) 7. 823 96. 178 miljoner ecu Fördelning per fond: (c) 19% («1)0,1% (a) 42% ERUF ESF EUGFJ Totalt 475,1 231,0 522,9 1229,0 8 SPD Genomsnitt per SPD| 39% 19% 43% 100% 153,6 (b) 39% • Diversifying och anpassning av Jordbruksstrukturerna (a) • Utveckling av andra sektorer an jordbruket (b) • Utveckling av mänskliga resurser (c) • Miljöskydd (Saarland) (d) Finansieringen ökade i omfattning under 1996 på grund av samhällets förhöjda medvetenhet om landsbygdsproblematiken och de goda resultat som uppnåtts under perioden 1989-1993. Detta innebär att programmet som var avsett att sträcka sig över treårsperioden 1994-1996 har kunnat genomföras på två år trots budgetrestriktioner i delstaterna. Såsom redan framgick av utvärderingen i efterhand av tre program från perioden 1989-1993, har strategin att utnyttja nationella stödsystem som källa för nationell medfinansiering under 1996 återigen visat sig vara mycket effektiv när det gäller att genomföra programmen snabbt och smidigt. I fråga om programövervakning kan nämnas att övervakningskommittéerna granskat de årliga lägesrapporterna och för två SPD ägnat sig åt att få till stånd ändringar i de nationella stödordningarna för att anpassa programmen till genomförandetakten samt för samtliga SPD fastställt riktlinjer för intermediär utvärdering av programmen. Värderarna utarbetade en första lägesrapport i slutet av 1996 och slutrapporterna förväntas vara färdigställda i april 1997. 13 Stödberättigade områden: Baden-Wurttemberg, Nordrhein-Westfalen, Saarland, Niedersachsen, Bayern, Hesse, Rheinland-Pfalz, Schleswig-Holstein. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 JÇ och till 26% av samordnarna för Eurokonferenserna, medan andelen värdinstitutioner belägna i mål 1- regionerna har ökat från 4 % i det tredje ramprogrammet för FoTU till 15 % för närvarande i det fjärde ramprogrammet för FoTU. Vidare deltar forskarna i regioner som omfattas av mål 1 i stor utsträckning i projekten i det fjärde ramprogrammet för FoTU. År 1996 hade 40 % av de projekt som genomför dessa program minst en deltagare från mål 1-regioner. Skillnaderna består Trots framstegen visar de vetenskapliga och tekniska indikatorerna att den "tekniska klyftan" mellan medlemsstater och mellan regioner fortfarande är stor. När det gäller utgifterna för FoTU är skillnaderna mellan sammanhållningsstaterna och de andra medlemsstaterna mycket stora såväl uttryckt i bruttokostnader i förhållande till BNP som i medverkan av den privata sektorn eller av forskare och ingenjörer anställda inom sektorn. Det är svårare att finna finansieringskällor i dessa medlemsstater för att finansiera innovation, och underskotten i handelsbalansen för teknik är stora. Inom dessa fyra medlemsstater är verksamheter knutna till forskning och innovation i hög grad koncentrerade till några regioner, vanligen runt huvudstäderna. sociala - Rapportens ekonomiska och lärdomar om den FoTU sammanhållningen : De mest dynamiska och högpresterande företagen och laboratorierna i Europa är belägna i Europas centrum, i "innovationsområdena" som hyser nära 80 % av de laboratorier som deltar i det gränsövcrskridande samarbetet i FoTU och som kännetecknas av ett nätverk av samverkan för att utveckla produkter och nya tillverkningsmetoder. På 10 år har proportionen inhemska utgifter för FoTU i förhållande till BNP ökat från 0,4 % till 0,63 % för Portugal, från 0,34 % till 0,6 % för Grekland och från 0,8 % till 1,24 % för Irland. I Spanien har den ökat från 0,48 % till 0,93 %. När det gäller medlemsstaternas medverkan i ramprogrammen för FoTU är situationen i vissa avseenden uppmuntrande. Även om medlemsstaternas ställning i förhållande till varandra uttryckt i utgifternas fördelning i de andra och tredje ramprogrammen inte har förändrats, har de fyra sammanhållningsländernas andel ändå ökat från det ena ramprogrammet till det andra. Under samma tid ökade proportionen bara marginellt eller minskade för Frankrike, Förenade kungariket och Tyskland. Kvalitativt härrör mål 1-regionernas medverkan från forskningsinstitut eller statliga universitet och inte så mycket från den privata sektorn, men den har gjort att man kunnat skaffa sig nya vetenskapliga kunskaper och lansera nya produkter och tillverkningsmetoder. De små företagen har dock svårt att dra fördel av programmen och även om dessa har möjliggjort ett verkligt närmande mellan parter i södra och norra Europa, finns det en risk att dessa närmanden medför att forskningsområdena till de specifika förlorar sin relevans ekonomiska och industriella behoven i de mindre gynnade regionerna. tillämpa dem genom till största delen i förhållande snabbt att till informationssamhället, som i första hand går via ett effektivt Likaså sker anpassningen telekommunikationssystem, mycket till telenäten, finansieringsmöjligheter och även abonnemanget på informationssamhällets tjänster är bra mycket mindre än i resten av gemenskapen. Rent allmänt är investeringarna i telekommunikationer i sammanhållningsländerna 40 % lägre än i de centrala regionerna20. i sammanhållningsregionerna. Tillgången långsammare 20 För mer exakta uppgifter se särskilt "Europeisk rapport om vetenskapliga och teknologiska indikatorer - 1994" (november 1994, OPOCE), "Femte rapporten om regionernas socioekonomiska utveckling" (1994, OPOCE), "Första rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen" och meddelandet "Sammanhållningen och informationssamhället" (KOM(97) 7 slutlig, 22. 1. 1997). 188 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell V-13: Tyskland - Åtgärder per mål - 1996 i programperioden 1994-1996/99 (miljoner ecu) Program (antag andeir) Mall Regionala OP OP Östberlin (1994) OP Brandenburg (1) (1994) OP Brandenburg (2) (1994) OP Brandenburg (3) (1994) OP Mecklenburg-West-Pommern (1) (1994) OP Mecklenburg-West-Pommern (2) (1994) OP Mecldenburg-West-Pommem (3) (1994) OP Sachsen (1) (1994) OP Sachsen (2) (1994) OP Sachsen (3) (1994) OP Sachsen-Anhalt ( 1 ) ( 1994) OP Sachsen-Anhalt (2) ( 1994) OP Sachsen-Anhalt (3) ( 1994) OPThuringen(l)(1994) OPTh0ringen(2)(1994) OPThttringen(3)(1994) Interregionala OP OP Fiske (1994) OP Yrkesmässig kompetens (1994) Mil 2* SPD Niedersachsen (1994) SPD Bayern (1994) SPD Beritn (1994) SPD Bremen (1994) SPD Hessen (1994) SPD Nordrhein-Westfalen (1994) SPD Rhcinland-Pfalz (1994) SPD Saarland (1994) SPD SchleswiR-Holstem (1994) Mil 3 Regionala OP OP Baden-Wurtemberg (1994) OP Niedersachsen (1994) OP Bayern (1994) OP Berlin (1994) OP Bremen (1994) OP Hamburg (1994) OP Hessen (1994) OP Nordrhein-Westfalen (1994) OPRheinland-Pfalz(1994) OP Saarland (1994) OP Schleswig-Holstein (1994) Interregionala OP OP Förbundsrepubliken (1994) Mal 4 SPD Tyskland (1994) Mal 5a jordbruk Kostnad totalt Strukturfonds- itöd (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) Betalningar 1996 Betalningar 1994-19% (3) % «wn aw) 2. 442,9 6. 141. 4 2. 417,8 889,1 5. 851,6 1. 880,7 814. 5 8. 9933 1. 679,4 909. 1 9. 488,8 2. 058,9 974,2 5. 467,4 2. 432,9 778,6 743. 1 964,8 729. 9 471,9 801,4 676,6 366,0 2. 110,6 621. 5 630,4 1. 190,8 583,5 590,6 1. 060. 6 521,0 457,9 118,9 99,9 115,6 74,9 141,4 111,5 663 352,4 177,8 843 1,0 93,9 101,5 159,3 79. 5 63. 9 330,3 326,2 322,9 209,7 365,7 408. 1 170,9 942,5 357,6 230,5 339,7 267,8 262,6 450,6 229,0 194,7 197,2 2. 360,5 55778,4 83. 5 1. 076,7 13. 680,9 273 171,3 1041,0 46. 5 478,0 5. 933,1 Totalt Totalt 95,7 30,5 401,5 177,6 48. 0 1. 262,2 49,7 240,6 32,4 1338,2 115,8 276,8 125,3 113,0 93. 5 86,1 135,4 674,8 65. 8 90,9 912,8 43,1 123 155,4 47,6 16,6 340,4 23. 8 48,6 15,6 703,4 52,4 121,2 56,5 50,8 39,5 39,1 49. 6 280,6 29,5 40,9 34,4 29. 6 0. 5 67,0 32,6 •4,7 225. 4 0. 2 28,1 0. 2 379,1 8,6 37,2 163 83 6,5 11,5 8,1 55,8 4,6 6,1 113 43,1 14. 2 116. 2 47,6 16,6 340,4 23,7 48,6 15,6 665,9 25,0 55,8 25,0 24. 2 18. 8 17,5 23,6 98. 8 14. 8 19,1 23,5 Totalt 2. 589. 7 $. 279,8 887. 6 1. 682,1 338,2 512,6 474,3 820,4 44% 34% 44% 44% 46% 60% 47% 45% 58% 37% 29% 46% 44% 42% 44% 43% 56% 44% 43% 100% 115% 75% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 95% 48% 46% 44% 48% 48% 45% 48% 35% 50% 47% 68% 53% 49% 94,2 107,2 103,5 71,4 152,6 106,0 40,6 382. 9 112,6 123,0 174,2 763 110. 2 202,5 93. 7 42,8 201,2 263,0 265,5 175. 8 329. 6 262. 4 110. 1 774,8 254,9 207,7 303,0 200,5 212,9 321,4 183,1 140. 7 15. 1 85,6 2094,4 26,7 331,0 4. 564,5 u 2,4 15,8 6,7 0,9 127. 1 2. 6 18. 4 1. 7 182,7 8. 1 36. 9 8. 2 6. 7 42 9. 4 8. 6 50. 6 3,8 73 9,6 13,9 11,7 45. 8 17,1 11,5 184,6 143 31,4 9,4 339,7 18,7 46. 2 15,1 19. 4 14,0 14. 2 18. 6 85. 0 10,4 17,7 193 134,2 287,5 243,1 521,8 27% 27% 36% 37% 41% 39% 30% 37% 41% 33% 25% 34% 36% 30% 35% 31% 32% 31% 33% 32% 95% 29% 36% 70% 54% 60% 65% 60% 48% 36% 38% 27% 38% 36% 36% 38% 30% 35% 43% 56% 27% 31% | 648,l| 265,3| 26,6| 56,2| 21%| 8,7| 23,5| 9% SPD Niedersachsen förordn. 866 och 867/90 (1995) SPD Bayern iorordn. 866 och 867/90 (1995) SPD Bremen förorda 866 och 867/90 (1995) SPD Hamburg förordn. 866 och 867/90 (1995) SPD Hessen förordn. 866 och 867/90 (1995) SPD Badcn-Wunembcrg forordn. 866 och 867/90 (1994) SPD Nordrhein-Westfalen förordn. 866 och 867/91 (1994) SPD Rheinland-Pfak förordn. 866 och 867/90 (1994) • Belopp efter avdrag för överföringar till 1997-1999 ( 1 ) Ekonomisk utveckling (2) Landsbygdsutveckling (3) Arbetsmarknad 99,6 342,2 4. 5 24,1 84,0 127,1 132,5 76. 6 29,9 85,5 0,7 43 21,0 21,8 30,1 18,8 5,7 163 0,1 0,0 63 5. 1 10. 0 3,6 10,4 29,8 0. 2 0,7 9,6 8. 6 14,8 6,6 35% 35% 35% 16% 46% 40% 49% 35% 1. 4 12. 2 0. 1 0,0 4,0 4,9 7,7 2,8 3. 8 19,0 0. 2 03 5. 6 6,7 11,6 53 13% 22% 25% 8% 27% 31% 38% 28% Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 ' Program (antagandet r) SPD Saarland förordn. 866 och 867/90 (1995) SPD Schleswig-Holstein förordn. 866 och 867/90 (1995) Prognos Tyskland forordn. 2328/91 (1994) Totalt Kostnad totalt Strukturfonds- stöd (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (21/(1) Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) 17,8 10. 2 3. 5383 4. 456,8 3. 1 3,1 868,2 1. 086,5 13 0. 0 143,3 191,8 2,0 0. 5 431,3 514,6 65% 16% 50% 47% 1. 2 0,0 143,0 177J 13 0. 2 333. 1 387,2 189 % (3)/(l) 46% 8% 38% 36% Mal Sa fiske SPD Tyskland (1994) Mal 5b SPD Baden-Wurtemberg (1995) SPD Nordrhein-Westfalen (1995) SPD Saarland (1995) SPD Niedersachsen (1994) SPD Bayern (1994) SPD Hessen (1994) SPD Rhcinland-PfaU (1994) SPD Schleswig-Holstein (1994) TOTALT | 376,9| 76,0| 12,8| 37,6| 50%| 3,9| 20. 0| 26% 450,8 117. 9 108,0 687,1 2. 933. 4 232,3 426. 8 229. 6 5185,9 74. 064,1 74,9 46,8 24,1 245. 1 560,2 80,8 111. 3 85,9 1. 229,0 18. 723,2 143 6. 2 \2 33,0 79,7 10,9 22,4 20,2 187,7 3351,6 23. 0 11,7 4,0 77,4 215,1 343 42. 6 41. 1 449,5 8. 477,2 31% 25% 17% 32% 38% 43% 38% 48% 3VÅ 45% 6. 8 5,0 03 36. 8 118,3 10,8 15,0 193 212,6 2. 967. 2 1U 7,8 23 623 185,8 23,6 273 26. 2 346,8 6. 203. 4 15% 17% 9% 25% 33% 29% 25% 31% 28% 33% Totalt 3. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 i samtliga gemenskapsinitiativ Anmärkning: Tyskland deltar för gemenskapsinitiativ godkändes av kommissionen 1995. 1 slutet av 1995 återstod sammanlagt 19 program att inom godkännas gemenskapsinitiativet Interreg. Dessa program antogs 1996 (2 Leader, 6 SME, 1 Rechar, 3 Konver, 1 Résider, 1 RETEX, 2 URBAN och 1 Interreg med Österrike) vilket innebär att antalet program för gemenskapsinitiativ som genomförs i Tyskland nu uppgår till 83 och att Interreg omfattar 18 program. inom Leader, URBAN, Rechar, Résider, RETEX, SME och Konver samt ett förutom REGIS. Merparten av programmen teknologi. i Tyskland: Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i små och Merparten av de program som ingår i initiativet SME prioriterar den tekniska utvecklingen medelstora företag. I Nordrheinland-Westfalen har ett stöd på 2,1 miljoner ecu (av en totalkostnad på 13 miljoner ecu) anslagits till teknologi och nyskapande, i Bayern 3,7 miljoner ecu (på en totalkostnad av 10,6 miljoner) till kvalitet och nyskapande i SME och i Schleswig-Holstein 0,7 miljoner ecu (av en totalkostnad på 1,4 miljoner) till nyskapande företag. Aven i de nya delstaterna ger programmen för SME ett kraftigt bidrag för Sachsen-Anhalt anslår 4,9 miljoner ecu till skapande av nya arbetstillfällen eftersom programmet införande av nätverk och patenttillämpningar, (totalkostnad: 11 miljoner) till FoU rörande distansarbete, medan programmet för Sachsen satsar 16,6 miljoner ecu (totalkostnad: 47,2 miljoner) på införande av nyskapande Vad gäller initiativen för ekonomisk omstrukturering gör Konver-programmen direkta satsningar på teknisk utveckling som en prioriterad åtgärd för att stödja den ekonomiska divers ifieringsprocessen. I merparten av till civila ändamål dessa program planeras åtgärder för användning av företagens militära (Bayern, Saarland - t. ex. : återanvändning av fordon och tillverkning av tankbilar -, Schleswig-Holstein, (Sachsen- Bremen - t. ex. : institut för produktionsteknik) och för stöd till nyskapande och tekniköverföring Anhalt, Bremen och Brandeburg) samt vetenskapligt samarbete på europeisk nivå (Bremen). Det finansiella stödet till genomförandet av dessa åtgärder i programmen för Sachsen-Anhalt och Bremen uppgår till 2,8 miljoner ecu (totalkostnad: 4,3 miljoner) respektive 1,4 miljoner ecu (totalkostnad: 2,9 miljoner). Inom ramen för Résider, ger programmet Brandenburg stöd till utbildning och fortbildning inom nyskapande miljö- och infrastrukturteknologi. Även i programmen RETEX är teknisk utveckling i två fall ett prioriterat område: i Sachsen som stöd till FoU iföretag och teknikcentrer (12,6 miljoner ecu, totalkostnad: 33,5 miljoner) och i Thuringenför att främja överföring och införande av ny teknik genom att förbättra företagens kunnande och utveckla deras samarbete med varandra (3,1 miljoner ecu, totalkostnad 8,2 miljoner). Vad gäller Interreg inriktas samarbetet mellan Tyskland och Danmark på problematiken i samband med tre regioners avskilda läge (Planungsraum V och Sonderjyllands Amt, Ostholstein, Lubeck och Storstroms Amt samt Kern och Fyns Amt) och de följder som detta innebär för deras ekonomier14. Initiativprogrammen mellan Tyskland och Luxemburg (Saarland, Lorraine, Pfalz) och Polen (Mecklenburg- Västra Pommern) prioriterar FoTU samt tekniköverföring och i programmet med Frankrike och Schweiz (övre Rhen) avsätts 2,5 miljoner ecu (totalkostnad: 4,9 miljoner) till stimulering av FoU och utveckling av (Euroregio), Frankrike telekommunikationer. teknologi 14 Se kapitel V. 2. Danmark. 190 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 som gäller företagsförvaltning Samtliga program för gemenskapsinitiativ är numera godkända av kommissionen och befinner sig f. n. i inledningsskedet. Under 1996 godkändes 16 nya initiativprogram, varav 5 endast i Brandenburg. Det största-antalet godkända program gäller initiativet SME. Det gäller sex program som representerar ett strukturstöd på 26,1 miljoner ecu sammanlagt. Fem program avser gamla delstater medan det sjätte gäller en ny delstat. Initiativprogrammet för Brandenburg fokuseras på åtgärder av tekniskt slag eller åtgärder traditionella investeringsincitamenten. I Niedersachsen lägger initiativprogrammet tyngdpunkten på kvalitetsgaranti och I Schleswig-Holstein berör åtgärderna kvalitetsomsorg och prospektering av marknaden för innovationer. Det nya programmet Rechar i Brandenburg ger stöd, under mottot "Från stenkolsregion till modern industriregion", till åtgärder som förbättrar miljön och den ekonomiska strukturen och samtidigt skall skapa nya arbeten och bibehålla dem som finns. Vidare godkändes två URBAN-program: Saarlandbruck och Halle. I Halle kommer ett kvarter på 1,1 km2 med 5 000 invånare att renoveras för att förhöja attraktionsvärdet och göra det till en samlingsplats. I planerna ingår bl. a. anläggningen av ett fritids- och ungdomscentrum i ett f. d. kafferosteri och av 10 000 m2 grönområden. immateriella överföringar. komplettering som till de Vidare godkändes ett antal industriella omstruktureringsprogram. Tre Konver-program berör Baden- Wûrttemberg, Sachsen och Brandenburg. I Brandenburg har programmet bl. a. till syfte att se till att de byggnader som är föremål för omstrukturering införlivas i näringslivet och att deras ekonomiska potential utnyttjas. I Sachsen är det målsättningen att renovera de byggnader och marker som utrymts av OSS-trupperna och att uppmuntra de berörda kommunerna att använda dessa på ett effektivt sätt (etablering eller nybildning av företag). Resider-programmet i Brandenburg omfattar åtgärder som gäller infrastruktur, miljöresurser och mänskliga resurser. Särskilda åtgärder som sanering av gamla fabriksbyggnader för att använda dessa för ekonomiska ändamål eller samarbete mellan företag och forskningscentrer förväntas skapa nya varaktiga arbetstillfällen. Vidare avser initiativprogrammet RETEX i Brandenburg att öka den ekonomiska diversifieringen bl. a. genom att uppmuntra samarbete mellan företag med avseende på saluföring och inköp. Till slut bör nämnas att kommissionen godkänt det sista Leader-programmet för Schleswig-Holstein. När det gäller detta initiativ har tillämpningen av den s. k. "bottom-up"-pr'mcipen generellt sett ansetts vara väl anpassad till behoven på den tyska landsbygden, såväl i de gamla som i de nya delstaterna. Lokala grupperingar har utformat ett stort antal lovande projekt och i de gamla delstaterna har 60 lokala aktionsgrupper och 15 andra kollektiva organ upprättats. Seminariet om Leader II i Tyskland har lett till ett framgångsrikt åsiktutbyte mellan de lokala grupperingarna och de olika berörda myndigheterna. Genomförandet fortskrider olika från en delstat till en annan, men motsvarar på det hela taget förväntningarna. PESCA-programmet har stött på vissa svårigheter i inledningsskedet beroende på den komplicerade administrativa förvaltningen. Med hänsyn till behoven i de områden som är beroende av fiske och det stora antalet ansökningar finns all anledning att tro på framsteg i den närmaste framtiden. För övrigt ändrades programmet i två omgångar under 1996 dels för att besluta om ett engångsåtagande, dels för att koncentrera anslagen genom överföring av anslag från ESF till ERUF och FFU. När det gäller initiativen till förmån för mänskliga resurser, som genomförs på ett mycket decentraliserat sätt i och med att delstaterna svarar för 85% av den disponibla finansieringen (de övriga 15% skall finansieras av den federala staten och gäller regionöverskridande projekt), har de första anbudsförfarandena genomförts och projekten valts ut. Vad gäller Employment handlar det om 242 projekt varav 24 på federal nivå (73 projekt inom NOW, 120 inom HORIZON och 49 inom Youthstart). Projektverksamheten i dessa tre delprogram kretsar i huvudsak kring ämnet "utbildning". Dessutom ägnas ett stort utrymme åt utveckling av lokala partnerskap och åt samarbete med företag för att skaffa konkret arbetslivserfarenhet. Ett av huvudtemana för NOW-projekten är kvinnors skapande av företag. Inom ramen för Youthstart har ett stort antal projekt för syfte att förbereda ungdomen på yrkesutbildning och inom Horizon läggs tonvikten på samtliga olika steg som leder till integration i arbetslivet. Vad gäller ADAPT valdes 220 projekt varav 17 på federal nivå. I likhet med Employment ägnas ett stort utrymme åt utbildningsåtgärder. Ett stort antal projekt inriktas dock på att analysera de problem som den ekonomiska utvecklingen medför för företagen, vissa yrkesgrupper och vissa Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 191 regioner. Verksamhetsskalan är mycket bred och omfattar t. ex. de små och medelstora företagens behov av förvaltningsteknik, strategier för företagsutveckling genom erövring av nya marknader eller utveckling av nya produkter, skapande av ny syselsättning, bl. a. genom införande av ny teknik och nya former av arbetsorganisation eller skapande av ett nätverk mellan de regionala aktörerna på arbetsmarknaden för att stimulera syselsättningen. Ett antal program har anpassats, i vissa fall av omplaneringsskäl (t. ex. finansiell omfördelning mellan prioriteringar, omdefiniering av stödberättigade åtgärder), men framför allt för tilldelning av indexreglerade anslag15. De tilläggsanslag som beror på indexreglering enligt 1996 års priser uppgår till 25 miljoner ecu sammanlagt för initiativen i fråga, nämligen Interreg, Konver, Résider, SME, Rechar, URBAN och RETEX. Dessutom tilldelades Tyskland 317,7 miljoner ecu ur reserven. Tilläggsanslagen gick för mer än en tredjedel till Konver, följt av Interreg och Employment och kommer bl. a. att möjliggöra igångsättningen av två nya program inom URBAN (Zwickau och Kiel) och bidra till finansieringen av programmen Interreg II-C16. Tabell V-14: Tyskland- Gemenskapsinitiativ - 1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Initiativ (antal program) Kostnad totalt Strukturfonds- stöd* (1) ADAPT(l) Employment (1) Leader (15) PESCA (1) SME (15) Rechar (7) Konver (16) Résider (9) RETEX (8) URBAN (10) Toult (83) Interrez/REGEN(l8r' därav program antagna 1996 Leader Schleswig-Holstein Leader tekniskt bistånd (genomförande av det nationella nätet) SME Rheinknd-Pfalz SME Brandenburg SME Niedersachsen SME Saarland SME Baden-WQrtemberg SME Schleswig-Holstein Rechar Brandenburg Konver Brandenburg Konver Sachsen Konver Baden-Wurtemberg Résider Brandenburg RETEX Brandenburg URBAN SaarbrQcken URBAN Halle (Sachsen-Anhalt) Toult (16) Interreg (1)'" ' Utanför reserven • * Se den utförliga redogörelsen för programmen i •*• Se den utförliga redogörelsen för programmen Åtaganden 1996 ÄUganden 1994-1996 % Betalningar 1996 33,8 26,8 15,9 19,4 41,7 62,6 89,0 36,6 9,5 12,0 347,2 6,6 1,0 2,3 14,9 4. 7 1,5 0,9 1,8 303 37,1 25,1 12,7 26,2 3,3 5,6 2,7 1763 m 76,7 50,0 140,5 23,2 142,9 118,5 219,6 99,1 32,3 91,0 993,7 6,6 1,0 2,3 14,9 4,7 1. 5 0,9 1,8 30,3 37,1 25,1 12,7 26,2 3,3 5,6 2,7 176^ (2 VU) 34°/. 32% 79% 101% 78% 75% 94% 51% 46% 93% 65% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 70% 100% 99% 17. 3 29,5 14,3 0,0 26,3 23,2 70,8 20,8 8,6 11,3 221,9 2,0 0,4 U 43 1,4 0,8 0,4 0,9 15,1 18,6 123 63 13,1 1. 6 1,7 1,4 81,9 Betalningar 1994-19% (3) 38,8 41,0 53. 1 1. 9 57. 1 50,0 109,5 52. 0 16,7 34,5 454,7 2,0 0,4 U 4. 5 1,4 0,8 0,4 0,9 15,1 18. 6 12. 5 6,3 13,1 1,6 1. 7 1,4 81,9 % (3V(1) 17% 26% 30% 8% 31% 32% 47% 27% 24% 35% 30% 30% 40% 50% 30% 30% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 21% 50% 46% 480,4 298,4 401,0 62,0 402,3 450,1 548,4 606,4 290,4 298,3 3. 837,8 16,6 2,0 4,6 20,9 9. 5 3,1 1. 8 3,6 49,3 53,9 40,9 51,7 42,4 6,0 22,6 5. 2 334,0 228,8 156,8 177. 4 23,0 184,2 158,6 233,9 192,8 70,3 97,3 1. 523,2 6,6 1,0 23 14,9 4,7 1,5 0,9 1,8 30,3 37,1 25,1 12,7 26,2 33 8,0 2,7 179,2 kapitel VIL Tabell 11. i kapitel I. B. I. Gemenskapsinitiativ. 15 SME Mecklenburg-West-Pommern, Konver Mecklemburg-Västpommern och Hesse, RETEX Baden- Wurttemberg, Résider Niedersachsen, URBAN Rostock, Interreg Tyskland (Sachsen)-Polen-Tjeckien. 16 Se även kapitel I. B. l. Gemenskapsinitiativ. 192 4. G R E K L A ND 4. 1. Genomforande av strukturstöd per mål 1996 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 av och moderniseringen (på GSR-nivå, 250,7 miljoner omfattas av ett tvärregionalt OP (203,7 miljoner ecu, (CRASH-programmet Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Grekland: för det grekiska GSR (4,8% av Stödet till teknisk utveckling spelar en viktig roll i utvecklingsstrategin gemenskapens anslag). Telekommunikation och telematik, som öppnar dörren till informationssamhället i Grekland, samt FoTU är beståndsdelar som återfinns i samtliga prioriterade områden inom GSR, dvs. intern territoriell integration genom utveckling av basinfrastrukturen, förbättring av livskvaliteten, utveckling av den ekonomiska strukturen, utveckling av mänskliga resurser och främjande av sysselsätning samt minskning av regionala olikheter och brytande av öregionernas isolering genom 13 regionala program. Förbättringen ecu; telekommunikationerna totalkostnad: 452,2 miljoner) är i första hand ämnad att minska nackdelarna med vissa regioners perifer a totalkostnad: belägenhet. Telekommunikationerna 383,8 miljoner) garanterar kontinuiteten med föregående programperiod 1992-1993). Trots uppmuntrande resultat var nätet i slutet av 1993 av måttlig kvalitet (störningsfrekvensen per linje var den högsta i hela unionen och väntetiden på en ny linje mycket lång) och det minst digitaliserade inom unionen, vilket hör samman med att investeringen per invånare är den lägsta i Europeiska unionen. I OP infrastrukturen (ökning av nätets digitaliseringsgrad Telekommunikationer planeras inte enbart att förbättra - RNIS, ATM - och pilottjänster), utan även att till 90% och accelererat införande av avancerad teknologi uppmuntra företagen förvaltningsmetoder till att använda ny teknologi genom utbildningsåtgärder, moderna och stimulering av marknaden för att skapa nya tjänster. Vid sidan om detta multiregionala OP är i allmänhet en målsättning för de flesta förbättringen av kommunikationsnäten och av basinfrastrukturerna regionala OP (Peloponnesos, grekiska fastlandet, Ioniska öar. osv. ) och framför allt för de OP som huvudsakligen är inriktade på utveckling av turism (Norra Egeiska havet, Södra Egeiska havet, osv. ). Även om det inte finns något OP som är särskilt inriktat på utveckling av telematiktillämpningar finns dock flera regionala OP som stödjer en sådan utveckling inom ramen för förbättringen av livskvaliteten (hälsa och social säkerhet) och utvecklingen av mänskliga resurser (utbildning och offentlig förvaltning). En av de viktigaste åtgärderna inom OP Hälsovård t. ex. är utveckling av ett datasystem för hälsovårdsmyndigheterna och modernisering av den vetenskapliga infrastrukturen och utrustningen (telemedicin). Inom OP Utbildning finns ett anslag på 40,5 miljoner ecu (totalkostnad 54 miljoner ecu) för att sammanlänka universitet, tekniska skolor och utbildningsdepartementets nätverk, medan OP Modernisering av den offentliga förvaltningen har en budget på 117,5 miljoner ecu (totalkostnad 235 miljoner ecu) för att förbättra förvaltningen av mänskliga (skatter, tull, finanser och resurser och höja tjänstemännens effektivitet i de ekonomiska budget) genom osv. ) och förvaltningsmetoder. informationssystem, införande av ny förvaltningarna (telematiknät, storskaliga teknik Det största finansiella stödet går emellertid till FoTU. GSR-strategin går ut på att förstärka landets tekniska och ekonomiska kapacitet genom att bygga på de grunder som lades av det första OP för FoTU samt initiativet STRIDE och gemenskapens forskningsprogram. Delområdet FoTU är föremål för ett regionalt OP med 316,2 miljoner ecu i anslag (totalkostnad 579,1 miljoner ecu). Av alla stödområden som programmet licensköp, omfattar är tekniköverföring och nyskapande (accelererad småskaliga tekniköverföring genom informationsnätverken) industriella forskningsprojekt, utveckling av befintliga teknologiparker, förbättring av de sektorer som får det största stödet. Därefter kommer i produktionssektorer av stor ekonomisk betydelse (bioteknik, nya material, osv. ) där ett nära samarbete krävs teknik, nyorientering och utvidgning av inom vetenskap och mellan produktionsenheter forsningsinfrastrukturen, kunskaper, utbildning av nya forskare inom högteknologi och utbildning av tekniker och administratörer inom forskning, teknologisk utveckling och nyskapande. En del av programmet för FoTU med anslag på 7 miljoner ecu har sprida likaledes forskningsresultat för syfte att utveckla nätverket mellan universitet och forskningscentrer (databaser, multimedia, osv. ). Även på regional nivå utgår stöd till FoTU: förnyelse av de mänskliga resurserna genom aktualisering av forskarnas finansiell rangordning: och aktörer till FoTU och att stöd i • Centrala Makedonien (en av de få grekiska regioner som har en viss komparativ fördel tack vare de utbildnings- och forskningsinstituts för postakademisk utbildning, utbyggnad av infrastrukturen på dessa inrättningar (nya kurslokaler och laboratorier) och utveckling av banden mellen forskningsprogram och produktionssektorn (stöd till SME för tillverkning av innovationsprodukter, patentansökningar och överföring av ny teknik i samarbete med universitet och tekniska högskolor). som finns etablerade där) : utveckling av program • Liknande arrangemang planeras på Kreta (som också är en region med stor forsknings- och till FoTU och : 34,2 miljoner ecu (totalkostnad 56,5 miljoner) teknisk utvecklingspotential) nyskapande. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 193 • Västra Grekland: utbyggnad av anläggningarna vid universitetet tekniska teknologogiska forskningen i Grekland. institut, utveckling av dessa inställningars i Patras och på befintliga betydelse för utbyggnaden av den Slutligen, vad gäller utveckling av den ekonomiska konkurrenskraften, särskilt modernisering av industri och tjänster, ger OP Industri och tjänster med anslag på 720 miljoner ecu (totalkostnad 2,8 miljarder) materiellt och kvalitativt stöd till företagens investeringsprojekt som utnyttjar avancerad teknologi. Vidare uppmuntras fiskeriforskningen att utveckla sektorn för fiske, vattenbruk och bearbetning av fiskeprodukter. Tabell V-15: Grekland - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Totalt Strukturfonder Medlemuut % % Offentliga Privata Totalt f t k t o rn icktorn % M a ll 1. 207,6 100% 661,4 5 5 V. 352,0 194,2 546,2 45% OBS: Programpl«neringjfbrfiu»ndco karaktär samt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna kräver en vin fbrsildighet nar det galler tolkningen, särskilt för utgifter i samband mod informatiormamhallet, vilka ofta år knutna till andra omiiden som industrin och FoTU. Flnaniierlng genom atra^tfurfondtrna • FoTU • Tdekonmunikatian • Tdanank MALI Dalgram V-1S; Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu -1996 års priser): Prioriterade områden: Basinfrastrukturer (a) Förbättring av livskvaliteten (b) Ekonomisk konkurrenskraft (c) Mänskliga resurser och sysselsättning (d) Minskning av regionala olikheter (e) Tekniskt bistånd (f) Fördelning per fond: 2. 895,6 1. 456,8 2. 740,4 2. 633,9 4. 541,2 71,1 (t) 32% (01% (a) 20% ERUF ESF EUGFJ FFU Totalt 9. 643,7 2. 638,1 1. 853,0 131,1 14. 265,9 1GSR/32 0P Genomsnitt per OP| Huvudsakliga resultat 1996 (b) 10% (d) 18% (c) 19% 68% 18% 13% 1% 100% 445,8 År 1996 markeras av att stora framsteg har gjorts vad gäller överenskommelserna med de grekiska myndigheterna om de mekanismer som skall inforas för att genomföra programmen. Så inrättades t. ex. ELKE (ett s. k. "onestop-shop "kontor) för produktiva investeringar och MOU (management organisation unit) för att höja ledningskompetensen inom förvaltningen på regional och ministeriell nivå. Användningen av projektregister som planeringsinstrument utvidgades till samtliga program inom GSR och framsteg har gjorts vad gäller inrättandet av särskilda kontor för genomförande av större projekt (EGNATIA S. A. för trafikleden öst-väst, ERGOSE för järnvägsprojekten, KTIMATOLOGIO S. A. för fastighetsregistrering). Dessa kontor beräknas vara i full verksamhet under 1997 och kommer att göra det möjligt att genomföra stora projekt på ett effektivt sätt och följaktligen att förbättra den finansiella verkställandegraden på fältet. Därtill kommer att de grekiska myndigheterna beslutat att större transportprojekt (särskilt vägtransport) skall finansieras genom koncessioner. Systemet förväntas dra till sig privatkapital och göra det möjligt att bygga nya vägavsnitt för vilka det hittills inte funnits tillräckligt med offentliga medel (på nationell och gemenskapsnivå). Ett nytt program antogs 1996. Det handlar om OP Tekniskt bistånd, som i huvudsak omfattar dels åtgärder rörande MOU (management organisation unit), som började förberedas under 1996, dels en åtgärdsplan rörande information och annonsering på GSR-nivå och slutligen åtgärder för tekniskt bistånd vid modernisering av offentliga förvaltningskontor och företag. 194 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Redan igångsatta program som de nationella OP "Järnväg" och "Telekommunikationer" samt de regionala OP "Västra Makedonien" och "Västra Grekland" har fatt tilläggsanslag från ERUF på grund av indcxreglering och blivit föremål för finansiella omprogrammeringar liksom OP "Tekniskt bistånd" och "Stadsutveckling. Budgetändringarna genomfördes för att anpassa dessa program till faktiska förhållanden och är av teknisk karaktär. En mer ingående revidering av samtliga program (omplanering i halvtid) mot bakgrund av erfarenheterna från det praktiska genomförandet och resultaten från de utvärderingar som gjorts beräknas påbörjas hösten 1997. Det nationella OP "Jordbruk" genomförs på ett mycket tillfredsställande sätt bl. a. tack vare de åtgärder som gäller mål 5a-områden, i synnerhet bergsområden och mindre gynnade områden, samt de som gäller skogsområden. Vidare godkändes ett stort antal projekt som berör bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. På grund av de nya prioriteringarna inom detta OP tilldelades en del av indexbeloppen dessa projekt. Årsanslagen för 1997 började redan utnyttjas under 1996 och det första förskottet har redan betalats ut. Några nyskapande åtgärder inom detta OP, med mycket måttliga anslag, har större svårigheter att komma i gång som t. ex. införandet av det geografiska systemet för gemensamt utnyttjande av datasystemen (GIS) som syftar till att åstadkomma en enhetlig och integrerad datahantering. Delområdet landsbygdsutveckling i de regionala OP präglas fortfarande av vissa olikheter i framskridandet från ett OP till ett annat, trots att situationen förbättrats under 1996, och de förseningar som uppstod vid starten har endast delvis hämtats in. Till exempel har genomförandet av vissa OP varit mycket tillfredsställande (Tessaloniki, Södra Egeus, Kreta, Östra Makedonien och Trakien) medan andra inte lyckats helt inhämta de förseningar som uppstod i i inledningsskedet (Epirus, Grekiska fastlandet, Norra Egeiska havet). De övriga OP intar ett mellanläge. Inom OP Fiske - Vattenbruk har en omprogrammering skett samt en deflationsomräkning enligt 1995 års index (1,8 miljoner ecu). Vidare godkändes en analys av sektorerna för bearbetning och saluföring av fiskeprodukter och en särskild åtgärd om förnyad mätning av ett antal fiskefartyg, och dessutom installerades en programförvaltare. Utvecklingen av delprogrammet för fiskeflottan var vid slutet av 1996 tillfredsställande, medan påtagliga förseningar hade uppstått i de övriga två delprogrammen för bearbetning och saluföring av fiskeprodukter respektive vattenbruk. Anslagsutnyttjandet ger dock anledning att anta att situationen kommer att förbättras under 1997 eftersom de åtgärder som beslutats behöver tid för att genomföras. Generellt sett har 1996 varit ett nyckelår för GSR:s framgång i Grekland. Förbättringen av de viktigaste makroekonomiska indikatorerna medförde en återhämtning av privatinvesteringarna. Ökningen av privatinvesteringarna har varit särskilt påtaglig inom OP Industri och tjänster jämfört med 1995. Genomförandet av större projekt med hjälp av koncessioner och följaktligen med deltagande av privatkapital är också på god väg. Dessa faktorer i kombination med påtagligt förbättrade mekanismer för programgenomförande skapar goda förutsättningar för GSR:s framgång i Grekland såväl vad gäller upptagning av finansiella medel på fältet som inverkan på de makroekonomiska indikatorerna och skapande eller bibehållande av varaktiga arbetstillfällen. För övrigt har de grekiska myndigheterna försäkrat att den offentliga investeringsbudgeten för 1997 skulle höjas avsevärt jämfört med 1996 trots att man befinner sig i den svåra situationen att budgetunderskottet måste minskas. Därigenom torde den nationella medfinansieringen av GSR:s åtgärder vara garanterad liksom en hög utnyttjandegrad av anslagen under 1997 och en begränsad återhämtning av de förseningar som konstaterats under perioden 1994-1996. 1996 i programperioden 1994-1999 Grekland intar ett mellanläge bland de länder som omfattas av stödområde 1 vad gäller det finansiella genomförandet av GSR vid utgången av 1996. Om hänsyn tas till de ansökningar om anslagsutnyttjande som de grekiska myndigheterna lämnat in fram till december 1996, men som inte kunnat genomföras under 1996 på grund av bristande budgetmedel, kan situationen för samtliga stnikturfonder sammanfattas på följande sätt: i slutet av 1996 uppgår åtagandena till 46% av de programlagda anslagen och betalningarna till 32% av det sammanlagda stödet (eller 69% av åtagandena). Genomförandegraden är densamma för ERUF och EUGFJ och till och med större än vad Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 195 som planerats inom GSR. De anslag från EUGFJ till det nationella programmet för jordbruk som utnyttjats fram till slutet av 1996 uppgår till 60% och betalningarna till 49% av det sammanlagda stödet för perioden 1994-1999. Vad gäller delprogrammet landsbygdsutveckling uppgår de anslag från EUGFJ som förbrukats fram till slutet av 1996 till 44% för de 13 OP sammanlagt medan betalningarna utgör 29% av det sammanlagda stödet. I övrigt sker framskridandet på fältet i tillfredsställande takt: i slutet av 1996 uppgick genomförandet till 7 1% av de planerade utgifterna för alla fonder sammanlagt (73% enbart för 1996). Av redan nämnda skäl förväntas genomförandetakten öka under 1997. Tabell V-16: Grekland - Ååtgärderper mål -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Program (antagandcftr) Kostnad toult Strukturfonda- • tfld (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % m/o) Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3V(1) Mil 1 Regionala OP OP Ättika (1994) OP Kreta (1994) OP Norra Egeiska havet (1994) OP Södra Egeiska havet (1994) OPEpirus(1994) OP Grekiska fastlandet (1994) OP Västra Grekland (1994) OPloniskaöarna(1994) OP Centrala Makedonien (1994) OP Vlstra Makedonien (1994) OP Makedonien - Trakien (1994) OPPeloponnesos(1994) OPT«saloniki(1994) Inter regionala OP OP Tekniskt bistand (1996) OP Kultur-Turism (1995) OP Postväsen (1995) OP Telekommunikationer (1995) OP Jordbruk (1994) OP Järnvägar (1994) OP Statsutveckling (tunnelbana) ( 1994) OP Grundutbildning (1994) OP Energi (1994) OP Miljö (1994) OP Social utestangning (1994) OP Offentlig förvaltning (1994) OP Vidareutbildning (1994) OP Naturgas (1994) OP Industri och tjänster (1994) OP Fiske-Jordbruk (1994) OP Fonkning - Teknologi (1994) OP Vâgar - Hamnar - Flygplatser (1994) 0 P Halsovård - Socialförsäkring ( 1994) TOTALT 938. 5 435,3 327,9 380,0 346,9 623,0 513,9 228,2 816,9 332,0 689,0 440,2 560,9 84,8 795,6 117,1 383,8 2. 826,7 548,0 1. 566,0 1. 847,6 946,3 515. 0 328. 0 305,4 1. 283. 0 825,4 2. 808,9 311,7 579,1 2. 542,4 339,0 25. 586,4 685,7 312,3 210,2 224,1 236. 5 371,8 310,7 170,7 588,5 244,0 494,3 286,0 375,8 67,3 229,1 78,0 203,7 1. 264,4 329,1 783,0 1. 385,7 352. 1 376,7 246,0 168,6 756,0 354,6 720,0 150,0 316,2 1. 327,4 226,4 13. 844,9 3,4 9. 5 0. 0 33,1 31,9 46. 8 44,4 24,9 161,7 32,1 73,0 6. 8 71,2 13,5 54. 5 0,0 43,4 216,8 85. 4 62,6 0,0 59,8 62. 2 0. 0 0,0 104,7 85,3 0,0 0. 0 47,2 184,5 31,5 1. 590,0 302,1 140,5 89. 8 99,6 125. 1 156. 7 133,9 75,3 336,4 96,5 219,8 91. 8 182. 8 13,5 74,0 10,8 89,3 744,8 223,5 473,6 395,8 212. 5 157. 5 68,8 48,2 313,5 201,7 182,2 42,8 127. 2 640,4 57. 3 6. 127,6 44% 45% 4 3% 44% 53% 42% 4 3% 44% 57% 40% 44% 32% 49% 20% 32% 14% 44% 59% 68% 60% 29% 60% 42% 28% 29% 4 1% 57% 25% 29% 40% 48% 25% 44% 121,2 46. 4 29,0 32,6 62,6 36,8 29,4 17,0 86,2 25,0 55,5 40,2 44,2 6,7 33,0 4. 9 62,2 200,6 10,4 139,2 0,0 112,1 28,1 0,0 10,2 120,4 0. 0 51,6 11. 2 42. 5 164. 5 22,2 1. 646,1 279. 2 119. 5 77,5 76,1 104. 4 121,5 97. 3 56,2 220,4 75,7 t66,9 79,3 131,9 6,7 42,7 5,4 63,9 602,8 120,9 352,1 252. 2 189,3 112 40,2 35. 3 251,9 94,9 143,9 26,7 91. 0 364,7 35,1 4. 403,1 4 1% 38% 37% 34% 44% 3 3% 3 1% 33% 37% 3 1% 34% 28% 35% 10% 19% 7% 3 1% 48% 37% 45% 18% 54% 20% 16% 2 1% 3 3% 27% 20% 18% 29% 27% 16% 3 2% 4. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 Anmärkning: Grekland deltar i samtliga initiativ förutom REGIS och samtliga Initiativprogram (ett per initiativ) antogs 1994 et 1995. Det handlar sålunda om 10 program som genomförs på nationell nivå plus 3 Interreg-program (två REGEN-program och ett program för gränsöverskridande samarbete). Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Grekland: De grekiska INITIATIVprogram ger ett mycket mindre omfattande stöd till teknisk utveckling än de program som omfattas av mål 1. De enda initiativ som direkt berör detta område är SME och Interreg. SME- programmet finns anslag på 2,7 miljoner ecu (totalkostnad 6,7miljoner ecu) för utveckling av telematiktillämpningar för att förbättra de grekiska små och medelstora företagens internationella konkurrenskraft. I INITIATIVprogrammet Interreg Yttre gränser anslås 8 miljoner ecu (totalkostnad 16,5 miljoner ecu) för att stimulera det gränsöverskridande samarbetet mellan Grekland, Albanien och Bulgarien vad gäller basinfrastrukturer och telekommunikationer. I övrigt planeras inom ADAPT-programmet att utveckla nätverk och databaser rörande sysselsättning medan Employment stödjer användning av distansundervisning, distansarbete och multimedia-centrer bland ungdomar och andra mindre gynnade grupper. Vad gäller initiativen för industriell omstrukturering stödjer 196 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Konver utvecklingen av ett datanätverk för att främja omstruktureringen av företag som är beroende av försvarssektorn. År 1996 var ett år av förberedelser inför igångsättningen av Initiativprogrammen SME, Résider, Rechar och URBAN, medan RETEX och Interreg-REGEN Gas framskrider i normal takt. Programmet REGEN Kabel mellan Grekland och Italien har stött på svårigheter vad gäller social acceptans hos de italienska lokala myndigheterna av miljöskäl. Programmet Interreg Yttre gränser var på god väg, men stagnerar för närvarande på grund av den politiska och sociala situationen i grannländerna (Bulgarien och framför allt Albanien). Interreg Grekland-Italien beräknas godkännas under 1997, liksom Interreg II C (delprogrammen torka, översvämning och samarbete inom fysisk planering). Initiativprogrammen SME och REGEN Gas har varit föremål för finansiell omprogrammering och beviljats kompletterande medel tack vare indexregleringen, medan delprogrammet "jordbruk" införlivats i Initiativprogrammet Interreg Yttre gränser. Vad gäller Leader II gjordes under 1996 en slutgiltig utvärdering av de olika lokala gruppers reviderade budgetar och avtalen undertecknades mellan dessa grupper och jordbruksministeriet. De lokala grupper som presenterat ett integrerat program har prioriterats. Åtgärderna kommer att sättas igång konkret under 1997 års gång. För PESCA inrättades ett förvaltningsorgan, men trots ansträngningarna har programmet ännu inte kunnat påbörjas. När det gäller Employment däremot finns f. n. 107 godkända och igångsatta projekt (29 NOW-projekt, 44 Horizon, 34 Youthstart). Delprogrammet NOW stödjer bl. a. införandet av system för rådgivning och yrkesvägledning, däribland för kvinnor i företagsledande ställning. Delprogrammet Youthstart utvecklar åtgärder för utbildning och yrkesvägledning i tillväxtsektorer som turism, miljö och kultur. I delprogrammet Horizon pågår experiment med inrättande av skyddade arbeten, en hittills föga utvecklad företeelse i Grekland, samt uppföljning av handikappade på arbetsplatsen. På grund av de problem som uppstått i Grekland genom tillströmning av flyktingar och invandrare från f. d. Sovjetunionen har dessa projekt fått största utrymmet inom avsnittet Horizon och erhållit 45% av den sammanlagda budgeten. Inom ADAPT har 115 projekt godkänts. Huvudtemat är införandet av ny teknik och nyskapande metoder för att förbättra företagens produktivitet och konkurrenskraft. Såväl inom Employment som inom ADAPT är framför allt den offentliga sektorn initiativtagare till projekten. Den privata sektorns deltagande uppgår dock till 10% av åtgärdenas sammanlagda finansiering. förenklats. Vissa I övrigt bör noteras att övervakningen av övervakningskommittéer är numera behöriga för flera program av gemensamt intresse (t. ex. SME och Résider. Likaså har initiativet SME blivit ett samtalsforum för samtliga åtgärder till förmån för SME som ingår i GSR och i gemenskapsinitiativen. Till slut bör nämnas att genom fördelning av gemenskapsinitiativens reserv har tilläggsanslag till ett belopp av 72,5 miljoner ecu kunnat tilldelas samtliga grekiska program förutom SME. Dessa anslag har framför allt kommit det nya delprogrammet Interreg IIC samt Leader och Konver till godo17. Initiativprogrammen har På det hela taget är det ännu för tidigt att upprätta facit över perspektiven för Initiativprogrammen som i de flesta fall fortfarande befinner sig i inledningsskedet. Interreg-REGEN Gas är med all säkerhet på god väg i kombination med OP Naturgas. Likaså förväntas Interreg Yttre gränser göra framsteg så snart den politiska och sociala situationen i grannländerna återgått till det normala. 17 Se även kapitel I. B. l. Gemenskapsinitiativ. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 197 Tabell V-l 7: Grekland - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Initiativ (antal program) Kostnad totalt Strukturfonds- stöd* (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 ADAPT (1) Employment (1) Leader(1) PESCA (1) SME(l) Rechar(1) Konver (1) Redder (1) RETEX (1) URBAN (1) Totalt (10) Inurreg/REGEN (3)" * Utanför reserven ** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2. 2. 44,6 86,9 263,6 54,6 1565 2,0 203 iS 145,3 67,2 8503 30,1 64,4 148,0 27,1 833 1. 5 12. 9 4,7 87,5 45,2 5043 203 4,6 0,0 223 183 0,2 0,0 0,6 50,2 1,1 117,5 27,4 12,6 22,6 26,8 28,8 1,5 11,5 4,7 62,0 5,6 203/4 % avd) 91% 20% 15% 99% 35% 100% 89% 100% 71% 12% 40% Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3V(1) 4,8 23 0,0 03 92 0,1 0,0 03 255 0,6 43/4 8,4 6,4 113 2,6 14,4 0,8 5,7 23 35,0 23 89,1 28% 10% 8% 9% 17% 50% 44% 50% 40% 5% 18% Denna rapport har utarbetats inom Generaldirektoratet för regionalpolitik och sammanhållning (GD XVI) vid Europeiska kommissionen, i samarbete med generaldirektoraten för sysselsättning, arbetsmarknad och socialpolitik (GD V), jordbruk (GD VI), fiske (GD XIV) samt under medverkan av generaldirektoraten för konkurrens (GD IV), transport (GD VU), miljö, kärnsäkerhet och civilskydd (GD XI), vetenskap, forskning och utveckling (GD XII), telekommunikation, informationsmarknaden och användninga av forskningsresultat (GD XIII), inre marknad och finansiella tjänster (GD XV), energi (GD XVII), Budget (DG XIX), ekonomistyrning (GD XX) samt företagspolitik, handel, turism och näringsdrivande föreningar (GD XXIII). 20 Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 Tabell Ô-1: Allmänna mått på FoTU och telekommunikationer | EL | E | IRL | P | B | DK | D | F | I | NL 1 UK I Skillnad F o T U ( l) Utgifter totalt (% BNP) Privata utgifter (% BNP) Forskare och ingenjörer totalt (% av anställda) Forskare och ingenjörer i den privata sektorn (% av anställda) TELEKOMMUNIKATIONER (2) Telefonlinjer (% av befolkningen) Störningar (för 100 linjer) Digitala linjer (%) Mobiltelefoni (USD) Antal mobiltelefoner (% av befolkningen) Kabel-TV (% av befolkningen) Täckning ISDN (%) Abonnemang ISDN (%) Internetanslutningar (%) 0. 471 0. 871 0. 911 0. 5 1. 69| l. 54| 2. 811 2. 421 1. 38| 2,06| 2,21 0. 68 2. 02 O. lj 0. 52| 0. 55! 0. 12 1. 23| 0. 85| 2. 02| 1,48| 0. 77| 1. 11| 1. 47 0,32 1. 27 l. 4| 2. 2| 5| 1,1 4,4| 3. 8) 5. 91 5. 11 3. 2 4| 4. 6 <). 2| 2. 42 (). 6| 0,55 40. 2 32. 6 60. 6 83. 8 3,7 8 32. 3 0. 2 0. 6 l. 6| 0. 1 2. 4| l. 5| 3. 8| 2. 3| l. 3| l. 6| 2. 8 4. 43 2. 24 54,3 11,3 71. 2 64. 6 9. 1 51,4 85 2. 4 5. 3 -66% -75% -45% -75% -26% + 188% -15% +30% -59% -84% -62% - 1% -89% (1) Källa: Den femte periodiska rapporten om den regionala socio-ckonomiska utvecklingen, referensår: 1992 (2) Källa: Meddelande "Sammanhållningen och informationssamhället" (KOM(97)7 slutlig) Den tekniska utvecklingen går allt snabbare De senaste åren har de tekniska förändringarna accelererat på ett sätt som gemenskapen och dess minst gynnade regioner inte alltid är rustade att möta. I vitboken "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning" åskådliggörs de faktorer och villkor som gäller för en ökad global konkurrenskraft i en situation av allt snabbare ekonomisk, social och teknisk förändring. Å ena sidan skall innovationsprocessen inte längre ses som linjär, utan som ett resultat av en omfattande växelverkan mellan forskningslaboratorier och företag som skapar eller använder ny teknik. Det är efterfrågan på teknologi som syftar till att uppfylla nya växande behov som framkallar denna växelverkan. Nyskapandet i sig tar olika former och gäller lika mycket produkter som tillverkningsmetoder och företagsorganisation. I detta sammanhang bör immateriella investeringar som görs av företagen själva (särskilt små och medelstora företag) prioriteras, liksom överensstämmelsen mellan utbud av och efterfrågan på teknik (särskilt på regional nivå). Forsknings- och utvecklingsverksamheten bör alltså fortsätta genom spridning av resultat och tekniköverföring och stimuleras av nödvändigheten att tillfredsställa nya sociala behov (knutna till exempelvis miljö, hälsa, bioteknik och kultur). infrastrukturerna och de grundläggande till genomgripande förändringar i Å andra sidan leder utvecklingen av informationssamhället företagens organisation och mycket snart även i arbetets organisation och våra levnadssätt. Denna utveckling fordrar stor anpassningsförmåga och vägledning på flera nivåer vilka hör ihop. Förbättringar av telekommunikationstjänsterna är oundgängliga för att få till stånd europeiska kommunikationsnät som täcker hela gemenskapens territorium. Men det är även nödvändigt att sprida användningen av nya program och tekniker för information och kommunikation, särskilt till de små och medelstora företagen, och därför att uppmuntra den teknologiska medvetenheten och FoTU på det området. Man kan dock bara garantera informations- och acceptans av dessa kommunikationstekniken får lämplig utbildning. Det är därför nödvändigt att utveckla en utbildning både för den stora allmänheten och användarna, genom anpassning av skolundervisning och yrkesutbildning, och för producenterna av teknik, genom utbildning och omskolning. förändringar om användarna av den nya 198 5. SPANIEN 5. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Spanien: Mål 1:1 ett antal prioriterade områden inom GSR ges stöd till teknisk utveckling. Stödet utgör sammanlagt 5% av gemenskapsanslagen till GSR. När det gäller FoTU är det i första hand inom ramen för prioriteringen "förbättring av produktionssystemet" som 1,5% av anslagen från GSR är avsedda för de viktigaste ekonomiska sektorerna och för sådana företag där storleken på investeringar i FoTU under 1994 endast uppgick till hälften av gemenskapens genomsnitt. Denna prioritering återfinns på följande olika nivåer och områden: • Främjande av offentlig och. privat verksamhet inom FoTU, incitament till företagsdeltagande i projekt som berör FoTU och nyskapande, finansiera stipendier för utbildning inom den privata sektorn i högt kvalificerade centrer, åtgärder inom multiregionala delområden av GSR och inom vissa regionala OP (Andalusien, Valencia, Extremadura, Galicia, Murcia) för att stödja privatinvesteringar i FoTU och samarbete mellan företag, universitet och forsknings centrer. • Åtgärder till förmån för industri och hantverk: åtgärder inom multiregionala delområden av GSR som genomförs genom OP Regionalt stöd till produktionsverksamheter (387 miljoner ecu, totalkostnad 3,126 miljarder), kom till rätta medföretagens bristande kunskaper på det tekniska området, spridning av ny teknik, företagens deltagande i internationella projekt för industriellt samarbete på teknikområdet, åtgärder inom vissa regionala OP (Andalusien, Castilla-La-Mancha, Castilla-Leôn, Valencia, Asturien, Murcia: stöd till nyskapande produktionsteknik och till tekniköverföring) och vissa övergripande stödåtgärder (Murcia, Andalusien). FoTU spelar även en viktig roll för moderniseringen av sektorn för jordbruk och fiske vars ringa produktivitet ofta beror på den låga tekniska nivån. En av prioriteringarna för Andalusien, Castilla-La-Mancha, Valencia, Murcia, Asturien och Galicia är att sprida de mest ändamålsenliga tekniska metoderna för att förbättra, diversifiera och ge ny inrikting åt jordbruksproduktionen samtidigt som den anpassas till den gemensamma jordbrukspolitiken. På fiskeriområdet kan nämnas att den viktigaste åtgärden i OP Murcia gäller havsforskning för utveckling av vattenbruk Vad gäller att mänskliga resurser har det regionöver gripande delområdet inom GSR som syfte att ge utbildning åt forskare inom företag, forskningscentrer och universitet och att utvidga rollen för de enheter för tekniköverföring som upprättats inom universiteten. Det handlar om åtgärder som ofta genomförs via ett gemensamt stöd avsett för Andalusien, Salamanca, Costilla y Lean och Murcia kompletterat med stöd från de flesta regionala OP. Dessa OP ger stöd till följande : • Utbildningsåtgärder rörande FoTU på företagsnivå (Andalusien och Valencia) och utarbetande av multimedialt undervisningsmaterial för spridning av ny teknik och nya förvaltningsmetoder (Andalusien). • Forskningsprojekt som främjar diversifiering av den ekonomiska verksamheten (Kanarieöarna) och förstärkning av samarbetet mellan offentlig forskning och produktionssektorerna (Cantabria, Castilla-La- Mancha, Extremadura), • Utveckling av infrastruktur och utrustning för FoTU (Cantabria, Valencia, Galicia, Murcia), • Grundforskning, tillämpad forskning samt konkurrens- och konkurrensföregripande forskning (Valencia, Galicia) och universitetsforskning (Murcia, Extremadura). • Spridning av teknisk information (Extremadura). Vid sidan om stöd till FoTU bör särskild uppmärksamhet ägnas åt stödet till telekommunikationer, som uppgår till 2,5% av GSR:s totala budget, eftersom det spelar en viktig roll i utvecklingsplaneringen för de olika regionerna. Stödet är en fortsättning på de ansträngningar som gjordes under föregående programperiod för att minska olikheterna mellan regionerna vad gäller nätverksutbyggnad och offentliga tjänster. Därvid bör påpekas att samtliga OP innehåller planer på att utvidga telekommunikationsinfrastrukturen till hela befolkningen och att modernisera nätverket samt öka dess användning genom införande av nya avancerade tjänster (ISDN: från 37% till 65% år 1999). Mål 2 (1994-1996) : i den strategi som utarbetats för GSR utgör stöd till FoTU och nyskapande en viktig faktor. De sju OP omfattar samtliga ett prioriterat område som gäller FoTU och informationsteknik (sammanlagt 111,3 miljoner ecu på en totalkostnad av 176,8 miljoner). I dessa OP anslås medel från ERUF till finansiering av infrastrukturer (uppförande och utbyggnad av lokaler, anskaffande av vetenskapligt material, inredning av laboratorier), av forskningsprogram och av forskningscentrernas deltagande i åtgärder för teknisk utveckling av SME. Stödet från ESF går framför allt till utbildning av forskare och administratörer som arbetar på forskningscentrer och till stipendier för utbildning på doktorandnivå inom forskning, vetenskap, teknologi och nyskapande. De mest betydelsefulla regionala OP är i detta sammanhang följande: • Aragonien : utbyggnad av den naturvetenskapliga fakulteten vid universitetet i Zaragoza, av laboratoriet för forskning i förbränningsteknik och av Argoniens tekniska institut samt universitetsutbildning (9,4 miljoner ecu, totalkostnad 17,6 miljoner ecu). Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 199 • Katalonien: uppförande och utrustning av fakulteter, av avancerade tekniska institut och av forsningscentrer på livsmedelsområdet samt etablering av ett medelhavscentrum för havsforskning (20,5 miljoner ecu, totalkostnad 42 miljoner ecu). • Madrid : utbyggnad och utrustning av forskningscentrum vid Alcalå de Henares och Carlos III- universiteten, forskarutbildning, universitetsstipendier (26,6 miljoner ecu, totalkostnad 53,5 miljoner ecu). • Navarra : utrustning av det regionala offentliga universitetet och av Navarras teknikcentrum, universitetsstipendier för forskare och stöd till högre utbildning (4,5 miljoner ecu, totalkostnad 9,3 miljoner ecu). • Baskien: utrustning av specialiserade teknikcentrer och universitetsavdelningar, medfinansiering av forskningsprogram i dessa centrer och forskarutbildning (31 miljoner ecu, totalkostnad 67,2 miljoner ecu). Dessa stödåtgärder kompletteras med åtgärder som stödjer uppförande och utbyggnad av teknikparker samt teknisk utveckling inom företagen och som ligger i linje med GSR prioritering att främja företagens konkurrenskraft. t. ex. om utrustning av ett utbildningscenter för avancerad teknik i Zaragoza (Aragonien), Därvid handlar det uppförande av ett teknikcentrum för företag (Balearerna), utbyggnad av teknikparken Alcalå de Henares (Madrid), utvidgning av teknikparken i Zamudio (Baskien), utbyggnad av ett forskningslaboratorium för bilmotorer (Katalonien). Vidare uppmuntras forskningsverksamhet i OP för Katalonien, Rioja och Baskien. I de regionala OP spelar telekommunikationer och telematiktillämpningar en mindre roll. Utvecklingen av dessa områden, särskilt telekommunikationer, stöds dock i ett delområde av GSR som ingår i strategin att prioritera utvecklingen av kommunikationerna. Mål 3 : ESF ger stöd till åtgärder för teknisk utbildning och kompetensutveckling i de mest framtidsinriktade sektorerna och inom ramen för överföring och tillämpning av forskningsmetoder, bioteknik och informationsteknik Projektet för ett modedesigncentrum i Madrid (FUNDISMA) omfattar såväl industriella, kommersiella och tekniska aspekter som marknadsföring och utbildning inom textil- och konfektionssektorn. I projektet ingår utbildningsgsåtgärder för att få in ungdomar i arbetslivet som omfattar teknisk utbildning i nya rit- och produktionsmetoder, varvid teoretisk utbildning följs upp av praktisk tillämpning. Mål 5b : De prioriteringar inom SPD som gäller ekonomisk förnyelse och diversifiering avser att främja mekanisering och utveckling av ny teknik. I SPD Aragonien t. ex. ges stöd till införande av ny teknik i produktionsprocessen i merparten av jordbruksföretagen i Bandenas-området och SPD Baskien ger stimulans till forskningsverksamheter som kombineras med utveckling av högkvalitativa regionala produkter. Dessa åtgärder förstärks med det stöd som går till vetenskaplig och teknisk utbildning och till forkningscentrerna. Sammanlagt uppgår gemenskapsfinansieringen med anknytning till teknisk utveckling i Spanien till 5,1% av strukturfondernas samlade anslag (mål 1, 2, 5b). Tabell V-18: Spanien - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Totalt % Strukturfonder % Medlemsstat Offentliga sektorn Privata sektorn Totalt % Finansiering genom strukturfonderna 2% M i ll 1. 2823 Mil 2 1113 Mil 5b 0,8 1394,4 Totalt OBS: Programplancnngsfdrfarandets karaktär sunt de olik* tillvägagångssätt som intagits av medlemsstaterna 2. 404,2 234,3 13,9 2. 652,4 1. 121,9 121,9 13. 1 1. 256,9 91% 9% 1% 100% 53% 48% 6% 53% 0,0 1,1 0,0 1,1 1. 121,9 123,0 13,1 1. 258,0 47% 52% 94% 47% krtver en viss försiktighet nar det galler tolkningen, särskilt for utgifter i samband med informationssamhället, • FoTU •Talekommunikation • T e l e m a t ik vilka ofta ar knutna till andra områden som industrin och FoTU. 200 MÅL l18 Diagram V-19: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu) Prioriterade områden: Anpassning av produktionssystemet (a) Mänskliga resurser (b) Brytande av isolering (c) Basinfrastruktur (d) Fördelning per fond: ERUF ESF EUGFJ FFU Totalt 14. 998,4 6. 118,7 3. 309,6 1. 008,7 25. 435,4 1GSR/64 0P Genomsnitt per OP| Huvudsakliga resultat 1996 59% 24% 13% 4% 100% 397,4 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 (d)7% (a) 35% (c) 25% (b) 33% Under 1996 antogs elva nya stödåtgärder till ett sammanlagt värde av 703,2 miljoner ecu eller knappt tre procent av GSR:s totala gemenskapsstöd. Åtgärderna omfattar tre större projekt från ERUF, två globala stödåtgärder från ERUF, två OP med anslag från ERUF och EUGFJ och fyra OP med anslag från endast en fond (två med stöd från ERUF och två med stöd från ESF). De tre större projekten gäller energiinfrastTuktur. Det första, gasledningen mellan Gibraltar och Côrdoba, är ett av de 10 prioriterade energiprojekt som beslutades vid toppmötet i Essen i december 1994 och ingår som ett led i utvecklingen av de transeuropeiska energinäten. Det andra, gasledningen Valencia-Cartagena (första fasen Paterna - Callosa del Segura), kommer att vara av strategisk betydelse för hela transportsystemet av naturgas eftersom den möjliggör hopkopplingen med den blivande återförgasningsanläggningen i Cartagena vilket kommer att förbättra tillförlitligheten i gastillförseln till hela nätet. Det tredje större projektet gäller ombyggnad av anläggningarna för lossning av tankbåtar för transport av metangas i Huelva och kommer att öka Huelvas kapacitet att ta emot naturgas i flytande form vilket innebär en i hela diversifiering av transportsystemet av naturgas på den iberiska halvön. Projektet kommer även att bidra till ökad diversifiering på energiområdet och till miljöförbättringar. tillförselmöjligheterna och en förbättrad säkerhet och flexibilitet En av de globala stödåtgärderna är stödet till IDAE (Instituto para la Diversificaciôn y el Ahorro Energético - Institutet för diversifiering och besparingar på energiområdet) som är en åtgärd från ERUF. Åtgärden har till syfte att öka energieffektiviteten och främja användningen av förnybara energikällor. Stödet till Castilla-La-Mancha syftar till att införa finansiella produkter som är bättre anpassade till de faktiska förhållanden som råder för företagen i regionen. Två av de nya OP som antogs gäller ERUF. Det första är OP PITMA II {Programa Industrial y Tecnolôgico Medioambiental - Industriellt och tekniskt miljöprogram) som dels syftar till att utvidga utbudet av tekniska metoder, apparatur, "gröna" produkter och miljötjänster till industri, dels vill minska eller helt eliminera de föroreningar som förorsakas av industrin och dess produkter. Det andra är OP Teknisk assistans som avser att ge stöd till administrativa organ för att få optimala resultat med avseende på programmering, handläggning, förvaltning och utvärdering av de olika former av stöd som ges inom GSR. Två av dessa OP finansieras huvudsakligen av EUGFJ. Det gäller OP Ekonomisk utveckling och diversifiering av landsbygdsområden och programmet för teknisk assistans till uppdatering av statistik. Vad gäller genomförandet av GSR under 1996 som helhet bör påpekas att övervakningskommittén för GSR vid sitt sammanträde i december beslutat att införa en ny delprioritering "Informationssamhället". Syftet är dels att öka användningen av de senaste utvecklingarna på dataområdet inom den offentliga förvaltningen, vid sysselsättningsskapande åtgärder och vid tekniska innovationer, dels att skapa lika villkor vad gäller tillgång till information. Därtill kommer att kommissionen har begärt en undersökning för att förenkla och rationalisera genomförandet av stödprogrammen med hjälp av ett övervaknings- och kontrollsystem för att undvika att stöd ackumuleras. I fråga om utvärdering har 18 Stödberättigade områden: Andalusien, Asturien, Kanariöarna, Cantabria, Castilla-Leön, Castilla-La-Mancha, Extremadura, Galicia, Murcia, Valencia, Ceuta, Melilla. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 redan rapporterna övervakningskommittéerna. GSR-rapporten skall utarbetas under andra halvåret 1997. presenterats färdigställts första fasen och om för 201 de olika 1996 i programperioden 1994-1999 9 5% av GSR:s ursprungliga anslag har programlagts ( ett belopp på 769,4 miljoner ecu i anslag från ERUF återstår att programläggas). De autonoma regioner som kommit längst i genomförandet är Valencia, Ceuta, Kanarieöarna, Cantabria och Galicia. Den prioritering som avancerat mest är "Regional integration och sammankoppling" följd av "Utveckling av den ekonomiska strukturen" och "Ekonomiska basinfrastiiikturer". På institutionell nivå är det stadsförvaltningen som kommit längst, följd av regionalförvaltning, offentliga företag och lokalförvaltning. Fiskeriprogrammet har förbrukat 100% av 1994 års anslag, 8 0% av 1995 års anslag och 2 5% av 1996 års anslag vilket innebär att andra förskottet för budgetåret 1996 får utbetalas till medlemsstaten ( 3 4% av de planerade anslagen för perioden 1994-1999). Årsplaneringen omprogrammerades i november varvid 56 miljoner ecu överfördes från 1995 års anslag till 1996 och beloppet från indexregleringen för 1995/94 tillfördes 1996 års anslag. M Å L 219 Diagram V-20: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu -1996 års situation och priser): Fördelning per sektor: Produktionsmiljö (a) Mänskliga resurser (b) Planering och rehabilitering (c) Miljöskydd (d) Tekniskt bistånd (e) Fördelning per fond: (c) 15% (d)4% ( , ) 1% ERUF ESF Totalt 787,6 208,6 996,2 1 GSR /8 OP Genomsnitt per OP| 1996 i programperioden 1994-1996 79% 21% 100% 124,5 (b) 28% (a) 52% finansieras De åtta OP som inom GSR 1994-1996 utvecklade sig som planerat under 1996. Åtagandena för dessa OP avslutades och ounyttjade anslag överfördes till 1997-99. Avslutningen beror på att åtagandena för vart och ett av dessa OP genomförts på fältet före slutet av december 1996. Dessa åtaganden utgör ett strukturstöd från gemenskapen på 990 miljoner ecu dvs. 8 8% av det stöd som ursprungligen planerats inom GSR. Strukturstödet består dels av ett belopp på 781,4 miljoner ecu från ERUF (dvs. 9 0% av det ursprungliga anslagsbeloppet), varav 368,3 miljoner ecu utbetalats i medlemsstaten under perioden 1994-1995, dels av ett belopp på sammanlagt 208,6 miljoner ecu från ESF (dvs. 8 0% av det ursprungliga anslagsbeloppet), varav 98,6 miljoner ecu utbetalats under 1994 och 1995. I och med avslutningen tillförs programperioden 1997-1999 ett belopp på 139,3 miljoner icke utnyttjade anslag ( 1 2% av GSR:s ursprungliga anslag) plus 16,1 miljoner ecu20 från ecu indexregleringen av G SR för 1995 och 1996. Dessa båda belopp gäller GSR:s sju regionala OP och varierar i storlek från 6% (Baskien) till 3 8% (Aragonien) av de ursprungliga anslagen till dessa OP. 19 Stödberättigade områden: Aragon, Balearerna, Katalonien, La Rioja, Madrid, Navarra, Baskien. 20 Detta belopp fördelades mellan 5 OP : Katalonien (6 miljoner ecu), Baskien (5 miljoner), Madrid (3 miljoner), Aragon (1,1 miljoner) och Navarra (1 miljon). 202 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell V-19: Mål 2 - Spanien- Översikt av genomförandet under 1994-1996 per fond och GSR prioritering (miljoner ecu) Prioriterade områden: ERUF ESF Totalt 1. Sysselsättning och företagens konkurrenskraft 2. Miljöskydd 3. Forskning, teknik och förnyelse 4. Transporter knutna till ekonomisk verksamhet 5. Lokal utveckling och stadsutveckling 6. Tekniskt bistånd Totalt 240,3 22,1 77,7 269,9 167,6 3,9 781,4 31% 3% 10% 35% 21% 0% 100% 100,9 0,0 47,5 48% 0% 23% 341,2 22,1 125,2 34% 2% 13% 0,0 0% 269,9 27% 55,4 4,8 208,6 27% 2% 100% 223,0 8,6 990,0 23% 1% 100% Förberelser inför perioden 1997-1999 De spanska myndigheterna presenterade i augusti 1996 sin omstruktureringsplan för 1997-1999 samt åtta förslag till OP (en stödåtgärd från ERUF/ESF för vardera av de sju stödmottagande autonoma regionerna och en multiregional stödåtgärd från ESF till samtliga regioner). Trots kommissionens rekommendationer bestämde sig den spanska centralregeringen, i likhet med perioden 1994-1996, för ett trestegs förfarande (omstxiiktureringsplan, GSR och OP). Planen är i likhet med GSR 1994-1996 uppdelad på sex prioriterade områden och innebär att en och samma medfinansieringsgrad (50 procent) erbjuds för samtliga åtgärder21. Den föreslagna fördelningen av gemenskapsstöd är 1023 miljarder ecu från ERUF och 295,2 miljoner från ESF. Förberedande sammanträden mellan centralregeringen och kommissionen ägde rum i oktober och december 1996. Som en följd av GSR:s godkännande kommer omfattande ändringar att behöver göras i förslagen till OP med hänsyn till de prioriteringar som görs i GSR och de anslagsbelopp som överförts till perioden 1994-1996. MÅL 3 OCH 4 ESF Diagram V-21: Mål 3 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu- 1995 års priser): Prioriterade områden: Integration i yrkeslivet av långtidsarbetslösa (a) Integration av unga arbetssökande i yrkeslivet (b) Integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden (c) Lika möjligheter för män och kvinnor på arbetsmarknaden (d) (c) 11% (d)4% 519,9 743,7 165,7 (b) 50% 65,2 1. 494^5" / GSR/11 OP Totalt) (a) 35% Genomsnitt per OP| 135,9 År 1996 var andra året för genomförandet av GSR för mål 3 som antogs för perioden 1994-1999 och vars strategi går ut på att underlätta tillträdet till arbetsmarknaden samtidigt som det aktiva sökandet efter arbete ges stöd, att höja yrkeskunskaperna sätt att fungera, att ge incitament till skapande av ny sysselsättning och slutligen att förbättra yrkeskvalifikationen genom att reformera systemet för yrkesutbildning. GSR:s resurser koncentreras på att utvidga tillgången till utbildning och förbättra utbildningens kvalitet samt på att öka stödet till olika metoder för integration i arbetslivet (varvad utbildning, praktiktjänstgöring, platsförmedling). Fyra av de elva OP (eller 71% av anslagen) förvaltas av nationella organ och sju (29% av anslagen) av de autonoma regionerna. Den genomsnittliga genomförandegraden är tillfredsställande eftersom 1996 års anslag, dvs. 244,1 miljoner ecu, förbrukats till 100% och betalats till 75% i form av förskott. Inom ramen för öveirakningen förstärktes 21 Den regionala fördelningen av de nya anslag som tilldelats Spanien för denna period (1,318 milljarder ecu) är följande: Aragon 82,9 miljoner ecu, Balearerna 13,1 miljoner, Katalonien 636,5 miljoner, Madrid 178,2 miljoner, Navarra 25 miljoner, La Rioja 14,7 miljoner, Baskien 367,6 miljoner. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 203 kommitténs roll vad gäller partnerskap och strategi. Kommittén ser till att det tillvägagångssätt som fastställts i programplaneringsdokumenten följs och godkände vissa programändringar med hänsyn till målsättningarna, prioriteringarna och den faktiska behovsutvecklingen på arbetsmarknaden. Vidare upprättades en teknisk utvärderingsgrupp för att bistå kommittén i sitt arbete med den mellanliggande utvärdering som skall genomföras under 1997 (under utnyttjande av anslag avsedda för teknisk assistans). Diagram V-22: Mål 4 - Sammanfattning av programplaneringen Prioriterade områden: Föregripande, orientering, rådgivning (a) Fortbildning av arbetstagare (b) Tekniskt bistånd (c) ESF 1SPD Totalt 36,9 308,4 23,3 368,6 1994-1999 (miljoner ecu-1994 års priser): (c) 6% (a) 10% (b) 84% Genomförandegraden för SPD för mål 4 har inte nått upp till den planerade nivån, men förbättrades kraftigt eftersom 53% av de disponibla anslagen för 1995 har förbrukats (i detta belopp ingår såväl 1995 års anslag enligt de ursprungliga planerna som outnyttjade belopp som överförts från 1994). En finansiell omplanering blev dock nödvändig i december 1996 för att överföra outnyttjade belopp från 1995 års anslag till 1996, 1997, 1998 och 1999. Kommissionen erinrade om vilka prioriteringar som gäller för SPD ur kvalitativ synpunkt, nämligen utbildning i små och medelstora företag, prioritering av arbetare med mycket låg utbildning och främjande av lika möjligheter för kvinnor och män. Vidare lades tonvikten på utbildningens tvärgående karaktär inom mål 4, dvs. att koncentrera åtgärderna på utveckling av tvärgående kompetenser som är gemensamma för flera sektorer, samtidigt som vikten av kopplingen mellan framtidsstudier och utbildning betonades. MÅL 5a jordbruk Tabell V-20: Sammanfattning av planeringen av genomförandet 1994-1999 (miljoner ecu - 1996 års situation och priser) Totalt 276,0 Åtgärdt Produktion Gemenskapsinitiativ 157,0 119. 0 % 57% 43% Prognosen för genomförandet av de åtgärder som gäller förbättring av produktionsstiTikturerna reducerades till 157 miljoner ecu för perioden 1994-1999 (exklusive stödet till sektorn för grönsaker och frukt) vilket skall jämföras med de 207 miljoner ecu som planerades ursprungligen 1994. Spanien beslutade nämligen tmder 1996 att anslag som från början var avsedda för dessa åtgärder delvis skulle överföras till stödåtgärder för bearbetning och saluföring av produkter. Beslutet om motsvarande SPD kommer att fattas under 1997. Ändringen innebär att största delen av stödet går till investeringar (46 miljoner ecu) och därefter till mindre gynnade regioner (43 miljoner) och till unga jordbrukare (35 miljoner). Under de år som följde efter utarbetandet 1994 av ett SPD om bearbetning och saluföring av produkter har genomförandet av åtgärden kunnat normaliseras. Kommissionen beviljade de regioner som inte omfattas av mål l22 sammanlagt 68 miljoner ecu (32 miljoner för 1995 och 36 miljoner för 1996) för 496 investeringar motsvarande ett stödberättigat kostnadsbelopp om 313 miljoner ecu (146 miljoner 1995 och 167 miljoner 1996). Drygt 50% av investeringarna inom och utanför mål 1- området gäller sektorn för grönsaker och frukt och köttsektorn. 22 Stödet från EUGFJ uppgår till 351miljoner ecu (120 miljoner under 1995 och 131 miljoner under 1996). Den sammanlagda kostnaden för de 1235 stödberättigade miljoner 1995 och et 427 miljoner 1996). investeringarna uppgår till 821 miljoner ecu (394 204 MÅL 5a fiske Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Diagram V-23: Mål 5a fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu) Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) Vattenbruk (d) Skyddade havsområden (e) Anläggningar i fiskehamnar (f) Bearbetning och saluföring av produkter (g) Säljfrämjande åtgärder (h) Socioekonomiska åtgärder (i) övriga åtgärder (j) Totalt FFU 40,6 0,0 35,9 7,2 1,8 6,0 23,9 1,8 pm 2. 4 121,9 (h)2% (j)2% (1)0% (g) 20% (a) 33% (c) 30% Genomförandet av SPD har uppnått 100% av 1994 års anslag, 80% av 1995 års anslag och 25% av 1996 års anslag, vilket innebär att andra förskottet för budgetåret 1996 kunde utbetalas till medlemsstaten. En omprogrammering har dock blivit nödvändig för att överföra 8 miljoner ecu från 1995 års anslag till 1996 och för att ta hänsyn till 1995/94 års indexreglering i årsanslagen för 1995 och 1996. MÅL 5b23 Diagram V-24: Mål 5b - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (1994 års priser): Befolkning (1000 inv. ) Yta (km2) 1. 731 85. 223 miljoner ecu Fördelning per fond: EUGFJ ERUF ESF Totalt 414,6 160,8 88,6 664,0 7SPD Genomsnitt per SPD| (d) 10% (c) 22% 62% 24% 13% 100% 94,9 (a) 13% (a) 31% • Basinfrastrukturer (a) IDrverttflering av den ekonomiska verksamheten (b) I Skydd av naturresurser (c) • Förbättring for landsbygdsboende (b) 24% • Mänskliga resurser (e) Genomförandet av SPD för mål 5b har framskridit på ett tillfredsställande sätt under 1996 både vad gäller det finansiella och det praktiska genomförandet. Dessa framsteg innebär att 50% av anslagen utnyttjats i slutet av 1996 och att 36% betalats ut. Situationen är mycket tillfredsställande vad gäller EUGFJ (4 regioner har börjat utnyttja 1997 års anslag i förtid), men problematisk vad gäller ESF där två regioner i slutet av 1996 knappt utnyttjat 25% av de anslag som planerats för hela perioden. Stödet till fyra av sju SPD (Balearerna, Rioja, Navarra, Baskien) har indexreglerats, varigenom dessa program fick tilläggsanslag på sammanlagt 2,9 miljoner ecu. Övervakningskommittéernas verksamheter inriktades huvudsakligen på att dels godkänna programmen för teknisk assistans till varje region, vilka delats upp i tre delar ( information rörande de åtgärder som planeras inom SPD, tekniskt stöd vid genomförandet och utvärdering), dels fördela de tilläggsanslag som härrör från indexuppräkningen för 1995-96 och tilldelats finansieringen av dessa tekniska assistansprogram (tilläggsanslagen utgör i genomsnitt 0,2% av de offentliga utgifter som avsatts till dessa program) och slutligen förstärka de åtgärder som har kommit längst. Det största arbetet har dock lagts ner på utvärderingsfrågor varvid särskilt följande punkter är nämnvärda: genomförande av värderingsbarhetsundersökningar förbättra underlaget för förhandsutvärderingen och förbereda arbetet med den mellanliggande utvärderingen, godkännande av kravspecifikationen och val av utvärderare för den mellanliggande utvärderingen ( fyra regioner har anlitat universitet och tre har anlitat privatföretag för att genomföra utvärderingen) samt anordnandet inom ramen för den nationella övervakningskommittén av ett seminarium kring utvärdering av programmen för landsbygdsutveckling med deltagande av utvärderarna från de sju regionerna. regionerna för att i de sju 23 Stödberättigade områden: Aragon, Balearerna, Katalonien, La Rioja, Madrid, Navarra, Baskien. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 205 Tabell V-21: Spanien - Åtgärder per mål -1996 i programperioden 1994-1996/99 (miljoner ecu) Program (antagandcår) Måll Regionala OP GS Castilla-La-Mancha (1 ) (1996) OP Ceuta et Mellila (2) (1996) OP Handel och turism (2) (1996) SP Gazoduc Gibraltar-Cordoue ( 1 ) ( 1996) SP Naturgasanlaggningar Huelva ( 1 ) ( 1996) GS Andalusien (1995) OP Andalusien (3) (1993) OP Cantabria (2) (1995) GS Salamanca (1995) GS Sodical (Castilla-Léon) (1995) OP Andalusien (1) (1994) OP Andalusien (2) (1994) OP Asturien (1)( 1994) OP Asturien (2) (1994) OP Asturien (3) (1994) OP Kanarieöarna (1) (1994) OP Kanarieöarna (2) (1994) OPKanarieosma(3)(1994) OP Castilla-La-Mancha (1) (1994) OP Castilla-La-Mancha (2) ( 1994) OP Castilla-La-Mancha (3) (1994) OPCastilla-Leon(l)(1994) OPCastille-Leon(2)(l994) OPCastille-Le6n(3)(l994) OP Ceuta (1) (1994) OPDonanaFas2(4)(1994) OPExtremadura(l)(l994) OP Extremadura (2) (1994) OP Extremadura (3) (1994) OPGalicien(l)(1994) OP Galicien (2) (1994) OP Galicien (3) (1994) OPMdilla(1994) GSMurcia(l)(1994) OP Murcia (1) (1994) OP Murcia (2) (1994) OPMurcia{3)(1994) OP Intcrregionalt Cantabria ( 1 )( 1994) OP Interregional! Cantabria (3) (1994) OP Regionalt Cantabria (1 ) ( 1994) OP Valencia (1) (1994) OP Valencia (2) (1994) OP Valencia (3) (1994) Interregionala OP OP Uppdatering av statistiska uppgifter (1996) OPTekniskt bistånd (1) (1996) OP Landsbygdsutveckling (1996) SP Gazoduc Valencia-Cartagene ( 1 ) ( 1996) GSIDAE(I)(1996) OPP1TMAH (1-5) (1996) OP Tekniskt bistand (3) (1995) GS Handelskammare ( 1995) OP Regionalt stod (1994) GS Konkurrenskran SME (1994) (1) OP med stod endast från ERUF (2) OP med stod endut från ESF (3) OP med stod endast från EUGFJ Kostnad totalt Strukturfondj- ftfld _1D Åtaganden 1996 Åtags oden 1994-1996 21 ff)/(U Betalaiagar 1996 Betalaiagar 1994-1996 ö) % PH» 41. 4 16 J 27,5 298. 5 27,4 1. 894,5 575. 3 12,0 39. 1 43,1 5. 559,0 440,4 1. 410,8 41. 6 116,5 1. 179,4 218. 2 154,4 1. 779,5 47,5 628,5 2. 752,3 172. 6 746. 3 70,9 225,5 1. 577,5 209,9 299,8 2. 493,4 242,0 464,1 82,4 518. 0 767,3 59,4 127,3 536,6 110,8 158. 6 3. 691,7 418,4 274,2 79,4 26,7 5382 60. 7 964,6 623,7 18,4 37. 0 3. 125,9 344,9 6. 5 13. 1 20. 6 99,0 7. 3 223,9 342,0 9,0 12,9 6. 5 2. 938. 9 330,3 809. 2 312 81,1 694,7 185,4 80,7 936,6 35,6 288,4 1. 612,6 129,4 381. 1 47,4 146,6 1. 011. 9 167,9 169,8 1. 544,5 181,5 303,5 42,1 79^ 487,3 44,6 55,6 343,0 54,3 105,0 1. 207,9 313. 8 103,5 59,6 20,0 275,4 23,8 118,3 59,7 13,8 192 387,0 241,5 1. 6 13. 1 20,6 89,8 7,3 34. 7 29,8 0,0 0,0 0,0 613,7 62,6 213,1 5,3 162 1372 0,0 9,7 203,9 6. 3 37,9 381,3 44,5 66,3 7,1 02 155,8 45. 7 24,8 296,1 29,5 59,5 122 13,3 0,0 12,3 8,1 113,0 11,7 0,4 210,1 54,0 22. 5 20,1 8,0 41,4 23,8 23,7 7,7 0,0 0. 0 55,6 36,0 1. 6 13. 1 20,6 89,8 7. 3 102,7 133,5 1. 4 6. 3 3,6 1. 647,6 136,6 516,0 15,8 41. 3 505,6 54,8 39. 5 514. 0 18. 0 1232 784,4 642 171. 6 35. 4 58. 1 372. 0 67. 1 722 1. 102,7 782 142,1 28,1 25,6 228. 7 17,9 25,5 247,7 17,0 15,0 936,4 181,3 54,9 20,1 8. 0 41,4 23. 8 23. 7 7. 7 2,0 1. 1 220,1 102,7 25% 100% 100% 91% 100% 46% 39% 15% 49% 55% 56% 41% 64% 51% 51% 73% 30% 49% 55% 51% 43% 49% 50% 45% 75% 40% 37% 40% 43% 71% 43% 47% 67% 32% 47% 40% 46% 72% 31% 14% 78% 58% 53% 34% 40% 15% 100% 20% 13% 14% 6% 57% 43% 0,8 3. 9 10,3 71. 8 5. 8 54,3 58,5 0,0 1,9 0,0 159,4 56,6 122,5 5. 0 17,3 66,4 0. 0 122 102,0 5,8 41. 3 225,7 33,1 62,8 8,6 17. 5 972 332 322 318,4 23. 6 65. 4 4,4 16,8 67,8 9,9 122 66. 9 6. 0 02 174,1 51,8 25,5 10,0 4,0 20,7 19,0 0,0 0,0 0,0 0. 6 44. 5 24,1 0. 8 3. 9 10,3 71,8 5,8 54. 3 110. 3 0. 7 5. 0 1. 8 986. 5 105,4 282,3 13 J 37. 4 342. 3 27,4 36,1 374. 5 14. 3 95,5 548,1 43,0 147,1 312 46,4 270,1 43,8 60,9 776,9 61,0 131,5 13. 4 22,9 196. 6 11. 9 23. 3 121,4 102 7,5 623. 7 147. 0 51. 4 10. 0 4,0 20,7 19,0 0,0 0,0 1. 0 0. 6 191. 9 77,5 12% 30% 50% 73% 80% 24% 32% 8% 39% 28% 34% 32% 35% 43% 46% 49% 15% 45% 40% 40% 33% 34% 33% 39% 66% 32% 27% 26% 36% 50% 34% 43% 32% 29% 40% 27% 42% 35% 19% 7% 52% 47% 50% 17% 20% 8% 80% 0% 0% 7% 3% 50% 32% (4) Inklusive anslag all nyskapande åtgärder (budgetpost B2- 1820) (5) Industriellt och tekniskt program for miljon Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Kostnad totalt Strukturfonds- stöd (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3V(I) 828. 6 447. 6 3 028,6 3 433,7 479. 4 812. 5 1 953,6 72,2 416. 6 1 685,6 472,6 0. 5 50 001. 0 148,7 57. 6 4 665,3 64,9 327,1 102. 6 1 889,0 64. 7 7 319. 9 45,1 28,8 210,3 9. 6 250,2 94,6 279,2 75. 6 1 364,4 730,6 201. 2 3 289,6 1 045,0 0. 2 1045,1 396. 7 396. 7 793. 4 580,6 262,5 1 220,0 2 575. 3 342,2 580,6 1 465,2 54,2 299,2 1 003,7 143,2 0. 5 25 435. 9 40,5 8,7 448. 2 8,5 128,3 21. 4 311,6 29. 1 996,2 20,3 12,9 94. 6 4. 3 112,6 42,6 125,7 34,0 614,0 323. 8 90. 5 / 4S0. 3 368,6 0. 2 368,8 157,0 119. 0 276,0 0. 0 41. 3 215. 3 56-1. 2 60. 5 0,0 246,6 14,3 0,0 158,3 26. 3 0. 3 4 614,8 39. 0 -0,2 159,2 -0,5 49,1 0. 0 130. 6 0. 0. 377,2 0,3 0,0 15. 8 0,0 6. 9 10,3 21,0 0,1 110,7 44. 1 30. 6 239,9 49,5 0. 0 49,5 0,0 25. 0 25,0 96. 8 138,8 658,8 1 340. 4 196. 1 193. 5 565,6 19. 9 92,7 462,8 52,8 0. 3 12 987,3 52,8 10,2 44S. 2 11. 4 128,3 22. 8 323. 0 17% 53% 54% 52% 57% 33% 39% 37% 31% 46% 37% 66% 51% 131% 117% 100% 134% 100% 107% 104% 39. 7 1 036. 4 137% 104% 20. 3 12,9 46. 9 4. 3 43. 7 23. 8 62,3 34,0 277,8 102,4 38. 0 666. 5 167,6 0. 2 167,8 51,7 50. 7 102,4 100% 100% 50% 100% 39% 56% 50% 100% 45% 31% 42% 45% 45% 99% 46% 33% 43% 37% | 326. 41 I2I. 9| 19. 9| 59. 7| 49%| 147. 3 763,6 366. 7 184,7 112. 9 162. 8 82,1 / H20. I 64 595. 4 46. 5 298. 6 148,0 39,7 49,3 57,8 27. 1 666. 9 29 346. 0 10. 1 80,5 27,8 13. 5 7,9 24,9 7. 6 172,3 5 498. 7 18. 3 159,4 62. 4 19,7 19. 2 41. 4 14. 0 334,4 15 354. 5 39% 53% 42% 50% 39% 72% 52% 50% 52% 0,0 20,6 205. 7 682. 4 55. 8 48,4 281,9 10. 5 1,6 229. 5 25. 1 0. 0 3 833. 6 16. 8 2. 6 55. 3 3. 2 38. 3 0. 0 30. 3 12. 8 159,3 2,8 2. 0 8. 9 0,2 9. 6 9. 8 20. 3 2,3 143. 6 53. 0 19. 6 272,1 10,0 0. 0 10,0 8. 7 20. 0 28. 7 32. 7| 6. 7 53. 3 21. 3 11. 0 6,1 21. 3 4,7 124,4 4 460,9 48,4 69,4 525. 6 1 252. 9 108. 5 125. 8 527. 6 13. 3 51. 8 338. 7 47. 5 0. 0 9 403,6 23. 7 7. 8 275,7 9,1 67,8 16. 7 178,7 27. 7 607,2 5,4 3,0 31. 9 0. 9 32. 2 19. 9 46. 1 4. 8 255,7 93,6 23,3 516. 7 75,9 0. 2 76,0 44,0 40,5 84,5 8% 26% 43% 49% 32% 22% 36% 25% 17% 34% 33% 4% 37% 59% 90% 62% 107% 53% 78% 57% 95% 61% 27% 23% 34% 20% 29% 47% 37% 14% 42% 28% 26% 35% 21% 99% 21% 28% 34% 31% 42. 7| 35% 13,4 110,1 45. 9 14. 9 13,9 35,4 9. 2 242,8 10 973,6 29% 37% 31% 38% 28% 61% 34% 36% 37% 206 Program (antagandeår) OP Lokal miljö (1994) OPFORCEM0994) OP Livsmedelsindustri (1994) OPINEM(6)(1994) OP Vetenskaplig infrastruktur (1994) OP Lokalt (1994) OP Utbildningsministeriet (1994) OP Ministerier (1994) OP Självstyrande organ (1994) OP Fiske (1994) GS Industriell teknik (1994) Tekniskt bistånd Mål 2* Regionala OP OP Aragon (1995) OP Balearerna (1995) OP Katalonien (1995) OP Rioja (1995) OP Madrid (1995) OP Navarra (1995) OP Baskien (1995) Interregionala OP OP Interregional! (2) (1995) Mål 3 Regionala OP OP Aragon (1994) OP Balearerna (1994) OP Katalonien (1994) OP Rioja (1994) OP Madrid (1994) OP Navarra (1994) OP Baskien (1994) Interregionala OP OP Divers organismes (1994) OPINEM(6H1994) OP Interregional! (1994) OP Universitet (1994) Mål 4 SPD Spanien (1994) Tekniskt bistånd Totalt Totalt Totale Totalt Mål 5a jordbruk Prognos Spanien förordn. 2328/91 (1994) SPD Spanien förordn. 866 et 867/90 ( 1994) Totalt Mål 5a fiske SPD Spanien (1994) Mål 5b SPD Balearerna (1995) SPD Aragon (1994) SPD Katalonien (1994) SPD Rioja (1994) SPD Madrid (1994) SPD Navarra (1994) SPD Baskien (1994) Totalt TOTALT • Belopp citer avdrag fiir överföringar till 1997-1999 ( I ) OP med stöd endast frän ERUF (2) OP med MikJ endast från ESF (3) OP med stöd endast från EUGFJ (4) Inklusive anslag till nyskapande åtgärder (budgetpost I (5) Industriellt och tekniskt program för miljön (6) Nationell offentlig urblcsföirncdling Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 207 5. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativen 1996 Anmärkning: Spanien deltar i samtliga gemenskapsinitiativ. Varje initiativ genomförs genom ett nationellt samlat program, förutom Leader (17 globala bidrag till varje autonom region, varav 10 i regioner som omfattas av mål 1). 23 av dessa GI-program och två Interreg-program antogs 1994 och 1995. Fem av de sex program som återstod att godkännas (Interreg Spanien-Frankrike, Interreg Spanien-Marocko, Rechar, Résider, SME) antogs under 1996 (återstår Konver-programmet). totalkostnad 36,9 miljoner) samt Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Spanien : Programmet SME är det som faster största vikten vid teknisk utveckling. I syfte att höja konkurrenskraften i de små och medelstora företagen ger programmet stöd till utbildning i och spridning av informationsteknik till FoTU (56,9 miljoner ecu, totalkostnad (13,5 miljoner ecu, 134,4 miljoner). Dessutom syftar dessa åtgärder till att förbättra företagens telematikförbindelser för att underlätta kontakter med kunder, leverantörer och förvaltningen. Samtliga prioriteringar genomförs genom programmet ARTE, som genom olika åtgärder uppmuntrar SME att använda sig av avancerad kommunikationsteknik: stöd till nya initiativ genom finansiering av undersökningar, analyser och tekniska utvärderingar för enskilda SME eller för erbjuda företagen tekniska tjänster. företagsgruppers räkning och utbyggnad av centrerna för att Interreg-programmen med Frankrike, Portugal och Marocko avsätter merparten av sin budget för införande av avancerade teknisk utveckling telekommunikationstjänster (10,4 miljoner ecu, totalkostnad 24,8 miljoner). till dragning av optiska fiberkablar och Vad gäller ADAPT uppmuntrar GI-programmet samarbetet mellan forsknings- och utbildningscentrer och den offentliga och privata sektorn, medan EMPLOYMENT lägger tonvikten dels på telematiktillämpningar (9,8 miljoner ecu, totalkostnad 15,1 miljoner) som ett medel för att undanröja ett antal hinder för de handikappade, dels, inom ramen för NOW, på utnyttjande av databaser. Programmet REGIS till slut ger finansiellt stöd till upprättandet av ett avancerat kommunikationscentrum som skall vara en katalysator för den internt genererade utvecklingen på Kanariöarna genom tekniköverföringar mellan universiteten och den privata sektorn och genom projekt som har till syfte att införa avancerade tjänster och infrastrukturer i en stor del av de ekonomiska sektorerna. Därtill kommer stöd till forskning och teknisk utveckling som upptar 2% av budgeten och avser utbyggnad av Kanariöarnas astrofysiska institut. I slutet av 1996 hade samtliga GI-program antagits, förutom Konver. Bland de GI-program som antogs under 1996 finns GI-programmet SME med 251,1 miljoner ecu och GI-programmet Résider, som gäller flera mål 1 och mål 2-regioner - Asturien, Cantabria, Valencia, Galicia, Navarra och Baskien. Vidare godkändes 1996 GI-programmet Rechar till förmån för kolfälten i Andalusien, Aragonien, Asturien, Katalonien, Castilla-Leön och Galicia vilka samtliga ligger i stödområde 1, 2 eller 5b. Vidare godkändes programmet Interreg Spanien-Marocko med anslag från ERUF på 101,4 miljoner ecu och från ESF på 1,1 miljoner ecu. Därtill kommer att Spanien beviljats ytterligare 312,96 miljoner ecu ur reserven för gemenskapsinitiativ. Beloppet kommer att tillföras initiativen ADAPT, Employment, Leader, PESCA, RETEX, URBAN och framför allt det nya delprogrammet Interreg II C24. Bland de program som antogs under tidigare år har REGIS-programmet börjat genomföras på ett tillfredsställande sätt, liksom Leader-programmen. När det gäller de sistnämnda programmen, vilka godkändes i juTi 1995, utarbetades under 1996 ett antal nyskapande program av 15 aktionsgrupper på området kompetensutveckling och igångsattes sådana program av 20 grupper. Vad gäller initiativet Employment valdes ungefär 500 projekt ut vid första anbudsförfarandet (174 NOW-projekt, 230 Horizon-projekt och 94 Youthstart-projekt). De viktigaste områdena för NOW-projekten omfattar bl. a. utveckling av sysselsättningsprogram och främjande av traditionell sysselsättning på landsbygden. Inom Youthstart har ett stort antal projekt in på arbetsmarknaden. När det gäller Horizon läggs tonvikten på att undanröja olika hinder för tillträde till arbete och främja system för yrkesvägledning och användning av ny teknik. Inom ramen för ADAPT valdes 184 projekt ut vid första anbudsinfordran. Utbildningsverksamheten får stor uppmärksamhet till syfte att göra det lättare att komma 24 Se även kapitel I. B. l. Gemenskapsinitiativ. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 2/ 2. Strukturfonderna och utvecklingen av regionernas tekniska potential Strukturfonderna, ett instrument för en hållbar teknisk utveckling Den ovan beskrivna situationen har påverkat strukturfondernas stöd för perioden 1994-99. Som framgår av den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning påkallar den tekniska utvecklingen av regionerna strategier som understödjer den tekniska omvandlingen av företagen och anpassningen av arbetskraften för att modernisera och diversifiera de regionala ekonomiska strukturerna. Strukturfonderna strävar inte bara efter att ge regionerna de nödvändiga infrastrukturerna för denna förändring, utan även efter att uppmuntra de regionala och lokala aktörerna att utveckla regional konkurrenskraft som baseras på nyskapande och på sektorer med högre mervärde. Därför har investeringarna till förmån för den tekniska utvecklingen ökat kraftigt mellan den första och andra programperioden, nämligen från 3,5 miljarder ecu till 7,5 miljarder ecu, eller 6 % av gemenskapsstödet^1. Strategierna har också utvecklats. Under den första programperioden strävade strukturfonderna efter att utveckla den regionala kapaciteten inom vetenskap och teknologi, genom att förbättra infrastrukturerna för FoTU^2 och genom att stödja utveckling av outnyttjad kompetens. Sådana stödinsatser har bidragit till att göra de offentliga myndigheterna medvetna om den tekniska utvecklingens strategiska betydelse för regionernas produktivitet, uppmuntrat till nya förbindelser mellan universitet och företag och den privata sektorn till att medverka. De har även underlättat tillgången till ramprogrammen för FoTU. I kvantitativ bemärkelse är det mål 2-regionerna som har avsatt den största delen av anslagen till FoTU (9 % av det totala anslaget mot 3 % i mål 1-regionerna), men gemenskapsstödet utgjorde 1994 en femtedel för Irland och en tredjedel för Portugal av de nationella utgifterna för forskning och utveckling. Med programmen för perioden 1994-99 försöker man främja en ny strategi. Kvantitativt har den del som mål 1-regionerna avsätter till utveckling av den teknologiska potentialen ökat märkbart (6,5 % jämfört med 2 % tidigare), medan den i mål 2-regionerna uppgår till 19 % och de andra målen och gemenskapsinitiativen ger ökad plats åt den nya tekniken och spridning av denna. För det andra har det framkommit att den regionala kapaciteten för nyskapande och införandet av den nya tekniken inte bara är beroende av det regionala utbudet (kapacitet för FoU och mekanismer för spridning av teknologi), utan också, mer och mer, av efterfrågan, närmare bestämt den ekonomiska strukturens receptivitet (särskilt de små och medelstora företagens), vilken ofta är otillräcklig på grund av att man inte har identifierat och givit uttryck åt behoven. I de aktuella programmen strävar man efter att öka företagens delaktighet i den tekniska innovationsprocessen, att gynna överföringen av teknik från de mest utvecklade regionerna till de minst gynnade och utbildningen av användarna i förhållande till investeringarna i infrastruktur för forskning samt att utveckla en slutgiltig strategi grundad på marknadens efterfrågan snarare än på det teknologiska och vetenskapliga utbudet. Stödet till den tekniska utvecklingen måste ökas Även om det har gjorts obestridliga kvalitativa framsteg, bland annat tack vare gemenskapsinitiativen och pilotprojektens pådrivande effekt, är det nödvändigt att öka stödåtgärderna. Inom forskning och teknisk utveckling har 1996 inneburit ett gynnsamt tillfälle att ompröva sambandet mellan sammanhållningspolitik och FoTU-politik. Dels har detta samband utretts i den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning, dels antog kommissionen i april 1997, till följd av slutsatserna 21 Se kapitel l. A Strukturstöd per mål. 22 Tack vare sådana program som Ciencia i Portugal (varigenom man har kunnat skapa mer än 50 nya FoTU-organisationer och förbättra nästan 100 befintliga organisationer), den teknologiska och vetenskapliga planen i Grekland, programmen för vetenskaplig infrastruktur i Spanien, det nationella programmet för forskning och teknisk utveckling i Italien, m. m. 208 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 särskilt på områden med anknytning till ny teknik. Bland de övriga verksamheterna ingår att ge vägledning till företagen bl. a. för att dessa skall kunna tillförsäkra sig en management av hög kvalitet och bli-medvetna om de möjligheter som miljökraven erbjuder. Vidare finns projekt som gäller lokal utveckling av områden på landsbygden och främjande av olika sorters foretag som inte drivs för att ge vinst. PES C A-programmet började inte genomföras i praktiken förrän i slutet av 1995, men inga nya betalningar gjordes 1996, medan vissa åtgärder ersattes av andra och anslagen omfördelades mellan fonderna. Tabell V-22: Spanien - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Initiativ (antal program) Kostnad totalt Strukturfondv stöd* (1) Åtaganden 1996 ADAPT (I) Employment (1) Leader (17) PESCA (1) SME(l) Rechar (1) REGIS (1) Résider (1) RETEX (1) URBAN (1) Totalt (26) Interree/REGEN (4)*' 403,2 571,4 1. 162,1 93. 0 1383,1 60,0 385,5 464,3 361. 1 248,7 5. 132,5 256. 4 386. 6 354,8 41,5 251,1 34,2 216,9 73,6 90,4 162,6 1. 868,2 därav program antagna 1996: SME Rechar Résider Totalt (3) Interreg (2)*** * Utanför reserven ** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2. 2. *** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel l. B. l. Gemenskapsinitiativ. 1383,1 60,0 464,3 1507/4 251,1 34,2 73,6 358^ 33,7 56,0 9,5 0,0 353 32,7 47,4 7,6 0,0 33,2 255,4 353 32,7 7. 6 7 5* Åtaganden 1994-1996 (2) V. am) 81,8 114,7 121,6 6,9 353 32,7 75,4 7,6 3W 56,0 570* 3 53 32,7 7,6 7 5* 32°/. 30% 34% 17% 14% 95% 35% 10% 43% 34% 3 1% 14% 95% 10% 21 V. Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3V(1) 18,7 353 9,8 0,0 17,6 163 59,9 3,8 0,0 22,7 184^ 17,6 163 3,8 37,8 42,7 64,6 44,7 3,5 17,6 163 59,9 33 34,2 34,1 321,4 17,6 163 3,8 37^ 17% 17% 13% 8% 7% 48% 28% 5% 38% 21% 17% 7% 48% 5% 1 1% Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 209 6. FRANKRIKE 6. 1. Genomförande av åtgärder per mål 199625 Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Frankrike: Mål 1:1 samtliga SPD tas hänsyn till den tekniska aspekten. När det gäl 1er forskning, teknologisk utveckling och nyskapande är SPD för Korsika och Nord-Pas-de-Calais de som bygger mest på de möjligheter som teknisk utveckling erbjuder: • Nord-Pas-de-Calais : det prioriterade området för FoTU (38,4 miljoner ecu, totalkostnad 86,8 miljoner) omfattar åtgärder för att främja FoTU iföretagen, öka det tekniska och strategiska utbudet från kompetenscentrerna, bygga ut nätverken, främja teknisk utbildning och stimulera forskning på högskolenivå. Dessa åtgärder kompletteras med utveckling av miljöteknik (9,8 miljoner ecu, totalkostnad 31,8 miljoner) och incitament till miljöforskning (1,5 million ecu, totalkostnad 3 miljoner). • Korsika : programmet fokuseras på överföring av ny teknik till jordbruks- och fiskeriproduktion (1,6 miljoner ecu, totalkostnad 3,7 miljoner) och till företag samt på forskning (1,4 miljoner ecu, totalkostnad 3,5 miljoner) och utveckling av mänskliga resurser på dessa områden (0,8 million ecu, totalkostnad 2 miljoner). Mål 2 (1994-1996) : FoTU och nyskapande spelar en mycket stor roll i SPD inom mål 2 (20,9% av strukturstödet). I ett flertal SPD anslås sammanlagt 236,15 miljoner ecu (totalkostnad 531,8 miljoner) till prioriteringar som avser utveckling av utbildning och forskning till förmån för företagen (174,2 miljoner ecu, totalkostnad 371,4 miljoner)26, utveckling av kompetens på regional nivå vad gäller FOU och nyskapande (42,9 miljoner ecu, totalkostnad 114,3 miljoner)27 samt förbättring av den tekniska miljön iföretagen (Pays- de-la-Loire 19 miljoner ecu, totalkostnad 46,2 miljoner). Dessa prioriteringar liksom de åtgärder som vidtas inom andra SPD visar att det finns ett allmänt intresse att uppmuntra FoU och nyskapande. Därvid utgår stöd till innovationsprojekt (Alsace, Lorraine, Basse-Normandie och Champagne-Ar denne), forskning28 (12,9 miljoner ecu, totalkostnad 40,3 miljoner) och mera konkret utveckling av miljöteknik29 samt ny informations- och kommunikationsteknik (Nord-Pas-de-Calais 8,3 miljoner ecu, totalkostnad 16,6 miljoner ecu). Dessutom syftar SPD till att ge stöd särskilt till teknisk utveckling iföretagen (sammanlagt 61,5 miljoner ecu, totalkostnad 172,4 miljoner) genom att stimulera efterfrågan30 eller utbud31 av FoTU, genom ökat stöd till program för teknisk utveckling (Basse-Normandie), genom forskningssamarbete mellan regioner eller på det internationella planet (Haute-Normandie), genom utbyggnad av befintliga kompetenscentrer och nätverk, genom att uppmuntra företagens ansträngningar på FoU-området32 samt genom stöd till teknikspridning (Alsace), inklusive stöd till överföring av ny teknik till SME (14,7 miljoner ecu, totalkostnad 46,3 miljoner)33. 25 Bortsett från de stödåtgärder för perioden 1994-1999 som beskrivs i det följande har under 1996 även ett antal åtgärder som beslutades av kommissionen före 1989 börjat avslutas. Saidobetalningen uppgår till omkring 36 miljoner ecu. Under 1996 avslutades tre större projekt som beslutades 1989 (Guadeloupe, Champagne-Ardenne) och 1992 (Midi-Pyrénées), 3 åtgärder för integrerad utveckling (OID) (Tarn-Aveyron, Nord-Pas-de-Calais, Bretagne) som beslutades 1986-88, de integrerade medelhavsprogrammen Languedoc- Roussillon och Aquitaine som beslutades 1987, de nationella programmen av gemensam betydelse Lorraine, Pôle Européen de Développement och Charente-Maritime som beslutades 1986-87, initiativprogrammen RECHAR Bourgogne och Envireg Provence-Alpes-Côte d'Azur som beslutades 1990, 5 program inom mål 2 för perioden 1989-1991 (Lorraine, Aquitaine, Midi-Pyrénées, PACA) och mål 5b-programmet för Limousin som antogs 1990. 26 Auvergne, Bretagne, Nord-Pas-de-Calais, Picardie, Centre. 27 Champagne-Ardenne, Haute-Normandie, Midi-Pyrénées. 28 Aquitaine, Nord-Pas-de-Calais, Basse-Normandie. 29 Nord-Pas-de-Calais, Pays-de-la-Loire, Basse-Normandie, Picardie. 30 Aquitaine: 5,1 miljoner ecu (totalkostnad 39,8 miljoner). 31 Champagne-Ardenne 9,1 miljoner ecu (totalkostnad 23 miljoner). 32 Nord-Pas-de-Calais Rhône-Alpes. 33 Centre, Pays-de-la-Loire, Picardie, Bretagne, Rhône-Alpes, Provence-Alpes-Côte d'Azur, Champagne- Ardenne. 210 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 SPD:s satsningar gäller till viss del även utbyggnad av FoU-strukturer och tekniköverföring (23,7 miljoner ecu, totalkostnad 51 miljoner)3* , utrustning av universitet och forskningscentrer (Centre, 1,2 miljoner ecu, totalkostnad 3,9 miljoner) och utveckling av kompetenscentrer (t. ex: havsodlingsindustri i Basse-Normandie, 2,9 miljoner ecu, totalkostnad 8,7 miljoner) och tekniska plattforma (i Aquitaine, 9,8 miljoner ecu, totalkostnad 41 miljoner). I flertalet SPD åtföljs stödet till FoTU och nyskapande av åtgärder som gäller mänskliga resurser, antingen på ett mera generellt plan genom utbyggnad av utbildning med anknytning till forskning (sammanlagt 18,1 miljoner ecu, totalkostnad 54,1 miljoner)3- eller på ett mer målinriktat sätt (sammanlagt 49,7 miljoner ecu, totalkostnad 96,3 miljoner). Åtgärderna gäller utveckling av vetenskaplig utbildning på hög nivå36, stöd till teknisk utbildning på gymnasial och akademisk nivå med anknytning till områdets kompetenscentrer37 samt finansiering av forskningsstipendier för tekniköverföringscentrer38, utbyggnad av skolor för yrkesutbildning39, utbildning av ledningspersonal och tekniker på forskningsinstitut40 och utbildning av forskare, högkvalificerade tekniker och rådgivare inom FoU41 eller teknisk utrustning för yrkesskolor42. Dessutom ger vissa program stöd till utbyggnad av utbildningskapaciteten kopplat till utveckling av samspelet mellan forskningsinstitut, kompetenscentrer, högskolor, tekniska skolor och företag (sammanlagt 79,7 miljoner ecu, totalkostnad 173,2 miljoner)43, ett närmande som även återfinns i andra åtgärder som t. ex anpassning av den arbetssökandes kvalifikationer till arbetsmarknadens behov (Bretagne: 2,3 miljoner ecu, totalkostnad 5,2 miljoner), stöd till kopplingen anställning-utbildning (Bretagne 2,1 miljoner ecu, totalkostnad 4 miljoner och Picardie 15,5 miljoner ecu, totalkostnad 31,5 miljoner). Mål 5b: De 20 SPD stödjer den tekniska utvecklingen på landsbygden inom ramen för utbyggnaden av företagsamhet och industriell struktur på landsbygden. Det handlar om stöd till ny teknik (Haute-Normandie, Auvergne och bergsområden i Languedoc-Roussillon), utveckling av forskning (Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Rhône-Alpes), införande av nya produktionsprocesser (Haute Normandie), tekniköverföring (Languedoc-Roussillon, Limousin, Champagne-Ardenne, Pays-de-la-Loire), utbildning inom innovationer (Midi-Pyrénées) och forskning (Auvergne, Languedoc-Roussillon, Lorraine) samt stöd till ökad konkurrensförmåga genom tekniskt kunnande (t. ex. Massif Central). FoTU spelar även en betydande roll för anpassningen och diversifieringen av sektorn för jord- och skogsbruk (Auvergne, Bretagne, Midi-Pyrénées). Totalt sett utgör finansiering av teknisk utveckling i Frankrike 7% av strukturfondernas anslag (till mål 1, 2, 5b). Tabell V-23: Frankrike - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Totalt % Strukturfonder % Medlemsstat Offentliga sektorn PrivaU sektorn Totalt % Finansiering genom strukturfonderna 19 69% 12 100% 220,9 812,7 141. 1. 174,7 M i ll Mil 2 Mil 5b Totalt OBS: Programplaneringsförfarandets karaktär samt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna kräver en viss försiktighet nar det galla tolkningen, särskilt för utgifter i samband med informationssamhället, vilka ofta Hr knutna till andra områden som industrin och FoTU. 104,5 315,4 3U 451,3 116, 497,3 109,8 723,5 34,2 141, 49. 8 225,5 82,2 355,8 60. 0 497,9 47% 39% 22% 38% 53% 61 78% 62% 96% IrJFoTUBTelematiH 34 Aquitaine, Bretagne, Midi-Pyrénées. 35 Auvergne, Basse-Normandie, Champagne-Ardenne, Pays-de-la-Loire, Picardie, Poitou-Charentes, Provence- Alpes-Côte d'Azur; Nord-Pas-de-Calais, Poitou-Charentes. 36 Midi-Pyrénées: 0,5 miljoner ecu (totalkostnad 1,5 miljoner). 37 Bretagne: 9,2 miljoner ecu (totalkostnad 18,4 miljoner), Picardie: 1,3 miljoner ecu (totalkostnad 2,6 miljoner). 38 Bretagne: 0,8 miljoner ecu (totalkostnad 1,8 miljoner). 39 Bretagne: 4,6 miljoner ecu (totalkostnad 9 miljoner). 40 Centre: 0,2 miljoner ecu (totalkostnad 0,4 miljoner). 41 Nord-Pas-de-Calais: 20,7 miljoner ecu (totalkostnad 41,4 miljoner). 42 Nord-Pas-de-Calais: 12,4 miljoner ecu (totalkostnad 21,7 miljoner ecu). 43 Nord-Pas-de-Calais, Auvergne, Alsace, Pays-de-la-Loire, Picardie, Haute-Normandie, Franche-Comté. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 211 MALI Diagram V-25: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): Avesnes-Douat- Valenciennes Prioriterade områden: Stimulering av den ekonomiska verksamheten (a) Forskning och utveckling (b) Mänskliga resurser (c) Förnyelse av regionen (d) Tekniskt bistånd (e) Fördelning per fond: (d)36% (t) 0,5% ;a)32% ERUF ESF EUGFJ Totalt 308,1 82,4 49,5 440,0 70% 19% 11% 100% (c) 21% (b) 9% 1SPD Diagram V-26; Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): Korsika Prioriterade områden: Minskad isolering (a) Jordbruks- och havsprodukter (b) Universitet, forskning (c) Turistattraktion och kulturarv (d) Miljö (e) Ekonomisk utveckling (0 Mänskliga resurser (g) Tekniskt bistånd (h) FOrdelnlng per fond: ERUF ESF EUGFJ FFU ToUlt 149,4 31,0 64,3 7,5 252,9* 59% 12% 25% 3% 100% 1 SPD * Inklusive 0,7 miljoner ecu som ännu inte programplanerals. (0)12% (h)1% (07% (a) 27% (•)12% (d) 6% (c) 5% (b) 30% Diagram V-27: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): Franska utomeuropeiska ministerierna Prioriterade områden: Brytande av isolering, regional jämvikt (a) Miljö, infrastrukturer (b) Produktion, konkurrenskraft, industri, hantverk (c) Mänskliga resurser, social jämvikt (d) Jordbruk, landsbygdsutveckling (e) Fiske och vattenbruk (f) Turism (g) Tekniskt bistånd (h) Fördelning per fond: t ( h ) 1% (e) 16% (9) 1% (f)2% (a) 14% (b) 20% ERUF ESF EUGFJ FFU Totalt 743,3 412,1 320,3 30,7 1. 506,4 4 SPD Genomsnitt per SPD[ Huvudsakliga resultat 1996 49% 27% 21% 2% 100% 376. 6 (d) 27% (c) 19% Under 1996 har genomförandet av de sex SPD som antogs i juli 1994 fått en ny impuls. Fyra av dessa SPD ändrades: Korsika, Guyana, Guadeloupe och Martinique. De största ändringarna gjordes i SPD Guadeloupe. Det gäller en omprogrammering som blev nödvändig på grund av att flera cykloner drabbat ön sommaren 1995. Dessa oväder försvårade genomförandet av programmen på Antillerna. I Guyana beror förseningen i genomförandet av nuvarande program på att alla nödvändiga resurser måste användas för att avsluta programmen från första perioden. Däremot har inga svårigheter stått i vägen för genomförandet av programmet för Réunion där de första tre anslagsbeloppen och motsvarande förskott planeras utnyttjas och betalas i början av 1997. Däremot har de program som avser fiske inte riktigt kunnat påbörjas i de Franska utomeuropeiska departementen. Färre än 17 projekt hade antagits i slutet av 1996. Att situationen praktiskt taget är blockerad beror på att stödet till fartygsbyggandet upphört och på svårigheten att få fram projekt i den privata sektorn inom området för 212 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 vattenbruk och bearbetning-saluföring av produkter. F. n. pågår ett antal projekt som gäller anläggningar i fiskehamnar. På Korsika framskrider programmet däremot i en mer tillfredsställande takt (26% av de planerade anslagen har utnyttjats). När det gäller utvärdering hade övervakningskommittéerna i slutet av 1996 utsett samtliga grupper av oberoende värderare. 1996 i programperioden 1994-1999 Generellt sett har den långsamma igångsättningen av de flesta SPD bekräftats. Detta gäller framför allt Korsika, Guadeloupe, Guyana och Martinique. Åtagandena för dessa fyra SPD uppgick till omkring 31% och betalningarna till 22% av de sammanlagda anslagen för perioden 1994-1999. MÅL244 Diagram V-2S: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu - 1996 ån priser och situation): Fördelning per sektor: Produktionsmiljö (*) Mänskliga resurser (b) Planering och rehabilitering (c) Miljöskydd (d) Tekniskt bistånd (e) Fördelning per fond: (c) 18% 16% («)1% (a) 40% ERUF ESF Totalt 1. 339,5 242,1 1. 581,6 19 SPD Genomsnitt per SPD| 1996 i programperioden 1994-1996 85% 15% 100% 83,2 (b) 35% De nationella åtagandena och gemenskapens åtaganden rörande 19 SPD för perioden 1994-1996 avslutades i nära samarbete med de nationella och regionala myndigheterna. De gemenskapsanslag som från början fanns tillgängliga för perioden 1994-1996 uppgick till 1,763 miljarder ecu i 1994 års priser (1,790 miljarder ecu efter indexreglering). Dessa SPD avslutades till ett belopp på 1,582 miljarder ecu sammanlagt eller 88% av det ursprungliga anslagsbeloppet. Detta innebär att bortsett från fyra program (Alsace, Franche-Comté, Haute-Normandie, Poitou-Charentes) inga program genomförts i sin helhet. Det outnyttjade anslagsbeloppet på 208,6 miljoner ecu kommer att överföras till anslagen for perioden 1997-1999 för samma regioner. Bland de åtgärder som medfinansierats av strukturfonderna och fullbordats under 1996 bör följande nämnas: • I Provence-Alpes-Côte d'Azur, två industriprojekt i sektorn för mikroprocessorer: ATMEL (ny fabrik, 700 nya arbetstillfällen) och CGS THOMSON (utbyggnad av en befintlig fabrik, 250 nya arbetstillfällen). I Basse-Normandie upprättande av ett kompetenscentrum för havsodling i Cherbourg. Det handlar tekniskt om en anläggning innovationscentrum för utarbetande är nyskapande produktion och inrättande av ett havstekniskt centrum. Projektet har givit upphov till 175 nya direkta arbetstillfällen. specialistutbildning, ett forskning och specialiserad för • • I Nord-Pas-de-Calais: programmet om renovering av kvarteren Capécure i Boulogne-sur-Mer. Programmet gäller renovering och höjning till normal standard av ett industriområde för fiske och havsprodukter. Investeringen beräknas uppgå till 185 miljoner ecu på 6 år och omfattar modernisering av företag (höjning till europeisk standard), sanering av övergivna industriområden och av infrastrukturer och hamnanläggningar. Under perioden 1994-1996 bidrog strukturfonderna 44 Stödberättigade områden: Alsace, Aquitaine, Auvergne, Basse-Normandie, Bretagne, Bourgogne, Centre, Champagne-Ardenne, Franche-Comté, Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Lorraine, Midi-Pyrénées, Nord-Pas-de-Calais, Pays-de-Loire, Picardie, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte d'Azur och Rhône- Alpes. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 213 • med 21,5 miljoner ecu till finansieringen av ett program med en kostnad på sammanlagt 118,5 miljoner ecu för omstmkturering av övergiven industrimark och av hamnanläggningar. Programmet berör 140 företag eller 4000 direkta och lika många indirekta arbetsplatser. I Haute-Normandie har gemenskapsstödet till sysselsättningen i området kring Dieppe som drabbas av stor arbetslöshet (16%) möjliggjort en helhetsåtgärd som syftar till att omstrukturera och modernisera hamnen (handel och kanaltrafik), att upprätta förbindelser mellan hamnen och det nationella och europeiska vägnätet och att anlägga en affärspark, Eurochannel (industriområde, plantskola för företag, företagshotell). ERUF anslog 13 miljoner ecu till denna åtgärd. Eurochannel är avsedd för industriell verksamhet och därtill relaterade tjänster och har tagit emot nära 50 företag såväl internationella (Toshiba) som SME (plastindustri, havsprodukter). Därmed har nära 1000 arbetsplatser skapats av de 7000 som finns i Dieppe-området. • I Aquitaine, projektet från företaget SERMA Technologies de création i Pessac, det första europeiska centret för utprövning av elektroniska komponenter och för fysisk och elektrisk mikroanalys av materialkretsar, som medfört en investering på 3,34 miljoner ecu. Nettotillskottet av nya arbetstillfällen var 42 utöver företagets tidigare 23anställda. Det nära samarbete som sedan 1994 skapats med Bordeaux I-universitetet och laboratoriet för mikroelektronik (IXL) som är knutet till CNRS (nationella centret för vetenskaplig forskning) ger vetenskaplig validitet åt detta kunskaps- och analyscentrum. Projektet har kunnat genomföras tack vare ett stöd på 0,57 miljoner ecu från ERUF, som fungerade som en katalysator som tillät företaget att genomföra sina investeringar i snabbare takt och anställa personal i mycket större omfattning än vad som planerats från början. • Ett annat projekt som gäller Aquitaine är det som leds av företaget S. A. SERTA (Société d'études et de réalisations techniques d'Aquitaine) som i Saint Jean d'Illac förfogar över en högteknisk potential som konsultbyrå och på områden som mekanisk tillverkning, kökskärl, målning, optisk polering och kvalitet (ISO9002-cerifikat). I slutet av 1996 hade ett belopp på 0,86 miljoner ecu investerats i produktionsutrustning för snabb fabriksmäss ig framställning samt datorstödd dimensionering och konstruktion. Stödet från ERUF uppgår till 25% av investeringen och har givit upphov till ett tjugotal nya arbetstillfällen. Förberedelser infor perioden 1997-1999 I slutet av 1996 hade de franska myndigheterna överlämnat 20 förslag till SPD till kommissionen (19 regionala program och ett nationellt program om tekniskt bistånd). MÅL 3 OCH 4 Diagram V-29: Mål 3 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu- 1994 ån priser), Prioriterade områden: Integration i yrkeslivet av arbetslösa som hotas av långtidsarbetslöshet (a) Integration av unga arbetssökande i yrkeslivet (b) Integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden (c) Lika möjligheter för män och kvinnor på arbetsmarknaden (d) Tekniskt bistånd och pilotprojekt (e) (d)1% (c) 28% ESF 690,7 976,6 710,3 18,0 166,8 2. 562,4 Totalt (e)7% (a) 27% 1 SPD (b) 37% 1995 uppgick genomförandegraden för mål 3 till 71%4 5. Under 1995 gick ökningen av utnyttjade anslag framför allt till de personer som drabbats hårdast av arbetslösheten. De åtgärder som då sattes i gång avser till största delen personer under 25 år (60%). 45 Enligt prioritering: integration av arbetslösa i arbetslivet : 87%, integration av unga arbetssökande i arbetslivet: 74%, integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden: 60%, lika möjligheter: 70%, tekniskt bistånd: 16%, pilotprojekt: 19,5%. 214 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 till 79%. På övervakningskommitténs Under 1996 uppgick utnyttjandet av årets anslagsbelopp till 421,6 miljoner ecu av de 478,9 miljoner som planerats och både första och andra förskottet betalades ut. Den finansiella genomförandegraden föreslogs en under 1996 uppgick omprogrammering som huvudsakligen har till syfte att ersätta vissa åtgärder inom prioritering 1 (praktiktjänstgöring med sikte på anställning, avtal om återanställning, ACCRE, avtal om omställningsledighet) och 2 (partnerskapsfond) med nya åtgärder. Finansiellt sett innebär omprogrammeringen en överföring av 200 miljoner ecu från mål 1 till mål 3 (integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden). I övrigt gjordes under 1996 ansträngningar för att korrigera och förbättra förvaltningen av ett antal åtgärder på vissa punkter. sammanträde Diagram V-30: Mål 4 • Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu -1996 ån priser), Prioriterade områden: Föregripande av kompetens- coh kvalifikationsbehov (a) Utveckling av utbildningsansträngningar (b) Förbättring av utbildningssystemen (c) Tekniskt bistånd (d) ESF (c) 5% 67,8 501,2 31,1 53,3 653,4 1 SPD Totalt (d) 8% (a) 11% (b) 76% Under 1996 ökade projektverksamheten inom mål 4 kraftigt i omfattning, en utveckling som redan påbörjades i slutet av 1995. Antalet projekt ökade från 533 i slutet av 1995 (varav 484 på regional nivå och 49 på nationell nivå) till 2 076 år 1996 (därav 2 049 på regional nivå och 27 på nationell nivå). Dessutom, vad gäller det finansiella genomförandet, förbrukades 58% av årsanslagen för 1996 medan endast 25% hade utnyttjats 1995. Medan under 1995 i stort sett endast prioriteringen "utbildning" genomfördes, på bekostnad av prioritering 1 och 3, kunde under första halvåret av 1996 en mycket kraftig ökning konstateras av antalet projekt inom dessa två prioriterade områden. Dessutom har ett antal projekt börjat komma fram som gäller flera prioriteringar på en gång. Denna breddning har dock inte framträtt på samma sätt när det gäller kostnaderna, eftersom 91% av de regionala budgetmedlen och 93% av de nationella budgetmedlen fortfarande går till prioriteringen "utbildning". För övrigt är projekten antalsmässigt relativt jämnt fördelade på sektorer och företagsstorlek. 73% av deltagarnas samlade personalstyrka gäller företag med färre än 250 anställda. Medan finansieringen under 1995 koncentrerats till större företag inom bil- och elektricitet/elektronikbranschen kan under 1996 en större spridning av stödmottagande företag noteras, särskilt på regional nivå. Anledningen är att utgifterna till större bilprojekt minskat ( andelen regionala budgetmedel som går till företag med fler än 1000 anställda minskar från 35% till 20% och från 33% till 22% vad gäller bilsektorn). Den ökade projektspridningen förefaller inte medföra några märkbara förändringar vad gäller den utbildade populationens fördelning på könstillhörighet och kvalifikationer: de första uppgifter som finns till hands tyder på en lätt ökning på regional nivå av kvinnorna (från 20% till 24%) och på en ökning av tjänstemän (från 16% till 26%) på bekostnad av andra kvalifikationer. Trots sådana smärre förändringar förblir projektens utmärkande drag relativt konstanta. MÅL 5a jordbruk Tabell 24: Sammanfattning av planeringen av genomförandet 1994-1999 (miljoner ecu -1994 ån priser): Totalt 1. 745,5 Åtgärder Produktion Gemenskapsinitiativ 1. 486,6 258,9 % 85% 15% När det gäller förbättring av produktionsstrukturens effektivitet utgörs de främsta tre åtgärderna av stöd till modernisering av jordbruksföretag, stöd till unga jordbrukare och kompensationsbidrag. Vad gäller modernisering av jordbruksföretag beviljades 9213 företag investeringsstöd 1995 (antal godkännanden) vilket innebär en ökning med 24% jämfört med 1994 då en ökning av jämförbar storlek inträffade (+27%). Att antalet foretag ökade för andra året i rad är en bekräftelse av tendensen till ökat antal åtaganden som redan konstaterats 1993. Vad gäller unga jordbrukare antogs 8435 etableringsärenden 1995 vilket är en ökning med 6,2% jämfört med 1994. Efter en kraftig mmskning 1992 och ett konstant antal etableringar därefter är 1995 års siffra ett tecken på att startstöd till unga Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 215 jordbrukare, vilket anses vara en prioritet i Frankrike, är på väg upp. Till slut, när det gäller kompensationsbidrag, som varje år beviljas omkring 140 000 jordbruksföretag, bör nämnas att am- och dikobidraget samt fårbidraget uppvärderades under regleringsåret 1995-1996 för att ta hänsyn till den stjukturbetingade svagheten i uppfödarnas inkomster. Trots ökat deltagande från jordbrukarnas sida i de nyss beskrivna åtgärderna understeg 1995 års utgifter prognosen. När det gäller stöd till bearbetning och saluföring av jord- och skogsbruksprodukter var 1994 året då SPD utarbetades och 1995 året för upprättande av decentraliserade genomförandestrukturer. 1996 till slut - då ett avtal om tillämpning av investeringsstöd för kvalitetshöjning i vinsektorn ingicks - var året då gemenskapsstödet tillämpades fullt ut. Gemenskapens anslag för medfinansiering av dessa åtgärder under perioden 1994-1999 uppgår till 259 miljoner ecu. Av detta belopp hade de franska myndigheterna i slutet av 1996 utnyttjat 163 miljoner ecu inom ramen för antagna projekt vilket motsvarar en investeringsvolym på 862 miljoner ecu. Drygt 50% av medfinansieringen beviljades investeringar i köttsektorn och sektorn för grönsaker och frukt. MÅL 5a fiske Diagram V-31: Mål Sa fiske - Sammanfattning av programplaneringen I 1994-1999 (miljoner ecu): I FFU ' Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) ö v r i ga åtgärder rörande fiskeflottan (b) Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) Vattenbruk (d) Skyddade havsområden (e) Anläggningar i fiskehamnar (f) Bearbetning och saluföring av produkter (g) Sälj främjande åtgärder (h) Socioekonomiska åtgärder (i) ö v r i ga åtgärder (j) 16,2 27,0 20,3 33,7 0,0 8,1 54,8 5,0 pm 24,8 189,9 Totalt (1)0% (h)3% (1)13% (a) 9% (g) 28% (b) 14% (c) 11% (f)4% (d) 18% Även om bestämmelserna i det fleråriga programmet för fiskeflottan medfört ett avbrott i det offentliga stödet till förnyelse av den franska fiskeflottan har de finansiella åtagandena inom SPD kommit upp till en tillfredsställande nivå, trots att de inte började genomföras förrän under 1995. Situationen behöver dock förbättras vad gäller betalningar till slutmottagarna (29,2 miljoner eller 15% av gemenskapens anslagsbelopp). En ändring av SPD gjordes för att utnyttja 7 miljoner ecu överblivna anslag från åtgärden "garantifond" till säljkampanjer för fiskeprodukter och till kvalitetsfrämjande åtgärder. MÅL 5b46 Diagram V-32: Mål 5b - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999, Befolkning (1000 inv. ) Yta (km') 9. 759 291. 558 Miljoner ecu Fördelning per fond: (c) 33% <d)2% EUGFJ ERUF ESF ToUlt 1. 008,4 943,2 294,2 2245,8 20 SPD Genomsnitt per SPD| 45% 42% 13% 100% 112,3 (I) 14% ODIverslflertng av tordbruket (a) • Ekonomisk utveckling (b) • Landsbygdens attraktionskraft (c) •Tekniskt Mttand (d) (b) 51% Efter införandet 1995 av strukturen för igångsättningen av SPD kunde genomförandet under 1996 komma upp till tillfredsställande marschfart i de flesta franska regionerna. Kommissionen gjorde åtaganden för 32% av de gemenskapsanslag som planerats för hela perioden vilket dock inte är tillräckligt för att kompensera de förseningar som uppstod under 1994 och 1995. 72% av dessa åtaganden har betalats ut vilket tyder på god förmåga att genomföra åtgärderna på fältet. I övrigt har 46 Stödberättigade områden: Alsace, Aquitaine, Auvergne, Basse-Normandie, Bourgogne, Bretagne, Centre, Champagne-Ardenne, Franche-Comté, Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Limousin, Lorraine, Midi- Pyrénées, Pays-de-Loire, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte d'Azur och Rhône-Alpes. 216 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 övervakningskommittéerna sammanträtt i var och en av de 18 regioner som berörs, vilket betyder att 35 sammanträden har ägt rum inräknat de mellanregionala övervakningskommittéer som upprättades för två SPD avseende bergsmassiv (Massif central och Massif des Pyrénées). Vid dessa sammanträden fastställdes enhetliga övervaknings- och uppföljningsmekanismer. Särskild uppmärksamhet ägnades åt det intermediära utvärderingsarbetet för att kommittéerna under 1997 års lopp skall kunna förfoga över de uppgifter som behövs för att anpassa SPD. Kommissionen gjorde ansträngningar för att se till att övervaknmgskommittéerna inriktar sig på att följa upp de prioriteringar som fastställts för varje region. I detta avseende genomfördes ett arbete i partnerskap med regionala och nationella myndighetern för att åstadkomma en standardisering och harmonisering av de finansiella och fysiska uppgifter som skall överlämnas till övervakningskommittéerna. Som en komplettering till genomgången av programmens framskridande gjordes ett antal presentationer som gällde prioriterade inriktningar. Som exempel kan nämnas sysselsättning, kvaliteten av jordbruksprodukter och åtgärder till förman för SME och SMI som skapar sysselsättning. Tabell V-25: Frankrike - Åtgärder per mål -1996 i programperioden 1994-1996/99 (miljoner ecu) Program (antagandeir) M i ll SPD A vesnes-Douai-Valenciennes ( 1994) SPD Korsika (1994) SPD Guadeloupe (1994) SPD Guyane (1994) SPD Martinique (1994) SPD Réunion (1994) Tekniskt bistånd Totalt Mål 2* SPD Alsace (1994) SPD Aquitaine (1994) SPD Auvergne (1994) SPD Basse-Normandie (1994) SPD Bourgogne (1994) SPD Bretagne (1994) SPD Centre (1994) SPD Champagne-Ardenne (1994) SPD Franche-Comté (1994) SPD Haute-Normandie (1994) SPD Languedoc-Roussillon (1994) SPD Lorraine (1994) SPD Midi-Pyrénées (1994) SPD Nord-Pas-de-Calais (1994) SPD Pays-de-la-Loire (1994) SPD Picardie (1994) SPD Poitou-Charentes (1994) SPD Provence-Alpes-Côte d'Azur (1994) SPD Rhône-Alpes (1994) Kostnad Totalt Strukturfonds- stod (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2V(D Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3V(1) 1. 339,6 684,6 832,3 309,5 660. 4 1. 267,2 0,3 5. 093,8 47,3 372,4 109,5 155. 9 122,4 228,9 128,4 245,1 117,4 428. 8 232,8 212,6 151,1 925,0 362,3 479. 0 130,5 264,7 220,7 440,0 252,9 351,9 164,9 329,8 659,7 0,1 1199,4 19,9 100,2 52,9 49,3 36,5 82,9 16,3 55,7 48,5 149,0 56,1 98,1 41,4 303,0 130,2 122,4 54,1 99,4 65,8 113,5 294 124 24,2 40,8 76,4 0,1 297,0 03 62,3 13,0 10,4 8,0 54,4 -6,3 25,7 31,2 45,2 13,8 20,9 14,2 188,9 43. 2 45,9 20,0 29,0 35,7 183,4 78,0 113,1 51,0 98,4 270,6 0,1 794,6 19,9 100,2 51,6 45,9 37,6 82,9 17,9 50,4 48,5 136,8 56. 1 101,3 41,4 302,9 128,4 122,4 54,1 94,6 67,4 42% 3 1% 32% 31% 30% 4 1% 105% 36% 100% 100% 98% 93% 103% 100% 110% 90% 100% 92% 100% 103% 100% 100% 99% 100% 100% 95% 102% 99% 65,2 33,0 22,3 20,5 22,1 88,0 0,1 251a 6,1 63,7 3,7 6,6 16,0 32,2 1. 1 24,2 24,9 64,3 17. 1 27,3 11,3 39,9 36,0 12,6 15,2 9,8 0,0 412^ 105,2 60,4 78,3 37,5 60,6 195,8 0,1 537,9 15,9 83,3 29,0 28,0 23,9 46,5 13,2 36,6 33,6 106,0 34,0 63,0 20,2 102,6 63,0 62,5 30,4 27,8 15,8 835,5 24% 24% 22% 23% 18% 30% 102% 24% 80% 83% 55% 57% 65% 56% 8 1% 66% 69% 7 1% 6 1% 64% 49% 34% 48% 5 1% 56% 28% 24% 53% Totalt 4. 934,6 l. S81,6 655,8 1. 560,2 Mal 3 SPD Frankrike (1994) Mil 4 SPD Frankrike (1994) Mål 5a jordbruk SPD Frankrike förordn. 866 och 867/90(1995) Prognos Frankrike förordn. 2328/91 (1994) | Totalt Mil 5a Tuke SPD Frankrike (1994) • Belopp efter avdrag för överföringar till 1997-1999 | | 5. 443,4| 2. 562,4| 421,6| 1. 200,0| 47%| 402,9| 906,6| 35% 1. 820,11 653,4| 91,7| 187,11 29%| 49,6| 97,3| 15% 1. 404,5 4. 595,4 5. 999,9 258,9 1. 486,6 /. 7*5,5 45,9 174,8 220,7 81,0 657,6 738,6 31% 44% 42% 28,6 178,3 206,9 46,1 402,9 449,0 18% 27% 26% 843,0| I89,9| 0,0| 63,3| 33%l 0,0| 41,1| 22% Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Program (antagandear) Kostnad toult Strukturfonds- stöd (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 f2) % (2V(1) Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 Ci) Mil 5b SPD Alsace (1994) SPD Aquitaine (1994) SPD Auvergne (1994) SPD Basse-Nonnandie (1994) SPD Bourgogne (1994) SPD Bretagne (1994) SPD Centre (1994) SPD Champagne-Ardenne (1994) SPD Franche-Comté (1994) SPD Haute-Normandie (1994) SPD Languedoc-Roussillon (1994) SPD Limousin (1994) SPD Lorraine (1994) SPD Midi-Pyrénées (1994) SPD Pays-de-la-Loire (1994) SPD Poitou-Charentes (1994) SPD Provcnce-Alpes-Côte d'Azur (1994) SPD Rhône-Alpes (1994) SPD Massif Central (1995) SPD Massif des Pyrénées (1995) Totalt Totalt 169,1 782,6 724,7 433,4 407,6 510,6 259,7 100,1 439,8 32,9 344,3 560,8 304,6 849,9 334,2 450,8 288,0 849,9 27,4 17,8 7. 888,2 32. 023,0 48,8 229,9 164,7 133,3 112,7 186. 3 84,1 29,3 78,1 11,2 119,9 128. 0 96,8 283,1 122,0 130,1 95,0 171,2 12,7 8,6 1245$ 11. 177,9 1U 49,7 17,7 11,9 19,7 33,0 17,0 24 17,3 U 15,6 21,9 20,9 38,8 2,4 21,7 11,1 20,9 U 0. 0 335,9 2. 022,6 18,3 84,1 624 43,4 49,4 59,2 22,1 6,6 31,2 2,3 27,3 53,9 31,1 72,7 30,2 424 23,1 45,8 2,4 1,1 709,1 5. 252,8 37% 37% 38% 33% 44% 32% 26% 22% 40% 20% 23% 42% 32% 26% 25% 33% 24% 27% 19% 13% 32% 47% 73 32,3 19,9 14,9 16,8 31,8 9a 3,7 8,1 0,3 16,1 24,7 15,5 39,6 12,2 19,5 10,4 17,0 0,8 0,0 300J 1. 623,0 10,6 51,5 48,5 32,0 30,9 48,0 11,7 5. 8 16,4 0,8 22,0 46,1 21,2 57,8 24,0 30,6 18,2 30,2 U 04 508,7 3J75. 6 217 % (3V(l) 22% 22% 29% 24% 27% 26% 14% 20% 21% 7% 18% 36% 22% 20% 20% 24% 19% 18% 10% 6% 23% 30% 6. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 Anmärkning: Frankrike deltar i samtliga gemenskapsinitiativ. Dessa genomförs genom 85 regionaliserade initiativprogram varav 15 Interreg och fem icke regionaliserade program (Employment, ADAPT, RETEX, SME mål 2 och 5b samt PESCA). Kommissionen antog 52 program 1994 och 1995 (varav 47 på nationell nivå): ett Employment-program, fem Interreg, sex Rechar II, fem Résider, det ändrade initiativprogrammet RETEX, tre SME, ett REGIS, samtliga Konver-program, PESCA-programmet, ADAPT-programmet och elva initiativprogram Leader. De övriga 33 initiativprogram antogs 1996: 3 REGIS, 1 Rechar, 2 Résider, 8 URBAN, 9 Leader, 10 Interreg. Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Frankrike: I SME-initiativet tilldelas ny teknik och nyskapande en mycket viktig roll när det gäller att öka konkurrenskraften hos företagen i stödområdet 1, 2 och 5b. På Korsika ger SME-initiativet stöd till förbättring av produktionssystemet och nyetablering av innovationsföretag samt till utveckling av nya former av samarbete såväl företagen emellan i syfte att underlätta deras tillträde till nya marknader som mellan företagen och institut för forskning och tekniköverföring. Vidare ges stöd till förbättring av kommunikations- och informationssystem samt till utveckling av distansarbete I Nord-Pas-de-Calais prioriteras förbättringen av den tekniska miljön i SME, särskilt sådana som befinner sig i produktionsledet före och efter industriföretag ( 1,5 miljoner ecu, totalkostnad 6 miljoner). I mål 2 och 5b-områden har programmet för syfte att införa nya processer och att sprida kunnande. I detta sammanhang stödjer programmet inrättandet av en motgar antifond för SME som tar initiativ till partnerskaps- eller innovationsprojekt, bildandet av europeiska partnerskap samt kollektiva projekt (mellan 70 och 100) som avser modernisering och nyskapande i förlängningen av initiativprogrammet Stride. Även i lnterreg-programmen spelar FoTU en stor roll (20,6 miljoner, totalkostnad 42,4 miljoner), liksom telekommunikationer (4,4 miljoner ecu, totalkostnad 9,4) och telematiktillämpningar (4,4 miljoner ecu, totalkostnad 9,1 miljoner): • Mellan Frankrike och Förenade kungariket: initiativprogrammet East-Sussex-Haute-Normandie- Picardie stödjer samarbetet mellan centrer för forskning och tekniköverföring till förmån för SME samt ökad kommunikation och kunskapsöverföring genom gemensamma databaser, tvåspråkiga dokumentationskällor och användning av ny kommunikationsteknik (3,2 miljoner ecu, totalkostnad 6,5 miljoner). Även Initiativprogrammet Nord-Pas-de-Calais - Kent eftersträvar att förbättra kommunikationer och att stödja teknisk utveckling (8,5 miljoner ecu, totalkostnad 18,2 miljoner). • Mellan Frankrike och Italien: Initiativprogrammet Korsika-Toscana prioriterar stimulering av tekniköverföring för att ge större kraft åt samarbetet mellan företag och forsknings- och innovationscentrer. Initiativprogrammet för Alperna uppmuntrar företagen till samarbete på forskningsområdet. för REGIS anslås 7,1 miljoner ecu Inom ramen telekommunikation och 13,9 miljoner (totalkostnad 38,6 miljoner) till FoTU. När det gäller initiativen för industriell omstrukturering stödjer Konver -programmet utbyggnaden av den tekniska potentialen (t. ex. Ile-de-Frankrike: 0,5 miljoner ecu, totalkostnad 4,9 miljoner) genom forskning och (totalkostnad 14,4 miljoner) till avancerad 22 ^ Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 från utvärderingen av FoTU-insatserna under de fem senaste åren, förslaget till det femte ramprogrammet 1998-200223 och med anledning av Grönboken om innovation24 har den även antagit en handlingsplan för innovation2^. Den har slutligen beslutat att utarbeta ett meddelande om sammanhållning, innovation, FoTU och konkurrenskraft som en fortsättning på meddelandet från 1993 och som antagits 1997. har antagit området kommissionen ett meddelande informationsteknik Inom kallat "Sammanhållningen och informationssamhället"2^ för att påkalla ett ökat hänsynstagande till denna nya dimension i strukturfondernas program. Meddelandet baseras på ett erkännande av att den ekonomiska och sociala sammanhållningen och informationssamhällets utveckling i Europa är beroende av varandra. Det gäller att kunna utnyttja samverkan mellan dessa båda områden i en allt högre grad av komplementaritet. Informationssamhällets införande är en avgörande faktor för den regionala utvecklingen. Den nya utvecklingen av informations- och kommunikationstekniken har avsevärda och oundvikliga effekter på sysselsättningsmöjligheterna, livsstilen och organisationen och den territoriella spridningen av den ekonomiska aktiviteten. Informationssamhället påverkar företagens förmåga att differentiera och anpassa sina produkter, utöka sina avsättningsmöjligheter på de regionala och lokala marknaderna och utforska nya och effektivare organisationsformer. Informationssamhällets generella inverkan på all social verksamhet, dvs. undervisning och utbildning, hälsovård, fritid och rekreation, offentlig förvaltning, etc. håller även på att skapa ett nytt mönster för sociala relationer. Strukturfondernas medverkan till att uppföra och förbättra telekommunikationsinfrastrukturen erkänns i meddelandet, men man efterlyser samtidigt en ny strategi. En rad faktorer, som ligger utanför telekommunikationssektorn, är förutsättningar för ett verkligt inträde i informationssamhället, bland annat allmänhetens utbildningsnivå, de offentliga och privata sektorernas roll i främjandet av informationssamhället, allmänhetens medvetenhet, förmågan att organisera och investera i en verkningsfull strategi till förmån för informationssamhället. I det avseendet medges i meddelandet att ytterligare ansträngningar bör göras inom telekommunikationsinfrastrukturen och regelverket för att integrera sammanhållningsdimensionen bättre. Man menar dock att det är nödvändigt med en kraftansträngning för att stimulera efterfrågan vilket skall kunna ske genom att man utarbetar regionala strategier för informationssamhället, utvecklar utbildningsprogram för företagare och offentliga administratörer, stödjer utvecklingen av nya tillämpningar, startar kampanjer för att höja allmänhetens medvetenhet och upprättar partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn. Stnikturfonderna är det instrument som gör det möjligt att utveckla en sådan integrerad och samordnad strategi och experimentera med partnerskap mellan regionerna. 23 KOM(97) 142 slutlig, 30. 4. 1997. Se även meddelandena "Att uppfinna morgondagen - Den europeiska forskningen i medborgarens i målsättningsdebatten, KOM(96) 595 slutlig, 20. 11. 1996, "Mot det femte ramprogrammet: De vetenskapliga och tekniska målen", KOM(97) 47, 12. 2. 1997. tjänst", KOM(96) 332 slutlig, 10. 7. 1996, "Mot det femte ramprogrammet: Nya inlägg 24 KOM(95) 688 slutlig, 13. 12. 1995. 25 Första handlingsplanen för innovation i Europa, KOM(96) 589 slutlig, 21. 11. 1996. 26 KOM(97) 7 slutlig, 22. 1. 1997. 218 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 genom företag kompetenscentrer och överföring av ny teknik till SME och till industrier som kan komma att spela en avgörande roll för ekonomisk diversifiering (t. ex: Limousin: 1,8 miljoner ecu, totalkostnad 4,6 miljoner, Midi-Pyrénées: 1 miljoner ecu, totalkostnad 2,5 miljoner, Aquitaine, Auvergne, Bretagne, Poitou-Charentes) samt genom utveckling av nyskapande åtgärder i företagen (t. ex: Bretagne, Languedoc-Roussillon). Resider-programmen lägger tonvikten på nätverkssamarbete. I Picardie har 0,5 miljoner ecu (totalkostnad 1,5 miljoner) anslagits till utbyggnad av tekniska nätverk i sanerade områden, medan i Nord-Pas-de-Calais uppmuntras samarbetet mellan informationsmotorvägar och användning av kommunikationsteknik i små företag och i Basse-Normandie kommer ett nätverk för hantering av datainformation mellan elektronikföretag och universitetet i Caen att upprättas. Även GI-programmen Rechar betonar vikten av att samarbeta, t. ex. i programmet för Nord-Pas-de-Calais som uppmuntrar till samarbete mellan kompetencentrer och företag som bygger på ny teknik. Vad gäller initiativen till förmån för mänskliga resurser satsar ADAPT-programmet en del av sitt stöd på utformning och införande av flexibla utbildningssystem grundade på användning av ny teknik och distansundervisning (12 miljoner ecu, totalkostnad 24 miljoner) och parallellt med detta på skapande av nya verksamheter eller införande av ny teknik och genomförande av undersökningar om den nya teknikens effekter på de mänskliga resurserna. Employment stödjer inom ramen för Horizon utbyggnaden av resurserna för ny teknik, utveckling av distansundervisning och införande av nödvändig infrastruktur för telearbete och distansundervisning (14,1 miljoner ecu, totalkostnad 36,1 miljoner). Slutligen har de flesta programmen inom Leader till syfte att främja forskning, nyskapande och ny teknik inom ramen för utvecklings- och skapandeprocessen av lokala produkter samt användning av ny landsbygden (t. ex: distansarbete, distansutbildning och informations- och kommunikationsteknik på -fortbildning, telecentrer, osv. ) inklusive stöd till anskaffande av utrustning och till nätverksutbyggnad. Ett stort antal program antogs 1996: 23 regionala initiativprogram och 10 Interreg-program. De sistnämnda är de sista 10 initiativprogrammen Interreg: 3 med Belgien (Vallonien-Champagne- Ardenne, Flandre-Nord-Pas-de-Calais, Vallonien-Nord-Pas-de-Calais), 1 med Belgien och Luxemburg (Vallonien-Lorraine-Luxemburg), 1 med Spanien, 3 med Italien (Korsika-Toscana, Korsika-Sardinien, Alpes) och 2 med Förenade kungariket (East Sussex-Haute-Normandie-Picardie, Kent-Nord-Pas-de- Calais). Bland dessa program bör noteras att inom ramen för programmet mellan Frankrike och Spanien upprättades gränsöverskridande arbetsgrupper med partners från ömse sidor av gränserna som har för målsättning att programlägga de gemensamma åtgärder som planeras i Initiativprogrammet. De regionala program som antogs 1996 omfattar, vad gäller initiativen för industriell omstirikturering, ett (Nord-Pas-de-Calais, Basse- Rechar-program Normandie). Dessutom omfattar de 8 URBAN-program. Dessa URBAN-program innehåller information som är värdefull för de kommande programmen och som gäller ekonomisk integration av arbetslösa invånare i utsatta stadsdelar i 8 stora franska städer. Vidare antogs 1996 tre av de fyra REGIS-programmen. Dessa initiativprogram gäller de yttersta randområdena och återupptar samtliga gemenskapsinitiativ däribland Leader. Genomförandet kom mödosamt i gång dels beroende på att programmen från perioden 1989-1993 måste avslutas, dels på grund av svåra klimatförhållanden på Antillerna. Vidare godkändes även de sista nio Leader-programmen under 1996. För samtliga program inom detta intiativ utfördes valet av lokala aktionsgrupper i de flesta regionerna genom ett anbudsförfarande under ansvar från regionens prefektur. Fjorton regioner har vid ett första urval valt ut 87 lokala aktionsgrupper så att genomförandet av de första programmen har kunnat starta under andra halvåret 1996. (Nord-Pas-de-Calais) och två Resider-Program Vid första projektinfordran för Employment föll valet på omkring 500 projekt (157 NOW, 261 Horizon och 83 Youthstart). Projekten gäller till övervägande del metoder för skapande av ny verksamhet och arbetslivsintroduktion och innehåller en rad nya metoder. När det gäller utbildningsåtgärder består dessa nya metoder i interinstitutionellt och tvärvetenskapligt samarbete, i medel och metoder som används (samtalsterapi, kreativitetsverkstäder, teater, video, skrivkurser, kulturella besök), i påbyggnad av aktörernas kunskapsnivå, förnyelse av metoder och praxis på det pedagogiska planet, fördjupning av relationer med företag, inplacering i den lokala utvecklingen. När det gäller skapande av ny verksamhet bör bland de mer intressanta tillvägagångssätt följande nämnas: olika medel avsedda för att underlätta skapande av ny verksamhet, finansiella instrument, införande av sociala klausuler i offentliga upphandlingar, involvering av invånare och lokala gemenskaper i tillväxtmarknader och nya arbetsformer, bl. a. distansarbete. Slutligen när det gäller att förbättra utbildningssystemen kan nämnas förbättra arbetslivsintroduktion för att Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 219 definiering av nya yrkesprofiler, observatoriers aktiva roll när det gäller att stimulera till innovationer i de befintliga lokala mekanismerna, utbildning av lärare/yrkeslärare och av sociala vägledare. Vad gäller initiativet ADAPT valdes 270 projekt med ett mycket stort deltagande av SME (varje projekt berör i genomsnitt nära 100 SME) vilket återspeglas i de frågor som behandlas (kompetensutveckling av anställda i SME i förbindelse med förändringarna inom tekniken och på införande av en marknaden, kvalitetsförhöjande åtgärder anpassade förvaltningskultur vad gäller mänskliga resurser i SME och nätverk för samarbete mellan SME). En annan tydlig aspekt av projekten gäller den allmänna problematiken i fråga om företagsutveckling, omställning eller uppkomst av ny kompetens med betoning på den tekniska utvecklingen prioriteras, bl. a. i förbindelse med informationssamhället. till SME, stöd till Under året har de första sammanträden ägt rum för öveivakningskommittéerna för de 33 initiativprogram som godkändes av kommissionen under andra halvåret av 1995 (6 Rechar av 7, 5 Résider av 7, de 3 SME-programmen, REGIS programmet på Réunion, de 13 Konver-programmen och 5 av 15 Interreg-program). För PESCA inleddes projekturvalet på regional nivå inte förrän i slutet av 1995 och t. o. m. i början av 1996 och det finns ännu inga uppgifter om programmets framskridande. Slutligen kommer beslutet om tilldelning av reserven för gemenskapsinitiativen att innebära ett tilläggsanslag på 187,7 miljoner ecu till Frankrike. Beloppet har fördelats på samtliga initiativ förutom SME och REGIS, men kommer i huvudsak Employment, Leader, URBAN och ADAPT47 till godo. Tabell V-26: Frankrike - Gemenskapsinitiativ - 1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Initiativ (antal program) Kostnad toult Strukturfonds- *öd* (1) Åtaganden 1996 ÂUganden 1994-1996 (2) % (2V(D 249,7 146,5 190,0 28,3 58,5 33,5 266,1 71,0 62,1 28,9 55,7 1. 190,4 2,0 6,4 0,8 7,4 22,0 9,3 13,2 2,2 3,7 16,9 28,4 61,3 60,8 5,1 14,4 7,0 7,0 8,9 7,0 4,9 7,0 7,0 0,0 27,3 92,7 9,5 0,4 17,9 52,2 6,3 23,5 0. 0 53,8 283,5 0,8 6,4 0,8 7,4 22,0 93 13,2 2,2 3. 2 16,9 28,4 8,0 83 5,1 14,4 7,0 7,0 8,9 7,0 43 7,0 5,4 46,9 49,6 188. 3 28. 3 15. 8 33,3 60,9 70,7 62,1 7,0 53,8 616,8 0,8 6,4 0,8 7,4 22,0 93 m 22 12 16,9 28,4 8,0 8,3 5,1 14,4 7,0 7,0 8,9 7,0 4,5 7,0 5,4 Beulnùigar 1996 BeUlningar 1994-1996 (3) % (3V(1) 0,0 15,6 45,6 8,5 0,2 14,9 20,4 3,1 11,7 0,0 17,1 137,2 0,2 1,9 0,2 3,2 6,6 4,6 3,9 0,7 1,6 8,4 8,5 4,0 4,1 2,6 7,2 2,1 2,1 2,7 2,2 12 2,1 1,6 23,5 26,7 61,1 8,5 4,8 16,7 24,8 35,1 29,3 3,4 17,1 251,1 0,2 1,9 0,2 3,2 6,6 4,6 3,9 0,7 1. 6 8,4 8,5 4,0 4,1 2,6 12 2,1 2,1 2,7 2,2 2,2 2,1 1,6 9% 18% 32% 30% 8% 50% 9% 49% 47% 12% 31% 2 1% 12% 30% 30% 43% 30% 50% 30% 30% 44% 50% 30% 7% 7% 50% 50% 30% 30% 30% 32% 46% 30% 23% 2,1 75,1 2,1 75,1 30% 24% 19% 34% 99% 100°/< 27% 99°/< 23% 100°/ 100% 24% 96°/« 5 2% 39% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 88% 100% 100% 13% 14% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 92% 100% 77% 100% 6 5% 7,0 309,7 7,0 200,2 7,0 200,2 kapitel VII. Tabell 12. i kapitel I. B. I. Gemenskapsinitiativ. ADAPT (1) Employment (1) Leader (20) PESCA (1) SME (3) Rechar (7) REGIS (4) Konver (17) Résida (7) RETEX (1) URBAN (8) T o u lt (70) lnterreg/REGEN(15)** därav program antagna 1996 Leader Douai, Valenciennes Leader Centre Leader Haute-Normandie Leader Lorraine Leader M idi-Pyrénées Leader Pays de la Loire Leader Rhône-Alpes Leader Champagne-Ardenne Leader Alsace Rcchar Nord-Pas-dc-Calais REGIS Guyane REGIS Guadeloupe REGIS Martinique Resida Basse-Normandie Resida Nord-Pas-de-Calais URBAN Alsace (Mulhouse) URBAN ne-de-France (Les Mureaux) URBAN Ile-de-France (Aulnay-sous-Bois) URBAN Rhône-Alpes (Lyon-Est) URBAN Nord-Pas de Calais (Valenciennes) URBAN PACA (Marseille) URBAN Nord-Pas-de-Calais (Roubaix- Tourcoing) URBAN Picardie (Amiens) T o u lt (23) Interreg (10)*** • Utanför reserven • * Se den utförliga redogörelsen för programmen i • •• Se den utförliga redogörelsen för programmen 622,5 385,1 477,1 81,3 139,2 78,7 504,1 244,1 173,2 79,3 152,7 2. 937,4 4,5 15,1 1,8 16,0 58,5 18,8 28,1 6,9 8,4 39,3 47. 3 123,9 123,8 21,7 45,7 20,9 17,0 22,8 26,6 9,7 17,6 17,6 20,5 712,6 47 Se även kapitel I. B. l. Gemenskapsinitiativ. 220 7. IRLAND 7. 1. Genomforande av åtgärder per mål 1996 Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996) Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Irland: I GSR används teknisk utveckling för att ta itu med de problem som beror på arbetslöshet, svagheter i den irländska ekonomin och landets perifera läge inom ramen för prioriteringarna produktionssektorn, ekonomiska infrastrukturer och mänskliga resurser. I det prioriterade området produktionssektorn läggs tonvikten på FoTU för att fö en internationellt konkurrenskraftig industri. Målsättningen är att utgifterna för FoTU skall komma upp till 2,12% av BNP senast 1999. I OP Industriell utveckling, som är en fortsättning av OP Industriell utveckling från programperioden 1989-1993, anslås ett belopp på 269 miljoner ecu (totalkostnad 499 miljoner) till åtgärder för FoTU som främjar användning av ny teknik i företag genom stöd till infrastrukturer, investeringar och utbildning. De åtgärder som är avsedda att främja företagens investeringar ger stöd till tekniköverföring. De syftar till att höja företagens utgifter för FoTU från 0,65% till 0,82% av BNP fram till 1999. Vid sidan om industrisektorn utgår stöd till FoTU för modernisering av jordbruk, för utforskning och exploatering av havets naturliga resurser och för miljövård. På miljöområdet finns anslag på 3,1 miljoner ecu (totalkostnad 6,3 miljoner ecu) inom OP Miljötjänster för att övervaka miljöforskning i samband med hållbar utveckling, ren teknik och minskning av industriavfall. Den strategi som följ s inom FoTU förstärks av det prioriterade området mänskliga resurser som syftar till att förbättra tillträdet till och kvaliteten på utbildning och yrkesutbildning inom vetenskap och teknologi samt till att utveckla den mänskliga potentialen på dessa områden genom speciella utbildningskurser på tekniska skolor och universitet. I detta sammanhang ger ESF stöd till forskare på hög nivå som är engagerade i FoU- projekt för industriellt bruk, till program rörande teknologiförvaltning för kvalificerad personal på forsknings- och industricentrer samt till program för utbildning och yrkesutbildning i avancerad forskningsteknik och tillämpning av ny teknik. Vidare ges omfattande stöd ges till telekommunikationer som ett delområde inom strategin för modernisering av de ekonomiska infrastrukturerna. På detta område ökade utrymmet för investeringar inom GSR med 65% jämfört med den första programperioden. Ökningen beror inte på behovet att modernisera nätet, eftersom nätet är ett av de mest avancerade och säkra inom unionen vad gäller digitaliseringsgrad (70%), antalet störningar, reparationstid och väntetid på ny anslutning, utan på behovet att minska de negativa effekter som landets perifera läge har på den industriella strategin. Målen för GSR är fullständig digitalisering av nätet, komplett installation av C7-signalsystemet och installation av SDH-nätet. Målet genomförs om kommunikationsutveckling (32 miljoner ecu, totalkostnad 68 miljoner) där betydande ansträngningar görs i fråga om förbindelser, överföring (användning av optiska fibrer) och mobiltelefoni (införande av GSM). Totalt sett går 6,4% av strukturfondernas anslag i den irländska GSR till finansiering av teknisk utveckling. genom OP Ekonomisk delprogrammet infrastruktur, närmare bestämt Tabell V-27: Irland - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Totalt % Strukturfonder % Medlemsstat Offentliga sektorn Privata sektorn Totalt % Finansiering genom stnikturfonderna Mall OBS: Programplaneringsforfarandets karaktär sunt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna 100% 596,4 361,7 102,4 132,4 61% 234,7 39% kräver en viss försiktighet nar det galler tolkningen. Urskilt for utgifter i samband med informationssamhället, vilka ofta år knutna till andra områden som industrin och FoTU. Q FoTU •Telekommunikation Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 221 MALI Diagram V-33: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu - 1994 års priser) Prioriterade områden, Produktionssektor (a) Ekonomisk infrastruktur (b) Mänskliga resurser (c) Lokal utveckling (d) Tekniskt bistånd (e) Fördelning per fond: 2. 184,0 1. 113,0 2. 113,0 200,0 10,0 (c) 38% (d) 4% ERUF ESF EUGFJ FFU Totalt 2. 562,0 1. 953,0 1. 058,0 47,0 5. 620,0 1GSR/10OP/1SP Genomsnitt per OP| Huvudsakliga resultat 1996 45% 35% 19% 1% 100% 562,0 (e) 0% (a) 38% (b) 20% Att tillväxttakten i den irländska ekonomin fortsätter att vara större än genomsnittet för gemenskapen beror till en del på stödet från stnikturfonderna. De olika programmen genomförs i normal talet. OP Tekniskt bistånd godkändes av kommissionen i juli 1996 vilket innebär att samtliga OP numera är antagna. I övrigt har anpassningar gjorts i merparten av programmen med hänsyn till deflatorn för 1995 och 1996 och för att omplanera kostnaderna. Vid en närmare betraktelse av t. ex. program som finansieras av EUGFJ konstateras att OP Jordbruk och landsbygdsutveckling, som godkändes 1994, är i full funktion med undantag av två mindre åtgärder, att delprogrammet Livsmedelsindustri som ingår i OP Industri anpassats med hänsyn till trögheter vid igångsättningen under de första åren och att OP Lokal utveckling som omfattar åtgärder för renovering av byar följer utgiftsprognosen. Vidare bör noteras att stora framsteg gjorts inom OP Fiske (framstegen medförde att en omprogrammering blev nödvändig för att föregripa 1997 års åtaganden). Trots att nedrustningen av fiskeflottan, som påbörjades 1995, endast gjort ringa framsteg under 1996 och genomförandet av lagstiftningen om vattenbruk försenats skapades ändå 350 nya arbetstillfällen inom vattenbruk och det konstaterades att det fanns ett överflöd av lämpliga projekt vad gäller modernisering av flottan och bearbetning av produkter. Vidare bör byggandet av ett forskningsfartyg nämnas, med medfinansiering från ERUF, offentliggörandet av rekommendationer om säkerheten till havs och en omfattande kampanj för främjande av havets produkter. Under 1996 inrättades en speciell enhet för information om GSR för att samordna informationen om GSR på Irland och förbättra dess kvalitet. Dessutom ingicks ett avtal, inom ramen för OP Transport, rörande lättjärnvägssystemet (Light Rail System - LU AS) i Dublin. Slutligen påbörjades förberedelserna inför utvärderingen i halvtid av GSR och OP varvid riktlinjer antogs och värderare utsågs. En utvärdering av stödåtgärdernas effekter på regionen beställdes och de oberoende konsulterna presenterade sitt rapportförslag om utvärderingen av OP Fiske. 1996 i programperioden 1994-1999 GSR har gjort betydande framsteg och det finansiella genomförande ligger i linje med prognosen för de första tre åren. De sammanlagda betalningarna från ERUF under dessa tre år uppgår till 904,5 miljoner ecu eller 67% av åtagandena. ESF:s åtaganden under 1996 uppgår till 321,2 miljoner ecu av de 322,9 miljoner som planerats för året. Summan av betalningarna för de första tre åren uppgår till 846 miljoner ecu, varav 715 miljoner gäller OP Mänskliga resurser. Vad gäller FFU motsvarar samtliga godkända projekt 53% av det planerade gemenskapsstödet för perioden 1994-1999 medan slutmottagarnas utgifter uppgår till 31% av gemenskapsstödet varav 22% redan betalats ut. 222 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996) Tabell V-28: Irland - Åtgärder per mål -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Program (antagandeir) Mill OP Tekniskt bistånd (1996) SPTallaght sjukhus OP Jordbruk, landsbygdsutveckling (1994) OP Lokal utveckling (1994) OP Industri (1994) OP Ekonomisk infrastruktur (1994) OP Fiske (1994) OP Mänskliga resurser (1994) OPMiijötjänster(1994) OP Turism (1994) OPTransport(1994) Tekniskt bistånd Toult Kostnad totalt Strukturfonds- stöd (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2V(D Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3V(1) 12,6 1313 1. 816,6 434,5 1. 872,6 319,6 179,6 4. 033,1 125,6 816,9 1. 426,6 0,3 11. 169,2 9,5 39,4 933,1 262,6 1. 043,3 108,0 79,1 1. 755,4 78,0 462,6 900,8 0,3 5. 672,0 9. 5 0,0 207,4 71,2 3073 15,4 92 313,1 10,0 74,9 163,2 03 1. 1813 93 39,4 506,7 126,0 568,4 273 29,7 855,0 34,0 168,9 496,3 03 2. 861,5 100% 100% 54% 48% 54% 25% 38% 49% 44% 37% 55% 100% 50% 2,8 0,0 228,9 41,4 167,2 12,7 9,2 278,7 11,5 72,7 75,5 0,0 900,8 2,8 313 491,9 74,1 363,3 77,7 23,9 760,3 30,7 149,9 319,8 0. 0 2. 270,4 30% 80% 53% 28% 35% 21% 30% 43% 39% 32% 35% 7% 40% 7. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 Anmärkning: Samtliga initiativprogram för Irland, förutom URBAN, godkändes mellan 1994 och 1995. Irland deltar inte i initiativen Rechar, Résider, Konver och REGIS. Initiativprogramrnet URBAN godkändes 1996. Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Irland De flesta av gemenskapens initiativprogram innehåller åtgärder som ger stöd till teknisk utveckling, men det största finansiella stödet kommer från initiativprogrammen SME och Interreg. SME-programmen vill underlätta företagens tillträde till olika marknader genom att ge stöd till upprättandet av databaser och projekt för utveckling av nya elektroniktjänster(4,7 miljoner ecu, totalkostnad 9,7 miljoner). Ett av initiativprogrammen Interreg syftar till att utveckla telematiktillämpningar mellan Irland och Wales för att förbättra informationsystemen vad gäller transport och miljöskydd av havs- och kustområden. Dessutom ger programmet stöd till tekniska innovationer inom ramen för det ekonomiska, turistiska och kulturella samarbetet. Programmet mellan Irland och Nordirland prioriterar utbyggnaden av det digitala telekommunikationsnätet och stödjer teknisk innovation som ett nödvändig medel för att förvalta programmet och säkra dess mål. Programmet innehåller också vissa åtgärder inom FoTU för att utvidga kapaciteten och infrastrukturer i de gränsöverskridande forskningscentrerna. Leader-programmet innehåller åtgärder för att öka användningen av tekniska innovationer genom sk telecentrer, genom att utvidga företagens och lokalförvaltningens kapacitet och tjänster inom FoTU (0,2 miljoner ecu, totalkostnad 0,6 miljoner), genom telematiktillämpningar (0,9 miljoner ecu, totalkostnad 2,2 miljoner), genom utbildning i ny informationsteknik, utveckling av datoriserade reservationssystem och försäljning per telefon inom turistnäringen, genom assistans vid införande av ny teknik och distansarbete för att skapa små lokala företag och tjänster samt genom gränsöverskridande åtgärder md anknytning till tekniska innovationer (telekonferenser, utbyten, osv. ) Programmet ADAPT till slut avsätter 7% av anslagen till att skapa kontakter mellan SME och forskningscentrer för att förmå dessa att inrikta sin verksamhet på företagens behov (1,4 miljoner ecu, totalkostnad 2,1 miljoner) och initiativet Employment bygger på resultaten från tidigare projekt genom att för distansundervisning av handikappade med hjälp av telematika (1,3 miljoner ecu, avsätta medel totalkostnad 5 miljoner). Det sista initiativprogram som återstod att godkännas och som antogs i 1996 var initiativprogrammet URBAN. Programmet har fått 15,8 miljoner ecu i anslag i lika stora delar från ERUF och ESF och gäller tre tätortsområden, två i Dublin (Dublin-North-Ballymun och Tallaght-Väst/Cloudalkin) och ett i Cork (North Cork). Programmet är uppdelat på två delprogram med lika stora anslag för varje område. Åtgärderna är inriktade på utveckling av sysselsättning och företag, utbildning och yrkesutbildning, lokala infrastrukturer, ungdom, miljö och lokal utveckling. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 223 Anslagen för gemenskapsinititiativen på Irland kommer att öka med 41,7 miljoner ecu genom fördelning av reserven för gemenskapsinitiativ. Dessa tilläggsanslag kommer till största delen att gå till Leader och Employment och i mindre mån till ADAPT, URBAN, Interreg och PESCA48. De flesta initiativprogram ändrades på grund av indexregleringen för 1995 och 1996 och för omplanering av utgifterna. Genomförandet på fältet av programmet PEACE har accelererat kraftigt. Inom programmet Leader har de 34 lokala aktionsgrupper som valdes under 1995 nu blivit verksamma. Programmet PESCA har medfinansierat ökningen av mussel- och hummerbestånden. Vid första projektinfordran inom ramen för Employment föll valet på 132 projekt (39 NOW, 73 Horizon och 20 Youthstart) NOW-projekten syftar särskilt till att minska kvinnors underrepresentation i vissa sektorer, att integrera socialt utslagna kvinnor och att förena yrkesliv och familjeliv. Projekten Horizon-handikappade inriktas på utveckling av de handikappades möjligheter till företagsamhet och på främjande av företagsandan. Projekten Horizon-mindre gynnade personer söker efter nya metoder för att bekämpa fortsatt höga arbetslöshetsnivåer och ihållande långtidsarbetslöshet och för att tillgodose de mindre gynnade gruppers behov. Genom ett "bottom-up" -närmande och med deltagande av lokala organisationer riktar sig dessa program till en bred skala av mottagare (fångar, unga brottslingar och f. d. fångar, drogmissbrukare, ensamstående föräldrar, personer som saknar fast bostad, ungdomar utan utbildning). Youthstart-projekten slutligen sammanför olika förvaltningar och organisationer för att uppmuntra integrerade lokala aktioner till förmån för ungdomar under 20 som saknar kvalifikationer och hotas av utestängning. När det gäller ADAPT valdes 44 projekt. Dessa gäller utveckling av kvalificerad arbetskraft i manufakturverkstäder med mångårig verksamhet, utveckling av informationssystem samt av kvalitetsprodukter och -system i SME, utveckling av utbildningssystem (utbildning av tekniklärare och pedagoger) och auktorisering av fortbildningskurser skapande av sysselsättning i småföretag och mikroföretag samt utveckling av effektiva mekanismer och praktiska modeller för tekniköverföring mellan forskningsinstitut och SME. Förberedelserna påbörjades inför den intermediära utvärderingen av programmen Interreg, PEACE, RETEX, Leader och PESCA medan förberedelserna för de övriga initiativen planeras sättas i gång under 1997. Tabell V-29: Irland - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Initiativ (antal program) Koitnad totalt Strukturfondi- itod* (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3V(1) ADAPT (1) Employment (1) Leader (1) PESCA (1) SME(I) RETEX (1) URBAN (1) Totalt (7) 28. 3 100,5 165,6 14,4 66,1 22. 8 21. 1 418,7 21. 2 76,1 67,9 7. 8 28. 8 11,4 15,8 229,1 3. 5 21. 7 0. 0 6,1 2,3 i. l 1. 8 36,5 7,4 29,3 7,5 7,2 28,8 8. 1 1. 8 90,1 35% 39% 11% 91 % 100"/. 71°/< 11% 39 V. 4,0 13. 3 0,0 0,7 0. 7 0,0 0,9 19,7 6. 0 17,0 3. 8 1. 3 8. 6 4. 1 0. 9 41,6 28% 22% 6% 17% 30% 35% 6% 18 V. (2)" Interreg/REGEN PEACE (1) därav program antagna 1996: URBAN * Ulan lör reserven " Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2. 2. 21,1 15,8 1. 8 1,8 11% 0,9 0. 9 6% 48 Se även kapitel I. B. l. Gemenskapsinitiativ. 224 8. ITALIEN 8. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 installation av tyngdpunkten på telefonkretsar för dataöverföring samt totalkostnad 1,076 miljarder). Detta OP ger stöd Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Italien: Mål 1: Teknisk utveckling får en viktig plats i de flesta prioriterade inriktningarna inom GSR. Det rör sig i första hand, inom det prioriterade området "kommunikationer", utveckling av telekommunikationer (bastelefoni, satellit- och långdistanskommunikationer, telematik inom den offentliga sektorn (418 miljoner ecu, totalkostnad 1,194 milj årder),som huvudsakligen genomförs genom OP Telekommunikationer (376,7miljoner ecu, till modernisering av kommunikationsnätet i tätortsområden genom användning av optisk fiberteknik och accelererad digitalis ering av kommunikationerna, förberedelser för tillträde till ISDN och utveckling av satellitkommunikationstjänster, med till förbättring av telefonitjänstens kvalitet och tillförlitlighet inklusive sammankoppling av telekommunikations- och datanät. Programmet innehåller även telematiktillämpningar, men dessa ingår mera särskilt i regionala OP (Molise: datorisering av den offentliga förvaltningen) eller andra multiregionala OP (t. ex. OP Infrastrukturer för vägtransporter: utveckling av ett system för kontroll och automatisk övervakning av motorvägar). Forskning och teknisk utveckling är en delprioritering (975,1 miljoner ecu, totalkostnad 1,680 miljarder) inom det prioriterade området "infrastrukturer till stöd för ekonomiska verkamheter". Delprioriteringen genomförs genom ett multiregionalt OP (784 miljoner ecu, totalkostnad 1,341 miljarder) som omfattar utbildning på hög nivå, infrastrukturer för forskning och spridning av innovationer. Detta OP har till syfte att stödja utbyggnaden av infrastrukturerna på vetenskapliga fakulteter och att öka deras elevantal, att ge stöd till de statligt kontrollerade forskningsinstitutionerna (ENEA, CNR, INFN, INFM och Anton Dohrn), att främja industriell forskning och slutligen att utveckla tekniköverföring och bygga ut vetenskaps- och teknikparker (bl. a. för att stödja nyskapande initiativ från små och medelstora företag) och att finansiera ett storskaligt program för anläggning av vetenskaps- och teknikparker i södra Italien. Delprioriteringen forskning och teknologisk utveckling genomförs även genom vissa regionala OP : • Apulien: stöd till forskning och nyskapande inom ramen för prioriteringen "infrastrukturer till stöd för ekonomiska verksamheter". • Campania: utveckling av FoTU och naturvetenskaplig undervisning på universiteten. • Abruzzerna: konsolidering av stödstrukturerna för tekniska innovationer i syfte att utveckla Industri, hantverk och handel. • Sicilien: utveckling av naturvetenskaplig FoTU, tekniska innovationer och forsknings infrastrukturer på universiteten. Den prioritering inom GSR som avser industri, hantverk och tjänster för företag syftar i övrigt till att utvidga utbudet av fysiska och finansiella tjänster till företag som satsar på nyskapande. Inom prioriteringen "landsbygdsutveckling" ges dessutom stöd till forskning och experimentell verksamhet för att stimulera rådgivningstjänster i fråga om jordbruksutveckling och teknikspridning. Denna prioriterade åtgärd genomförs inte enbart genom det multiregionala OP Spridning av ny teknik inom jordbruk, utan även genom vissa regionala OP som t. ex. OP Sicilien som ger stöd till utveckling av forskningsverksamhet på jordbruksområdet, agrometeorologi, osv. Mål 2 (1994-1996) : Samtliga SPD förutom Aosta innehåller åtgärder med koppling till spridning av teknologi, innovationer eller telematiktillämpningar. I vissa regioner bildar dessa åtgärder ett prioriterat område som syftar till att utvidga ekonomisk verksamhet med anknytning till innovationer: • Emilia-Romagna: användning av avancerad teknologi och ren teknik samt förbättring av produktionsstandard genom stöd till samarbete mellan företag och forskningscentrer och utbildning i innovationsfrågor av 300 personer (3 miljoner ecu, totalkostnad 9,7 miljoner). • Friuli-Veneto-Giulia: skapande av 30 direkta och 150 indirekta arbetstillfällen genom innovationsspridning och utbildning i Trieste av specialister i kunskapsöverföring mellan företag och forskningscentrer (2,6 miljoner ecu, totalkostnad 10,7 miljoner). • Toscana: främjande och överföring av nya tekniska kunskaper mellan forskningscentrer och små och medelstora företag, assistans vid köp av tekniktjänster och utbildning av mindre gynnade grupper (8 miljoner ecu, totalkostnad 17,3 miljoner). • Piemonte: utveckling av 1000 företag och skapande av 650 arbetstillfällen genom anläggning av i vetenskap- och forskningsparker, innovationssektorer och utbildning i teknik, organisation och kvalitetskontroll (42,7 miljoner ecu, totalkostnad 91,6 miljoner). investeringsstöd till små och medelstora företag Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 225 • Ligurien. köp av teknikjänster (genomförbarhetsundersökningar, handledning vid nya projekt, osv. ), forskarutbildning på forskningsinstitut, införande av kortare universitetskurser och specialkurser på doktorandnivå (10 miljoner ecu, totalkostnad 21 miljoner). I andra regioner stöd nyskapande verksamhet utan att den görs till föremål för ett särskilt prioriterat område men som ett redskap för industriell omställning: • Lazio: åtgärder för spridning av innovationer och specialistutbildning i spridning av vetenskapligt och teknologiskt kunnande till SME. • Lombardiet: utveckling av avancerad teknologi i SME inom industri och hantverk och utvidgning av tjänsteutbudet vad gäller användning av forskningsstrukturer och tekniköverföring (2,5 miljoner ecu, totalkostnad 6 miljoner). • Umbrien: diversifiering av basproduktionen genom främjande och spridning av innovationer och utveckling av multimediaverksamhet (3 miljoner ecu, totalkostnad 6,8 miljoner). • Veneto: anläggning av en vetenskaps- och teknikpark och av en multimodal terminal (6 miljoner ecu, totalkostnad 19 miljoner) • Marche: stöd till telekommunikationer inom ramen för utbyggnaden av den lokala multimodala strukturen. Sammanlagt utgör utgifterna för teknisk utveckling i de olika regionala stödområdena (1, 2, 5b) 11,7% av strukturfondernas finansiella stöd till Italien. Tabell V-30: Italien - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Toult % Strukturfonder % Medlemssut Offentliga sektorn PrivaU sektorn ToUlt % Finansiering genom strukturfonderna Mall Mal 2 MalSb Toult OBS: Prografnplaneringsfôrfarandets karaktär tunt de olika tillvägagångssätt tom anugiti av medlemsstaterna 3. 371,8 239,7 50,7 3. 662,2 1. 702,9 93,4 15,5 1. 811,8 92% 7% 1% 100% 819,5 108,6 20,7 948,8 849,4 37,7 14,5 901,6 51% 39% 31% 49% 1. 668,9 1463 35,2 1. 850,4 krtver en viss försiktighet når det galler tolkningen, särskilt for utgifter i samband med informationssamhället, vilka ofta år knutna till andra omtiden som industrin och FoTU. MALI 49% 61% 69% 51% • FoTU «Telekommunikation •Telematik Diagram: V-34: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu), Prioriterade områden: Kommunikationer (a) Industri, hantverk (b) Turism (c) Landsbygdsutveckling (d) Fiske (e) Ekonomiska infrastrukturer (0 Mänskliga resurser (g) Tekniskt bistånd (h) Fördelning per fond: ERUF ESF EUGFJ FFU Totalt 8. 951,0 2739 2. 145,2 233,0 14. 068,2 1GSR/29 0P Genomsnitt per OP) Huvudsakliga resultat 1996 64% 19% 15% 2% 100% 485,1 (g)15% W 1% (a) 15% (0 21% (b) 24% (e)2% (d) 16% (c) 6% Avsikten är att förbättra de allmänna förutsättningarna för genomförandet av strukturstöd i Italien och därför markeras 1996 av en fortsättning och utvidgning av det tillvägagångssätt som låg till grund för avtalet i juli 1995 mellan kommissionen och de italienska myndigheterna49. Mot denna bakgrund inför och man förstärktes övervakningsmekanismerna arbetsmetodiken enades om 49 Se årsrapporten 1995. 226 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 omprogrammeringen av GSR. Omprogrammeringen kommer att ske i två faser. Första fasen innebär en mycket grundlig övervakning av antagna stödåtgärder och kommer att avslutas kring slutet av första kvartalet i nästa år. I samband med detta inrättades mindre arbetsgrupper för varje OP och dessa håller regelbundna sammanträden. Andra fasen kommer att koncentreras på hur utgifterna och åtagandena fortskrider på fältet och kan komma att leda till en omfördelning av medel som redan anslagits till initiativ beslutade under perioden 1994-1997. Med hänsyn till förseningarna i genomförandet enades man även om att förstärka övervakningsmekanismerna, däribland antalet sammanträden för GSR:s övervakningskommitté som sammanträtt tre gånger under det gångna året. Vid sidan om metodiken i omprogrammeringen är de viktigaste övergripande frågor som fortlöpande behandlats under 1996 införande av ett lämpligt system för fysisk övervakning, fördelning av medel från indexreglering, att särskild uppmärksamhet ägnats åt att öka miljömedvetenheten och övervakning av strukturfondernas additionalitetsprincip. Vidare antog kommissionen under 1996 fem nya stödåtgärder: två globala regionala stöd (Crotona och Manfredonia) och tre multiregionala OP (två finansierade av ERUF och ett av EUGFJ). Ett särdrag för det globala stödet till Crotona är att det utformats som ett slags geografiskt avtal med omfattande inblandning av lokala aktörer både under planerings- och genomförandefasen. Vidare godkändes 1996 OP 'infrastrukturer för vägtransporter" som innebär en medfinansiering på 249 miljoner ecu på en totalkostnad av 498 miljoner. I OP "energi" (170 miljoner ecu från ERUF) planeras en rad stödåtgärder dels för gasnätet, dels för utbyggnad av elektricitetsnätet. Till slut godkändes i oktober 1996 OP "tjänster för kommersiell uppvärdering av jordbruksproduktionen i söder" med 72 miljoner ecu i anslag från EUGFJ som syftar till att lansera åtgärder för att organisera och koncentrera utbudet av jordbruksprodukter och samtidigt ta hänsyn till de behov som framkommer på marknaden. När det gäller program som redan börjat genomföras, särskilt sådana som medflnansieras av EUGFJ, kunde efter godkännandet under första halvåret 1996 av lagarna om nationell medfinansiering arbetet med projektinformation, -organisation och -urval sättas i gång i de regionala OP. Ett mycket stort antal ansökningar har kommit in. I Campania t. ex. presenterades 23 000 projekt sedan programmet offentliggjordes. Den regionala förvaltningen har redan fattat finansieringsbeslut för 70% av anslagen. När det gäller betalningar koncentrerades ansträngningarna på den del av programmen som tillät att åtgärda de fördröjningar som uppstått vid tillämpningen av förordning (EEG) nr 2328/91 och andra äldre förordningar. De viktigaste åtgärderna var betalning av kompensationsbidrag till jordbrukare i mindre gynnade områden samt betalningar inom ramen för programmet för citrusfrukter på Sicilien och i Kalabrien. I framtiden kommer principen om årlig betalning av kompensationsbidrag att kunna iakttas på ett riktigare sätt. På multiregional nivå finns två program. Det första syftar till att utöka personalstyrkan för den grupp av jordbruksrådgivare som står till varje regions förfogande och att täcka deras lönekostnader under de första sex anställningsåren. Det andra programmet, som antogs 1996, gäller tjänsten för uppvärdering av jordbruksproduktionen i söder och ger stöd till nybildning av företag, i vilka både producenter, transportörer och distributörer ingår i syfte att förbättra förutsättningarna för saluföring och uppvärdering av kvalitetsprodukter inom sektorn för grönsaker och frukt, olivolja och blomsterprodukter. Inom OP för fiskesektorn har de största anslagen förbrukats av åtgärderna för anpassning av fiskeansträngningarna (särskilt åtgärden till förmån för biandföretag) och förnyelse av fiskeflottan. Kommissionen fattade sammanlagt 18 ändringsbeslut varav 5 gäller Abruzzerna. För denna region som ingick i stödområde 1, dock endast under perioden 1994-1996, inlämnades en ansökan om en tvåårig förlängning av perioden för nationella åtaganden och betalningar. Beslutsförfarandet har inletts under 1996. Med hänsyn till den särskilda situation som råder i denna region, som från och med 1997 inte längre kommer att få strukturstöd, har GSR:s övervakningskommitté beslutat att tilldela Abruzzerna en del av GSR:s indexmedel, närmare bestämt 25 miljoner ecu. I beloppet ingår 10 miljoner ecu kompletterande medel från EUGFJ för att kunna genomföra ett antal åtgärder för vilka ett stort antal ansökningar lämnats in. Budgetplanerna har formellt anpassats med hänsyn till rimliga tidsramar för genomförandet. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 1996 i programperioden 1994-1999 227 till 41% och betalningarna I slutet av 1996 var situationen för GSR kritisk då de åtaganden som genomförts på fältet endast uppgick till 41% av samtliga åtaganden medan betalningarna låg på omkring 17%. Åtagandena från ERUF uppgick till 31% av ERUF:s sammanlagda medel för medfinansiering. Det bör påpekas att i slutet av 1996 återstod ett belopp på 1,537 miljarder ecu i disponibla medel från ERUF som inte utnyttjats för åtaganden. Därtill kommer att de anslag från ERUF för vilka åtaganden hade ingåtts fram till slutet av 1996 endast uppgick till 25% av de anslag som planerats för perioden 1994-1999 och att betalningarna uppgick till 13%. Åtagandena från ESF var i storleksordningen 41% och betalningarna uppgick till 16% av totalkostnaden. Åtagandenas och betalningarnas ringa storlek beror till en del på att programmens godkännande tog längre tid än planerat. Med tanke på att merparten av stödåtgärderna nu har godkänts borde förseningen kunna hämtas in under andra hälften av perioden. När det gäller anslagen från FFU uppgick slutmottagarnas stödberättigade kostnader till 15,8 miljoner ecu eller omkring 7% av de programlagda stödberättigade kostnaderna för perioden 1994-1999. Generellt kännetecknas 1997 av att det tillvägagångssätt som infördes 1995 fortsätter samt av att övervakningsmekanismerna byggas ut. MÅL250 Diagram V-3S: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu -1996 års situation och priser): Fördelning per sektor: Produktionsmiljö (a) Mänskliga resurser (b) Planering och rehabilitering (c) Miljöskydd (d) Tekniskt bistånd (e) Fördelning per fond: (c) 13% (d)7% («)2% (a) 48% ERUF ESF Totalt 400,1 123,9 524,0 11 SPD Medel per SPD| 76% 24% 100% 47,6 (b) 30' 1996 i programperioden 1994-199651 I enlighet med det tillvägagångssätt som antogs för samtliga SPD inom stödområde 2 överfördes outnyttjade anslag i slutet av 1996 till programmen för perioden 1997-1999. Det handlar om ett belopp på 169,7 miljoner ecu (efter indexreglering) av de 693,7 miljoner som var disponibla, dvs 25%. Regionernas förmåga att utnyttja anslagen varierar. Regionen Emilia-Romagna är den enda som lyckats nästan helt utnyttja anslagen för perioden 1994-1996, medan utnyttjandet i de övriga regionerna varierar från 9 % (Lazio) till 51% (Umbrien) av det ursprungliga anslagsbeloppet. I regel är det medel som var avsedda för infrastruktur som måste överföras medan medel som var avsatta för stödordningar, tjänster till små och medelstora företag, ekonomisk utveckling och tekniköverföring för det mesta utnyttjats fullt ut. Vad gäller de utbetalningar som gjordes av olika ansvariga myndigheter 50 Stödberättigade områden : Emilia-Romagna, Friuli-Veneto-Giulia, Lazio, Ligurien, Lombardiet, Marche, Umbrien, Piemonte, Toscana, Aosta, Veneto. 51 Programmen från föregående period 1992-1993 (183 miljoner ecu, dvs. 127 miljoner från ERUF och 56 miljoner från ESF) kunde avslutas 1996 efter det att en förlängning av betalningsfristerna på regional nivå beviljats inom ramen för överenskommelsen mellan kommissionen och den italienska regeringen om att förbättra förvaltningen av strukturfondernas medel. Även om slutbetalningarna formellt ännu inte har certifierats för de flesta programmen beräknas betalningarna uppgå till 75% av de disponibla medlen sammanlagt. Det ofullständiga genomförandet förklaras främst av de svårigheter som uppstod under inledningsfasen. Detta gäller i synnerhet infrastrukturprojekten där den besvärliga politiska situationen försvårat de redan komplicerade administrativa procedurerna. Andra svårigheter som uppstått är misslyckandet för vissa projekt för vilka åtaganden redan ingåtts samt lirans devalvering. 23 ^SI^^^^^^S £<**£*. -- W t Äi! « : w t i ® *^ »*. M I P l l ^ a l Ä ^ ^ ^ ^ R ^ Ä i Ä Ö ^ ^ ^ ^ I ^ ^ ^ ^ ^ ^^ ill§lliliif STRUKTURFONDERNAJi96gS^ 228 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 har situationen förbättrats avsevärt i vissa regioner i jämförelse med 1995 (tex. Aosta 53%, Piemonte 33%, Toscana 30%). Övervakningskommittéerna sammanträdde regelbundet under 1996. De viktigaste frågor som därvid behandlades var övervakning av genomförandet, omprogrammeringar och val av oberoende utvärderare, den mellanliggande och den slutliga utvärderingen. Dialogen om partnerskap mellan kommissionen, centralregeringen och de regionala myndigheterna har varit tillfredsställande. Parterna på arbetsmarknaden deltog aktivt som fullvärdiga medlemmar i övervakningskommittéernas sammanträden. Förberedelser inför perioden 1997-1999 De italienska regioner som fortfarande är stödberättigade under programperioden 1997-1999 är i stort sett samma som förut. Den enda nämnvärda ändringen är tillkomsten av tre kommuner i Ferrara- området (Emilia-Romagna). De disponibla medlen inklusive överföringarna från perioden 1994-1996 uppgår till 967,5 miljoner ecu52. SPD-projekten presenterades av de italienska myndigheterna i augusti 1996. Strategierna ligger mycket väl i linje med perioden 1994-1996 samtidigt som de återspeglar kommissionens riktlinjer. De finansiella medlen koncentreras framför allt på utveckling och förstärkning av små och medelstora företag, stöd till innovationer och tekniköverföring, turism, lokala sysselsättningsinitiativ och miljöskydd. Dessa prioriteringar kommer att kompletteras med särskilda utbildningsåtgärder. Förberedande sammanträden har ägt rum sedan november mellan kommisssionen, regeringen och regionerna i syfte att precisera strategierna, målsättningarna och i vissa fall den föreslagna programuppläggningen. MÅL 3 OCH 4 ESF Diagram: V-36: Mål 3 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu - 1994 års priser): Prioriterade områden: Integration av långtidsarbetslösa i yrkeslivet (a) Grundutbildning och integration av ungdomar (b) Integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden (c) Lika möjligheter för män och kvinnor på arbetsmarknaden (d) Stärkande av utbildningssystemen och arbetsförmedlingar (e) 421,2 566,0 (c) 10% 131,6 105,3 (d)8% Totalt 92,1 1316,2* 1GSR/16 0P * inklusive 16,1 miljoner ecu beräknade för Abruzzerna fr. o. m. 1997. Genomsnitt per OP | 82,3 (b) 43% (•)7% (a) 32% Programmen inom mål 3 omfattar en GSR som antogs 1994 samt 16 regionala och multiregionala OP som antogs i december 1994. Den finansiella genomförandegraden är föga tillfredsställande och tyder på att den normala takten ännu inte uppnåtts. För att utnyttja resurserna på bästa sätt och undersöka nya former för programmen beslutade den italienska regeringen 1996 att ta itu med en omfattande omprogrammering när halva programmets genomförts. I samband därmed kommer under 1997 ett nytt treårigt multiregionalt OP att antas inom ramen för förtroendepakten om sysselsättning med ett finansiellt stöd från ESF om 27,1 miljoner ecu. En nyhet vad gäller detta OP är att finansieringen kommer att ske med medel avsatta för nuvarande regionala och multiregionala OP som inte kommer att ha förbrukats i slutet av 1997, 1998 och 1999. Arbetsmarknadsdepartementet kommer att ansvara för samordning, övervakning och utvärdering. Genomförandet av åtgärderna däremot kommer att anförtros regionerna. Därtill kommer att den interna utvärderingsrapport som presenterades av arbetsmarknadsdepartementet innehöll ett antal glädjande punkter som t. ex. positiva omdömen om utbildningssystemet och ungdomarnas utbildningsnivå (åtgärderna för ungdomar håller på att utvecklas i riktning mot utbildningsformer som alltmer inriktas på verksamheter av nivå 2-typ) och 52 Emilia-Romagna 14,1 miljoner ecu, Friuli-Veneto-Giulia 39,2 miljoner, Lazio 76,9 miljoner, Ligurien 129,5 miljoner, Lombardiet 34 miljoner, Marche 31 miljoner, Piemonte 309,5 miljoner, Toscana 158,9 miljoner, Umbrien 53,1 miljoner, Aosta 13,5 miljoner, Veneto 107,8 miljoner. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 229 ändamålsenlig användning av medel avsedda för utbildningsåtgärder till förmån för lika möjligheter och socialt utslagna personer. Däremot måste det konstateras att anslagen till långtidsarbetslösa utnyttjats i alltför ringa omfattning Diagram V-37: Mål 4 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu -1994 års priser): Prioriterade områden Föregripande, stöd till planeringen och förvaltningen av ett system för fortbildning (a) Utbildning, anpassning av mänskliga resurser till strukturförändringar i produktionssystemen (b) Tekniskt bistånd (c) (c) 4% ESF 59,8 Totalt 319,1 19,9 398,8 («) 15% 1SPD (b) 81% Programmen inom stödområde 4 består av ett SPD för perioden 1994-1999 som antogs i december 1994. När det gäller det finansiella genomförandet beror det låga anslagsutnyttjandet till en del på fördröjningar i tillhandahållandet av nationella medfinansieringsmedel (detta gäller både den offentliga och den privata sektorn). Dessutom saknas i Italien ett fortbildningssystem för anställda vilket betyder att det finns mycket få strukturer för att ge stöd till företagen. Detta är förklaringen till att SPD gjort måttliga framsteg i fråga om förutse den kommande utvecklingen. När det gäller utbildning, yrkesvägledning och rådgivning däremot är antalet åtgärder större och anslagsutnyttandet bättre. Inom dessa områden uppgick antalet projekt för hela 1995 och första kvartalet 1996 till 4 071, medan endast 125 projekt fick konkret utformning när det gäller framtidsstudier. Merparten av initiativtagarna till utbildningsprojekt är offentliga organ, medan de företag som inkommer med projektförslag oftast är små och medelstora företag. Projekten gäller de mest utsatta arbetargrupperna och utbildningen koncentreras framför allt på nya sätt att organisera arbetet. Kommissionen har begärt att en särskild analys av de projekt som genomförs av företag. Exempel på ett mål 4-projekt Italien: Multimedia och distansundervisning i Emilia-Romagna: projektet SINFORM syftar till att införa ett telematiknät för fördelning av multimediaprodukter och utbildning i distansundervisningsmetoder. Projektet är även en knutpunkt för ett antal redan existerande nät för distansutbildning i gemenskapen i övrigt. Projektets målsättning är att bygga upp ett regionalt nät som täcker 9 provinser i Emilia-Romagna och omfattar ett multimediacenter med 9 kontor och 66 datorer, ett bibliotek med didaktisk multimedial mjukvara och tester som berör 200 utbildare och organisatörer av Europaprojekt. Projektet medflnansieras av ESF till ett belopp på 550 000 ecu av en totalkostnad på 1,44 miljoner ecu och förväntas ge utbildning till sammanlagt 1 500 personer under hela perioden. MÅL 5a jordbruk Tabell V-31: Sammanfattning av genomförandet av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu - 1996 års situation och priser): Totalt 626,1 Åtgärder Produktion Gemenskapsinitiativ 494,4 131,7 79% 21% I fråga om förbättring av produktionsstrukturen gäller merparten av gemenskapsstödet (41%) mindre gynnade områden, följt av investeringsstöd (33%) och stöd till unga jordbrukare (16%). Vad gäller åtgärder för att förbättra bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter godkändes 25 OP under 1996 som berör 11 regioner i Italien. Två OP återstod att godkännas i slutet av 1996. Gemenskapsstödet till dessa OP uppgår till 131,7 miljoner ecu. 230 MÅL 5a fiske Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Diagram V-3S: Mål 5a fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) Vattenbruk (d) Skyddade havsområden (e) Anläggningar i fiskehamnar (f) Bearbetning och saluföring av produkter (g) Säljfrämjande åtgärder (h) Socioekonomiska åtgärder (i) övriga åtgärder Q) Totalt FFU 35,4 0,0 33,6 20,5 1,2 5,6 28,1 3,6 pm 6,4 134,4 0)P% 13% \ U ) 5% (a) 26% (9)21% (d) 15% (c) 25% Genomförandet av SPD har under 1996 först och främst gällt åtgärden om fiskefartyg som slutgiltigt tas ur drift och i andra hand åtgärden om förnyelse av fiskeflottan. Slutmottagarnas stödberättigade kostnaderna uppgick i september 1996 till 5,8 miljoner ecu vilket motsvarar 1,3% av de stödberättigade kostnaderna för hela perioden 1994-1999. Anslagsbeloppet för 1994 har ännu inte avslutats beroende på att de årliga genomföranderapporterna inte kommit in, medan betalningen av de första förskotten för 1995 gjordes i slutet av 1996 och inga åtaganden ingåtts för de två delanslagen för 1996. Nivån på de åtaganden som ingåtts av de italienska myndigheterna är dock mycket högre än betalningsnivån. Mot bakgrund av att projekten skall vara genomförda inom högst tre år finns anledning att anta att mottagarnas anslagsförbrukning kommer att öka under 1997. MÅL 5b53 Diagram V-39: Mål Sb - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 Befolkning (1000 invånare) Yta (km') 4. 828 80. 486 miljoner ecu Fördelning per fond: ( d ) l 2% ( « M* (,) 3 2% (c) 12% 13 SPD ERUF ESF EUGFJ Totalt 370,6 122,6 411,1 904,3 Genomsnitt per SPD[ 41% 14% 45% 100% 69,6 D Modernisering och diversifiering av jordbruk (a) •Stärkande av sektorn utanför jordbruket (b) • Miljö (c) •Mänskliga resurser (d) (b) 4 3% •Tekniskt bistånd (e) igångsättningsstadiet och befinner I slutet av 1996 kvarstod vissa förseningar när det gäller framskridandet av SPD för mål 5b särskilt i fråga om utbetalningar. Situationen är lik den som konstaterades i samma skede av föregående programperiod och beror på den komplicerade igångsättningsproceduren. Detta är ett särdrag för det italienska förvaltningssystemet som ofta tar i anspråk en period på 12 till 24 månader innan programmen effektivt kan sättas i gång. Efter mitten av 1996 har de italienska programmen passerat det administrativa fysiska genomförandefasen. Åtagandena ökade kraftigt under andra halvåret 1996. 1 jämförelse med de medel som programlagts för hela perioden 1994-1996 har åtagandena ökat från 14% i slutet av juni till 56% vid årsskiftet. Betalningarna däremot ligger på en låg nivå. Regionerna och provinsera har dock kompenserat den långsamma betalningsproceduren genom att bevilja stödmottagarna förskott mot bankgaranti. Vad gäller programmens övervakning har övervakningskommittéerna framför allt ägnat sig åt tre typer av verksamheter under första halvåret: justering av vissa programdelar på grund av nya geografiska krav (detta gäller för 10 av 13 SPD), pådrivande av tekniska assistansåtgärder vid programmens genomförande och införande av övervaknings- och utvärderingsmekanismer (de mellanliggande utvärderingsrapporterna kommer att färdigställas före mitten av juni 1997). Från och med andra halvåret har kommitéernas arbete i större grad inriktats på att bedöma åtgärdernas effekter, särskilt mätt i antal arbetstillfällen. i mitten av den sig nu 53 Stödberättigade områden : Emilia-Romagna, Friuli-Veneto-Giulia, Lazio, Ligurien, Lombardiet, Marche, Umbrien, Piemonte, Toscana, Trento, Bolzano, Aosta, Veneto. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 231 Tabell V-32: Italien - Åtgärder per mål -1996 iprogramperiodenl994-1996/99 (miljoner ecu) Kostnad totah Strukturfonds- stöd (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2Vfl) Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % own Program (anUgandeir) Mill Regionala OP GSCrotone(3)(1996) SGManfredbnia(3)(1996) OP Abruzzerna (1995) OPAbruzzerna(l)(1995) OPKalabrien(l)(1995) OPKampanien(1995) SPGioiaTauro(3)(1995) OPApulien(1995) OP Sicilien (1995) OPBasiIicata(1994) OPKalabrien(1994) OPMolise(1994) OP Sardinien (1994) Interregionala OP OP"MEGAir'(l) (1996) OP Energi (3) (1996) OP Vägnät (3) (1996) OP Industri och tjänster (1995) OP Vattenresurser (1995) OP Turism (1995) OP Kunskap om jordbruk ( 1 )( 1995) OP "Akuta" sysselsättningsåtgärder (1994) OP Tekniskt bistånd (2) (1994) OP Utbildning av yrkeslärare (1994) OP Invandrarutbildning (1994) OP Utbildningsministeriet (1994) OP Fiske (1994) OP Forskning • utveckling (1994) OP Telekommunikationer ( 1994) OP Järnvägstransport (1994) Tekniskt bistånd Mil 2* SPD Emilia-Romagna (1994) SPD Friuli-Veneto-Giulia(1994) SPD Lazio (1994) SPD Ligurien (1994) SPD Lombardict( 1994) SPD Marche (1994) SPD Umbrien (1994) SPD Piemonte (1994) SPD Toscana (1994) SPD Aosta (1994) SPD Veneto (1994) Totalt Totalt 90,9 60,6 365,7 187,6 502,0 2. 890,8 120,0 2. 406,4 2. 603,6 1. 138,9 1313,9 521,0 2. 103,0 120,0 485,0 498,0 5362,4 2. 0083 302,8 231,4 524,0 112,1 271,4 29,5 3843 560,0 1. 3413 1. 076,1 1. 756,6 0,6 29. 368J 393 59,0 158,4 219,2 73,2 32,0 373 449,1 403,1 1,6 152,7 1. 625,0 Mil 3 Regionala OP OP Bolzano (1994) OP Emilia-Romagna (1994) OP Friuli-VenetD-Giulia(1994) OP Laz» (1994) OP Ligurien (1994) OPLombardiet(1994) OP Marche (1994) OP Umbrien (1994) OP Piemonte (1994) OP Toscana (1994) OP Trente (1994) OP Aosta (1994) OP Veneto (1994) ( 1 ) OP med stöd endast från EUGFJ (2) OP med stöd endast från ESF (3) Insatser med stöd endast från ERUF * Bebpp efter avdrag lör överföringar till 1997-1999 54,4 409. 8 118,6 271,7 94,0 389,1 81,7 67,7 271,6 145,8 62,7 27,6 240,7 35,0 25,0 1654 93,9 241,0 1327,9 40,0 1. 148,4 1337,2 583,2 5803 292,0 967,1 72,0 170,0 249,0 2. 592,7 871,0 130. 0 162,0 355,7 76,0 184,0 20,0 254,0 233,0 784,0 376,7 701,0 0,6 14068,2 12,0 14,1 59,0 81,6 21,1 123 17,4 143,4 113,6 0,6 48,9 524,0 24^ 184,4 53,4 1223 423 175,1 36,8 30. 5 122,2 65,6 28,2 12,4 108,3 35,0 25,0 74,0 344 0,0 0,0 0,0 0,0 130,9 65,4 51,1 22,0 98,6 3,7 453 28,8 1253,6 114,6 0,0 31,6 0,0 0,0 0,0 43 19,9 0,0 0,0 0,0 0,0 04 1038,7 0,0 •2,7 32^ 34,7 0,1 -4,4 -64 63,7 733 -2,8 26,4 214,0 2,7 46,9 5,9 0,0 134 0,0 0,2 53 36. 6 102 8,8 2,9 16,8 35,0 25,0 1654 93,9 762 1772 40,0 203,7 3203 163,4 124,0 59,7 269,1 3,7 453 28,8 2. 003. 9 2553 222 66,0 32,7 7,0 16,9 62 88,4 664 65,9 215,9 3852 0,6 5063,5 12,0 213 524 653 23,1 16,6 284 128,8 113,6 32 48,9 514,0 6,4 74,6 13,9 183 19,8 262 5,7 9,9 55,0 20,0 13,0 4,8 33,0 100% 100% 100% 100% 32% 13% 100% 18% 24% 28% 21% 20% 28% 5% 27% 12% 77% 29% 17% 41% 9% 9% 9% 31% 35% 29% 8% 57% 55% 102% 36% 100% 151% 89% 80% 110% 135% 164% 90% 100% 584% 100% 98% 26% 40% 26% 15% 47% 15% 16% 32% 45% 31% 46% 38% 30% 0,0 124 283 16,6 0,0 0,0 20,0 0,0 132,7 42,0 43,8 19,8 49^ 1,8 22,7 14,4 1324,4 573 0,0 26,1 0,0 0,0 0,0 32 94 192 0,0 81,8 0,0 0,1 1. 926,1 0,0 0,0 16,1 342 0,1 0,0 0,0 14,0 174 0,0 132 951 3,1 45,6 2,9 0,0 24 0,0 0,1 2,7 243 5,1 7,4 03 8. 4 0,0 124 74,0 473 41,8 89,8 20,0 92,9 2063 94,4 803 39,1 136,8 1. 8 22,7 14,4 1. 699,6 127,7 11. 1 433 163 34 84 4,1 43,7 352 323 172,7 3082 0. 1 5481,6 6,0 12,0 263 494 11,6 104 174 46,6 37,7 3. 0 244 245,1 4,9 594 6,9 92 5,7 13,1 2,8 5,0 33,4 10,0 9,6 12 164 0% 50% 45% 50% 17% 7% 50% 8% 15% 16% 14% 13% 14% 3% 13% 6% 66% 15% 9% 27% 5% 5% 5% 21% 17% 15% 4% 46% 44% 19% 25% 50% 85% 45% 61% 55% 85% 101% 32% 33% 542% 50% 47% 20% 32% 13% 7% 13% 7% 8% 16% 27% 15% 34% 10% 15% 232 Program (anUgandeir) Interregionala OP OP Innovat»nsåtgärder ( 1994) OP Tekniskt bistånd (1994) OP Utbildning (1994) Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Kostnad toult Strukturfonds stöd fl) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 en % BeUln ingår 1996 BeU bmgar 1994-1996 (3) % (3W1) 118,9 77,8 456,8 1889,0 534 35,0 205,6 1. 300,1 0,0 0,0 0,0 1145,9 9,0 53 34,8 3S0J 17% 17% 17% 27% 0. 0 0,0 0. 0 1098,4 Totalt 44 3,0 17. 4 2017 8% 8% 8% 16% | MU4 SPD Anxtsmarknadsmmisteriet( 1994) Mil 5a jordbruk Regionala OP OP Bolzano förorda 866/90 (1995) OP Bolzano förordn. 867/90 (1996) OP Emilia-Romagna förordn. 866/90 (1996) OP Friuli-Veneto-Oiulia förordn. 866/90 (1996 OP Friuli-VenetD-Giulia förorda 867/90 (1996 OP Lazio förorda 866/90 (1996) OP Lazio förorda 867/90 (1996) OP Ligurien förorda 866/90 (1996) OP Ligurien förorda 867/90 (1996) OP Lombardiet forordn. 866/90 ( 1996) OP Lombardiet förordn. 867/90 (1996) OP Marche förorda 866/90 (1996) OP Marche förorda 867/90 (1996) OP Marche Water Zoo förorda 866/90 (1996) OP Umbrien förordn. 866/90 (1996) OP Umbrien forordn. 867/90 (1996) OP Piemonte förorda 866/90 (1996) OP Piemonte förorda 867/90 (1996) OP Toscana förorda 866/90 (1996) OP Toscana förorda 867/90 (1996) OP Trente förordn. 866/90 (1996) OP Trente förordn. 867/90 (1996) OP Aosta förorda 867/90 (1996) OP Veneto förorda 866/90 (1996) OP Veneto förorda 867/90 (1996) Interregionala OP Prognoser Italien förordn. 2328/91 (1994) Totalt 886,11 398,8| 383l 98. 91 25%l 19,11 494| 12% 34,9 1,6 442 133 1,7 32,1 2,7 74 1,1 132,6 4,6 62,7 12 32 20,4 1. 6 82,7 4,8 53,0 4,1 30,8 3,8 0,7 72,6 3,1 7,1 0,4 8,8 3,4 04 8,0 0,7 23 03 264 12 163 03 0,8 4,1 0,4 152 12 10,0 1,0 64 1,0 02 144 0,8 7,1 0. 4 8,8 3,4 04 8,0 0,7 23 03 264 12 163 03 0,8 4. 1 0,4 152 12 10,0 1. 0 64 1,0 02 144 0,8 7,1 0. 4 8,8 3,4 04 8,0 0,7 23 03 264 12 163 03 0,8 4,1 0,4 152 12 10,0 1,0 64 1,0 02 144 0,8 1. 464,9 1086,0 494,4 626,1 0,0 131,7 1174 249a 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 24% 40% 34 0,1 2,7 1,0 02 2,4 02 0,7 0,1 8,0 0,4 43 0,1 0,4 12 0,1 4,6 0,4 3,0 03. 2,0 03 0,1 4,4 02 34 OJ 2,7 1,0 02 2,4 02 0,7 0,1 8,0 0,4 43 0,1 0,4 12 0. 1 4,6 0,4 3,0 03 2,0 03 0,1 4,4 02 50% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 50% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 0,0 41,1 58,7 99,8 12% 16% Mil 5a fake SPD Italien (1994) Mil 5b SPD Friuli-Veneto-Giulia (1995) SPD Ligurien (1995) SPD Marche (1995) SPD Piemonte (1995) SPD Bolzano (1994) SPD Emilia-Romagna (1994) SPD Lazio (1994) SPD Lombanliet (1994) SPD Umbrien (1994) SPD Toscana (1994) SPD Trente (1994) SPD Aosta (1994) SPD Veneto (1994) TOTALT | 456,4| 134,4| 0,0| 44. 81 33%| 11. 91 23. 11 17% 273,4 189,6 425,1 4382 1592 311,6 5143 213,8 341,9 7422 66,0 13,9 1. 0332 4. 723,0 42433,8 44,0 35,8 762 834 43,6 57,1 145,7 403 754 133,0 19,9 42 145,6 904J 17. 955^ 6,8 2,1 03 0,0 6,8 0,0 0,0 0,0 0,0 6. 4 1,4 0,0 9,8 33,6 4. 6022 12,0 63 92 9,8 113 6,8 16,7 4,8 10,7 222 2,6 0,6 27,1 140,6 6. 4612 27% 18% 12% 12% 27% 12% 11% 12% 14% 17% 13% 14% 19% 16% 36% 3,4 04 02 0,0 3,7 0,0 0,0 0,6 0,0 9,9 14 0,0 11. 4 31J 42223 6,0 2,6 4,6 43 63 3,4 83 3,0 5,4 17,8 2. 1 03 20. 1 84,7 4. 186/1 14% 7% 6% 6% 14% 6% 6% 8% 7% 13% 10% 7% 14% 9% 23% Totalt 8. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 Anmärkning: Italien deltar i samtliga gemenskapsinititiv förutom REGIS. Samtliga initiativ genomförs genom icke regionaliserade program, förutom Leader. 21 GI-program antogs 1994 och 1995 för initiativen Rechar, RETEX (ändring av ett GI-program som antogs 1993), ADAPT, Leader, PESCA och Interreg-initiativets REGEN-del. De återstående programmen inom Leader (10), URBAN, Résider, SME och Konver antogs 1996 liksom 5 GI-program Interreg (3 med Frankrike, 1 med Albanien och 1 med Schweiz). Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Italien: I SME-programmet anslås 31 miljoner ecu (totalkostnad 87,9 miljoner) för att hjälpa små och medelstora företag att definiera sina prioriteringar ifråga om tekniska innovationer, stödja samarbete mellan dessa och forskningscentrer och främja utveckling av nätverk för utbyte av kunnande inom forskning och teknisk utveckling samt uppmuntra användning av avancerade telekommunikationssystem i syfte att diversifiera produktionen och bredda affärsmöjligheterna De flesta program inom ramen för Interreg innehåller åtgärder som har beröring med överföring av innovationer och teknologi till lojcala små och medelstora företag (4,6 miljoner ecu, totalkostnad 13,8 miljoner) och utveckling av telematiknät (2,4 miljoner ecu, totalkostnad 5,1 miljoner). Dessutom har Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 233 programmet med Grekland till syfte att utveckla de avancerade infrastrukturer för telekommunikation som behövs i Italien för att sammankoppla det italienska och det grekiska nätet (8,5 miljoner ecu). Ifråga om mänskliga resurser inriktar sig ADAPT- programmet på användning av ny teknik samtidigt som hänsyn tas till industriella förändringar och nya sysselsättningsmöjligheter (på det audiovisuella området, informations- och kommunikationsteknik, osv. ) medan nya utbildningsmetoder uppmuntras som t. ex. distansundervisning. GI-programmet Employment lägger tonvikten på nya inriktningar, bl. a. inom forskning och teknisk utveckling, nyskapande, att leda företag och kooperativ samt utbildning av handledare och instruktörer. Programmet uppmuntrar samverkan med åtgärder som har anknytning till gemenskapens ramprogram för forskning på området för informationsteknik och kommunikationer som t. ex. flexibel undervisning, distansutbildning och telematiktillämpningar för handikappade (t. ex programmet TIDE). Även Leader-programmen ger stöd till distansutbildning, distansarbete, främjande av landsbygdsturism och bokningssystem med hjälp av multimedia eller telematiktillämpningar (6 miljoner ecu, totalkostnad 13 miljoner, samt till överföring av innovationer och teknik till lokala företag. Slutligen innehåller GI-programmen Rechar och Résider åtgärder som stödjer tekniskt nyskapande medan URBAN-programmet i flera italienska städer stödjer projekt kopplade till användning av utbildnings- eller informationstjänster på telematikområdet. Kommissionen godkände 14 nya italienska program samt 5 Interreg-program. Det handlar först och främst om GI-programmet SME som är ett samlat program för samtliga stödberättigade områden med ett strukturstöd på sammanlagt 191,7 miljoner ecu. Programmet innehåller bl. a. åtgärder för att bygga ut serviceverksamheten för företagen på kvalitets- och innovationsområdet och för att underlätta små och medelstora företagens möjligheter att få finansiering och tillträde till kapitalmarknaden. Resider- programmet gäller nio regioner och får ett stöd på 85,6 miljoner ecu endast från ERUF. Programmet prioriterar miljöförbättringar i förskummade områden (47%), främjande av ny ekonomisk verksamhet som bidrar till diversifiering (33%) och stöd till utveckling av turistverksamhet (4%). Konver- programmet (46,1 miljoner ecu från ERUF) gäller huvudsakligen främjande av ekonomiska verksamheter som ersätter förlorade sådana, särskilt nyetablering och utveckling av små och medelstora företag (68%), och förbättring och sanering av militärförläggningar och områden som menligt påverkats av försvarsindustrin (15%). Ett exempel som kan nämnas är Apulien där det finns planer på att stödja företagsservice till små och medelstora företag på områden som miljö, miljökvalitet (miljömärkning) och arbetarskydd. GI-programmet URBAN omfattar 13 kommuner (Rom, Genua, Venedig - alla tre utanför mål 1, Neapel, Salerno, Palermo, Catania, Siracusa, Reggio Calabria, Cosenza, Bari, Foggia och Cagliari, samtliga innanför mål 1). I fem av dessa städer gäller stödet stadsområden som ligger utanför centrum och i åtta städer är det fråga om stöd till det historiska stadskärnan. Varje stad ansvarar för förvaltningen av sitt eget delprogram och på lokal nivå är förvaltningen decentraliserad. Det största antalet GI-program som antogs under 1996 gäller initiativet Leader (sammanlagd medfinansiering 105,5 miljoner ecu). Godkännandet av Leader-programmen avslutades 1996 genom antagandet av sju program som avser områden inom mål 5b och två som gäller områden inom mål 1 (Molise och Sicilien). De sistnämnda programmen syftar till att förstärka stödet till delområdet landsbygdsutveckling som en komplettering till åtgärder som finansieras inom ramen för operativa program inom mål 1. Därvid prioriteras de områden som står inför de största svårigheterna, områden uppåt höjderna och i bergstrakter. När det gäller mål 5b-områden har bildandet av lokala aktionsgrupper på regional nivå visat sig vara mycket komplicerat (bildandet grundades på kvantifierade kvalitetskriterier i syfte att garantera lämplig geografisk spridning). Vid årsskiftet hade bildandet genomförts i tre regioner eller självstyrande provinser (8 lokala aktionsgrupper bildade), medan urvalsförfarandet nått slutfasen i sex andra regioner. När det gäller mål 1-områden bildades lokala aktionsgrupper i Calabria, i Abruzzerna och till en del i Campania. I de andra regionerna pågår bildandet fortfarande. Vidare godkändes 1996 teknisk assistans till igångsättning av det nationella nätet av Leader-grupper. Fem Interreg-program godkändes 1996. Programmet Sardinien-Korsika gäller provinsen Sassari på Sardinien och departementet Södra Korsika. Programmet ger särskilt stöd till kommunikationer mellan de båda öarna och till miljövård. Programmet Korsika-Toscana gäller departementet Norra Korsika och provinsen Livorno. Det som prioriteras är turism, sjötransport och kommunikationsinfrastrukturer, 234 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 tekniköverföring samt till ekonomiskt och kulturellt utbyte. GI-programmet "Alperna" mellan Italien och Frankrike gäller Alpområdet (Rhône-Alpes, Provence-Alpes-Côte d'Azur; Aosta, Piemonte, Liguria). De områden som prioriteras är förbättrade kommunikationer mellan gränsområden, främjande av kulturarvet i dessa områden och främjande av gränsöverskridande ekonomisk verksamhet. GI-programmet Italien-Schweiz avser gränsområdena Aosta, Piemonte, Lombardiet och provinsen Bolzano. Stödet syftar till ökat samarbete mellan små och medelstora företag, infrastrukturer för bättre tillvarata värdet i av jordbruks-, skogsbruks- och fiskeprodukter samt bättre tillvarata värdet i av natur-, kultur- och det historiska arvet. Till slut skall nämnas programmet mellan Italien och Albanien som gäller havsområdet mellan de båda länderna (Apulien i Italien) och som utgör ett komplement till PHARE-programmet Italien/Albanien 1995-1999, som avser Albaniens kustområden. Programmets finansiella medel koncentreras på ett begränsat antal områden, transport och kommunikationer (utbyggnad av hamnsystem och telekommunikationer), samarbete mellan små och medelstora företag, turism och miljö. Ett Interreg-program, GI-programmet Grekland-Italien, var i slutet av 1996 fortfarande föremål för förhandlingar mellen de berörda myndigheterna (godkännande och igångsättning förväntas under 1997). En viktig händelse under 1996 var kommissionens beslut om fördelning av medel från reserven som för Italiens del inneburit en anslagskomplettering på 199 miljoner ecu. Beloppet tilldelades i huvudsak initiativen Employment, Leader, Interreg II C, ADAPT, URBAN och Konver54. De program som fick tilläggsanslag kommer att omprogrammeras eller integreras under 1997. När det gäller genomförandet har programmen i regel blivit försenade. Med hänsyn till att godkännandet av de olika programmen fördröjts (till slutet av 1995 och 1996) har större delen av året använts för tillsättning av övervakningskommittéer och antagande på nationell nivå av förfaranden för godkännande och genomförande av de olika projekten. Resultaten av det finansiella genomförandet under 1996 saknar därför signifikans. I övrigt har samtliga övervakningskommittéer tillsatts för de initiativ som antogs 1996. För vissa program (RETEX, Interreg Italien-Frankrike (Korsika-Sardinien), Interreg Italien-Albanien, URBAN) håller programändringsförslag på att undersökas för att uppnå bättre överensstämmelse mellan dels programuppgifterna dels genomförandet på fältet och prognosen över resursanvändningen. Förvaltningen av PES C A-programmet är inte helt centraliserad eftersom programmet består av 11 regionala och 2 multiregionala delprogram som delvis förvaltas av central förvaltningen och delvis av regionalförvaltningen. Det är just på grund av denna ansvarsfördelning mellan vissa samordningssvårigheter. Fastän kommissionen redan betalat ut första förskottet (50%) på 1995 års medel (FFU och ERUF) har inga utgifter gjorts av mottagarna, trots att projekturvalet redan är klart för vissa delprogram (bl. a. delprogram som förvaltas av den centrala myndigheten). olika myndigheter programmet råkat som för ut Vad gäller Employment har sedan 1994 234 projekt (52 Youthstart, 67 NOW, 115 Horizon) medfinansierats, därav 197 regionala och 37 multiregionala. Inom Youthstart är projekten inriktade på utbildning av handledare och instruktörer och sysselsättningsskapande åtgärder i tillväxtsektorer som t. ex. miljö, kulturarv och turism. Huvudmålet för NOW-projekten är stöd till att starta nya företag. Projekten inom Horizon-handikappade (71 projekt) gäller framför allt handikappanpassad utbildning och inom Horizon-mindre gynnade (44 projekt) utbildning och integration i yrkeslivet. Huvudmålet för ADAPT-programmet är att stödja införandet på nationell nivå av ett fortbildningssystem. Sedan 1995 har 182 projekt valts ut varav 141 regionala och 41 multiregionala. Flertalet av dessa projekt avser utbildningsåtgärder för företagens personal, ofta inom tjänstesektorn (turism, miljö). 54 Se även kapitel I. B. l. Gemenskapsinitiativ. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 235 Tabell V-33 : Italien - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Initiativ (antal program) Kostnad t o u lt Strokturfonds- itOd* (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2V(1) Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3V(n (7)" ADAPT (1) Employment (1) Leader (22) PESCA (1) S M E ( l) Rechar (2) Konver ( 1 ) Résider (1) RETEX (2) URBAN (1) Totalt (33) Interreg/REGEN därav program antagna 1996: Leader Tekniskt bistand (gcnomfOrande av det nationella nitet) Leader Lombardiet Leader Ligurien Leader Molise Leader Marche Leader Trento Leader Piemonte Leader Veneto Leader Sicilien Leader Lazio SME Konver Résider URBAN Totalt (14) Interreg • Utanfflr reserven • • Se den utförliga redogörelsen for programmen i *" Se den utförliga redogörelsen för programmen (S)"* 360,5 569,6 757. 1 82. 4 645,5 34,1 250,4 505,6 257,2 280,7 3. 743,0 3. 1 14,6 15,6 18,1 35,9 8. 6 39. 9 57,9 65,2 60,6 645,5 250,4 505,6 280,7 2. 001,7 190,0 348,7 288,7 34,2 191,7 1. 7 46,1 85,6 79,0 117,7 1. 383,3 2,0 4. 5 3,9 9,8 8,4 2,2 9. 3 16,3 32. 6 16,3 191,7 46,1 85. 6 117,7 546,5 45,6 82,7 49,3 0,0 44,7 0,0 21,6 42,8 0,0 26,4 313,0 2,0 4,5 3. 9 0,3 1,1 1. 4 1. 2 6,0 7,2 3,6 44,7 21,6 42,8 26,4 166,7 81,7 134,2 77,9 4,4 44,7 1. 7 21,6 42,8 12. 1 26,4 447,4 2. 0 4,5 3. 9 0,3 1. 1 1,4 1. 2 6,0 7,2 3. 6 44,7 21,6 42. 8 26,4 166,7 43% 38% 27% 13% 23% 100% 47% 50% 15% 22% 3 2% 100% 100% 100% 3% 13% 62% 13% 37% 22% 22% 23% 47% 50% 22% 3 0% 23,1 41,9 22,3 0,0 22,4 0,5 10,8 21,4 0,0 13,2 155,4 0,8 1. 9 1. 6 0,1 0,6 0,4 0,6 3,0 3. 6 0. 9 22. 4 10,8 2 i, 4 13,2 SU 41. 1 67,6 36,3 2. 2 22,4 0,8 10,8 21,4 6,0 13. 2 221,9 22% 19% 13% 6% 12% 50% 23% 25% 8% 11% 16% 0,8 40% 1. 9 1. 6 0,1 0,6 0,4 0,6 3,0 3,6 0,9 22,4 10,8 21,4 13,2 su 42% 41% 1% 7% 19% 7% 18% 11% 6% 12% 23% 25% 11% 15% kapitel VU. Tabell 22. i kapitel I. B. l. Gemenskapsinitiativ. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 236 9. LUXEMBURG 9. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Luxemburg: Mål 2 (1994-1996): Det samlade programplaneringsdokumentets (SPD) strategi för omställning av den traditionella metallindustrin i riktning mot den elektriska sektorn prioriterar industrisektorn, vilket bland annat sker genom åtgärder för att främja teknologisk innovation. Detta innebär inte bara stöd till forskning och teknisk utveckling FoTU, i synnerhet inom ramen för materialanalys (inklusive tekniköverföring mellan forskningscentra och företag), utan också teknisk och vetenskaplig assistans till företagen och FoTU-utbildning av personalen. Mål 5b: SPD stöder utveckling av ny teknik som en metod att ge nytt liv åt landsbygsområdena, dels genom att minska avståndet mellan arbetsplats och bostad, varigenom befolkningen kan göras ekonomiskt oberoende och slipper flytta, dels genom att förbättra de allmänna levnadsförhållandena, och slutligen genom att skydda och bevara naturområdena. Åtgärder vidtas därför för att stödja FoTU i små och medelstora industri-, handels- och hanverksföretag och inom de förvaltningar som önskar etablera decentraliserade underavdelningar på landsbygden. Totalt utgör stödet till teknisk utveckling 13,2% av mål 2-anslagen. Tabell V-34: Luxemburg - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 1994-1996 (miljoner ecu) Totalt % Strukturfonder % Medlemsstat Offentliga sektorn Privata sektorn Totalt % Finansiering genom strukturfonderna 0,7 Mål 2 OBS: Programplaneringsförtarandets karaktär samt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna 100% 29% 2,4 0,2 1,6 krflver en viss försiktighet när det galler tolkningen, särskilt för utgifter i samband med informationssamhället, vilka ofta ar knutna till andra områden som industrin och FoTU. 1,7 71% ^^ÊÊ^P 100% | D FoTU | MÅL255 Diagram V-40: Sammanfattning av progranplaneringen 1994-19% (miljoner ecu -1996 års situation och priser), Fördelning per sektor Produktionsmiljö (a) Mänskliga resurser (b) Planering och rehabilitering (c) Miljöskydd (d) Fördelning per fond (d) 29% (a) 14% ERUF ESF Totalt 4,6 0,8 5,3 85% 15% 100% (b) 28% 1SPD (c) 29% 1996 i programperioden 1994-1996 av vid 1996, utgången 1994-1996 för perioden sedan avvecklades SPD övervakningskommittén hade beslutat anpassa finansieringsplanen för stödet genom att göra överföringar mellan åtgärderna och minska omfattningen av gemenskapens bidrag. Den viktigaste förändringen är förstärkningen av åtgärden för mänskliga resurser, där anslaget från europeiska socialfonden (ESF) höjdes med 194. 000 ecu. På grund av det alltför låga antal åtaganden som gjorts vid utgången av 1996, sänktes gemenskapens bidrag till 5,3 miljoner ecu, och ett belopp på 1,8 miljoner (eller 25% av det ursprungliga bidraget, inklusive resultatet av indexuppräkningen) överfördes till perioden 1997-1999. Orsaken till detta var att åtgärden för stimulans av produktivitetshöjande investeringar (systemet för företagsstöd) inte hade utnyttjats i beräknad utsträckning och inte heller åtgärden för hantering av industriavfall. 55 Stödberättigade områden : Esch-sur-Alzette, Capeilen. Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 237 Förberedelser för programperioden 1997-1999 Under 1996 hölls två förhandlingssammanträden om SPD för 1997-1999. MÅL 3 och 4 (miljoner ecu -1994 års priser): Diagram V-41: Mål 3 • Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 \Prioriterade områden Integration i yrkeslivet av långtidsarbetslösa (a) Integration av ungdomar i yrkeslivet (b) Integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden (c) Lika möjligheter för män och kvinnor på arbetsmarknaden (d) Övergripande åtgärder (e) I ESF 5,5 3,1 9,9 1GSR/2 0P Totalt 1,2 0,9 20,7 (d)6% W4% (a) 27% (c) 48% (b) 15% Genomsnitt per OP| 10,3 När det gäller de operativa programmen (OP) inom mål 3 utgjordes de prioriterade målgrupperna för stödet år 1996 av lågkvalificerade löntagare och arbetstagare, särskilt inom de sektorer där tillgången till utbildning är dåligt utvecklad eller obefintlig. Sammanlagt 547 personer fick finansiellt stöd från ESF. Inom ramen för SPD inom mål 4-områden genomfördes totalt 13 utbildningssatsningar, som berörde 1. 394 personer. ESF Diagram V-42: Mål 4 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu -1994 års priser): Prioriterade områden Föregripande av tendenser på arbetsmarknaden och av behovet av yrkesutbildning (a) Utbildning och kompetensutveckling, yrkesorientering, rådgivning (b) Förbättring och utveckling av lämpliga system för yrkesutbildning (c) Övergripande åtgärder rörande samtliga SPD (d) (d) 14% (c) 26% 0,2 1,2 (a) 9% (b) 51% 0,6 0,3 JA 1SPD MÅL 5a jordbruk Totalt Totalt Tabell V-35: Sammanfattning av genomförandet av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu • 1996 års situation och priser). % 96% 4% Åtgärder Produktion Gemenskapsbidrag 36,7 1. 7 38,4 Den planerade finansieringen av åtgärderna för förbättring av jordbruksstrukturerna sänktes 1996 till 36,7 miljoner ecu för perioden 1994-1999 (mot de 37,3 miljoner som ursprungligen planerats 1994). Luxemburg beslöt nämligen att överföra en del av de ursprungliga anslagen för dessa åtgärder till stödet för bearbetning och saluförande av jordbruksprodukter, och beslutet om detta senare SPD skulle fattas 1997. Största delen används för stöd till eftersatta geografiska områden (19 miljoner ecu), och därefter kommer investeringsstöd (9 miljoner ecu) och stöd till unga jordbrukare (9 miljoner ecu). Vad beträffar bearbetning och saluförande av jordbruksprodukter, har Luxemburg sedan 1994 utnyttjat två tredjedelar av det planerade gemenskapsstödet för perioden 1994-1999. 1,15 miljoner ecu av 1,7 miljoner har avsett investeringar för kvalitetsförbättring inom vinsektorn, den enda sektor som valts ut i programmet. De sammanlagda kostnaderna för de stödberättigande investeringar som fått gemenskapsbidrag uppgår till 8 miljoner ecu. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 238 programmet. De sammanlagda kostnaderna för de stödberättigande investeringar som fått gemenskapsbidrag uppgår till 8 miljoner ecu. MÅL 5a fiske Diagram V-43: Mål 5a fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu) Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) Övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) Vattenbruk (d) Skyddade havsområden (e) Anläggningar i fiskehamnar (0 Bearbetning och saluföring av produkter (g) Säljfrämjande åtgärder (h) Socioekonomiska åtgärder (t) Övriga åtgärder (j) Totalt FFU 0,0 0,0 0,0 0,7 0,0 0,0 0,3 0,1 pm 0,0 (h)9% (9)27% (d)64% Investeringsaktiviteten var mycket låg 1996 inom fiskeriprogrammen inom mål 5a. De stödberättigande utgifterna för programmets första hälft uppgår till 8% av det planerade beloppet för perioden 1994-99. Man räknar med en höjning av investeringsvolymen under 1997 och 1998. MÅL 5b56 Diagram V-44: Mät 5b - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999: Befolkning (1000 inv. ) Yta (kma) 30| 831 miljoner ecu Fördelning per fond: 1 SPD ERUF ESF ESUGFJ Totalt 3. 1 0. 8 2,2 6,0 5 1% 13% 36% 100% (c) 51% (a) 21% (b) 28% • Förnyelse av Jord-och skogsbruk (a) •Sysselsättning I Industri- och tjänstesektorn •Turism och livskvalitet (c) Det fysiska genomförandet av programmet har försenats i oroande grad, vilket vid upprepade tillfällen har föranlett interventioner från kommissionens sida. Man har till exempel misslyckats med att arrangera ett sammanträde med övervakningskommittén. Vissa viktiga beslut - planen för tekniskt bistånd, förberedelserna för utvärderingen, kriterierna för urval av projekt - har därför ännu inte kunnat fattas. 56 Stödberättigat område : Norra Luxemburg. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 239 Tabell V-36: Luxemburg - Åtgärder per mål-1996 i programperioden 1994-1996/99 (miljoner ecu) Program (antagandeAr) MAI 2» SPD Luxemburg (1994) Mil 3 OP Privata initiativtagare (1994) OP Offentliga initiativtagare (1994) Totat Mal 4 SPD Oflentiiga initiativtagare (1994) MAI 5a Jordbruk Prognoser Luxemburg förordn. 2328/91 (1994) SPD Luxemburg förordn. 866 och 867/90 | Totat MAI Sa fiske SPD Luxemburg (1994) MAISb SPD Luxemburg (1994) Totalt • Belopp efter avdrag för överföringar till 1997-1999 | Kostnad toult Strukturfonds- stOd (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % am) Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 f3) % (3VH) | 18. 2| 5. 31 -1. 51 6. 0| 113%| 21,6 24,4 46,0 9,7 11,0 20,7 6,11 2. 3| 128,8 11. 2 139,9 3,7| 25,5 239. 5 36,7 1. 7 38,4 l. ll 6,0 73,8 1,6 1. 8 3,4 0. 4| 4,3 0,0 <3 O. Ol 0,0 6,6 4,6 5. 3 9,9 47% 48% 48% 0. 9| 38%| 15,6 1. 0 16,5 42% 57% 43% l. ll 100%| 0. 8 35J 14% 48% 0,3| 1,6 1,8 3,4 0,3| 0,0 sa 0. 2| 0. 0 9. 3 4. 3l 80% 4,0 4. 9 8,9 42% 45% 43% 0,6| 25% 10,0 0. 5 10,6 2T/o 32% 28% 0. 3| 30% 0. 4 25J 7% 34% 9. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 Anmärkning: Luxemburg deltar inte i fyra av initiativen, nämligen Rechar, RETEX, REGIS och PESCA. Fem gemenskapsinitiativ antogs 1994 och 1995 (Employment, URBAN, ADAPT, Leader, Interreg). Ett Interreg- program tillsammans med Belgien och Frankrike återstod att godkänna, vilket skedde 1996. Tre nationella program återstod att godkänna avseende SME - antaget 1996 -, Résider, och Konver. Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Luxemburg: Inom gemenskapsinitiativen SME och Interreg II är stödet till teknisk utveckling relativt omfattande. Gemenskapsinitiativet SME finansierar två typer av åtgärder som främjar FoTU för att förbättra SME:s internationella konkurrenskraft. Syftet är att ta hänsyn till miljön genom sund resurshantering och användning av ren teknik och att främja strategisk management i SME genom utveckling av system för information om offentlig upphandling, för kommunikation inom byggnadssektorn, etc. Vad gäller Interreg II, kan nämnas att det gemensamma programmet för Luxemburg och Tyskland främjar teknologiöverföring (1,6 miljoner ecu; totalkostnad: 3,1 miljoner) och införande av samarbetsnät. Inom det gemensamma programmet för Luxemburg, det vallonska området och Lorraine planerar man, bland åtgärder som kan tillföra nya teknologier, att upprätta strukturer för information och stöd till SME, att utveckla de mänskliga resurserna genom att att anpassa utbildningen till den lokala industrins behov samt att skapa informationsnät. Två nya gemenskapsinitiativ godkändes 1996. Det första, som antogs i september 1996, är SME- initiativet för stödområdena 2 och 5b. Gemenskapens bidrag utgör 25% av den totala planerade investeringen. De viktigaste åtgärderna rör två prioriteter, nämligen att få hantverks- och mdustriinriktade SME att ta hänsyn till miljön och och att främja strategisk management i SME. Ett Interreg-program för Luxembujg-Belgien-Frankrike godkändes också i februari. Det rör distrikten Arlon, Virton, Bastogne och Neufchâteau i Belgien, departementen Meuse, Meurthe-et-Moselle och Moselle i Frankrike samt hela storhertigdömet Luxemburg. Programmet är inriktat på fyra prioriterade områden, nämligen utveckling av den gränsöverskridande ekonomin (tillhandahållande av riskkapital åt SME på gränsöverskridande basis, företags fasta egendom, utveckling av den inre potentialen), institut), förbättring av de utbildning av de mänskliga resurserna (ett europeiskt tekniskt gränsöverskridande geografiska områdenas attraktionsvärde och miljö (planering och uppförande av gränsöverskridande anläggningar i landsbygdsområdena, förbättring av vattnets och vattendragens kvalitet) samt utbyggnad av städer över gränserna (planering av framtida tätorter, strukturering av den gränsöverskridande tätorten), övervakningskommitténs första sammanträde hölls i november. Då godkändes formerna för uppföljningen av programmet (kommitténs arbetsordning, organisationsschema för genomförandet av programmet, urvalskriterier), och olika projekt granskades (undersökning rörande förbättring av för avfallshantering, lokala partnerskap införande av Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 240 gränsöverskridande vattenledningar, undersökning rörande metoderna för att förhindra för högt vattenstånd i Chiers, etc). Det sammanslagna program Résider / Konver som lades fram av de luxemburgska myndigheterna kunde inte godkännas av kommissionen. Ett antal väsentliga inslag, som en beskrivning av åtgärderna, fanns inte med i den senaste versionen av programmet, som inkom den 9 februari 1996. Trots upprepade påstötningar från kommissionen lämnade de luxemburgska myndigheterna inte in någon ny version under 1996. Vad gäller de program som redan startat, framskred gemenskapsinitiativen Employment och ADAPT tillfredsställande under 1996. Dessa initiativ finansierar 3 respektive 2 projekt, som alla omfattar 4 år. Inom Employment finns projektet Youthstart, som syftar till att identifiera de ungdomar som inte lyckas i skolsystemet och att, via handledning och rådgivning, ge dem möjlighet att uppnå erkända yrkeskvalifikationer. Syftet med projektet Horizon är att erbjuda missgynnade personer anställning inom trädgårdsodlingen (bildande av ett företag för underhåll av grönområden), och projektet Now ger en integrerad utbildning åt kvinnor som försöker komma tillbaka på arbetsmarknaden. Projektet ADAPT består i utbildning och rådgivning för företag och i upprättande av en databas som vänder sig till arbetstagare med information om disponibla fortbildningskurser. Vad beträffar det nya avsnittet Integra i Employment-initiativet, där Luxemburg inte kan få någon ytterligare finansiering, föreslog denna medlemsstat 1996 en satsning i form av ett pilotprojekt enligt artikel 6 i ESF-förordningen. Vad gäller Leader, framskrider genomförandet av programmet tillfredsställande. Slutligen tilldelades Luxemburg summa 1,23 miljoner ecu, sedan man beslutat dela ut gemenskapsinitiativens reservfond. Beloppet kommer att utnyttjas till att förstärka två initiativ, Résider och Leader57. Tabell V-37: Luxemburg - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Initiativ (antal program) ADAPT (1) Employment (1) Leader (1) S M E ( l) URBAN (1) TotaH (S) Inlerreg/REGES Q)** därav program antagna 1996: SME Intent* (If» Koitnad t o u lt Strnktnrfonds- itfld* fl) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2vm Betalningar 1996 Beta la IB gar 1994-1996 (3) % (3V(1) 0,8 0,6 4,8 1. 4 1,0 8,7 1. 4 0. 3 0. 3 1,0 0,3 0,5 24 0,2 0,0 0,0 0,3 0,0 0,5 0. 3 0. 3 1. 0 0. 3 0,5 2,4 100% 100% 100% 72% 100% 9 6% 0,3 0. 3 0. 3 72% 0. 1 0,0 0,0 0,1 0. 2 0,4 0. 1 0. 1 0. 2 0. 4 0. 1 0. 3 1. 0 30% 50% 40% 22% 50% 4 0% 0. 1 22% Utanför reserven * Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VIL Tabell 2. 2. ** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel I. B. I. Gemenskapsinitiativ. 57 Se även kapitel I. B. l. Gemenskapsinitiativ. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 241 10. NEDERLÄNDERNA 10. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Nederländerna: Mål 1: Det samlade programplaneringsdokumentet (SPD) för Flevoland anslår 14,4 miljoner ecu (total kostnad: 86,9 miljoner ecu) till en prioritering av FoTU på fyra områden: • den "Regionala teknikplanen ", som omfattar både förstärkning av regional FoTU-kapacitet och de • regionala socioekonomiska målen (0,2 miljoner ecu), inrättande av ett centrum för tekniköverföring till förmån för små och medelstora företag (SME) och ett nätverk av regionala telekommunikationscentra (1,5 miljoner ecu), • KIM-projektet, som hjälper företagen att anställa akademiker och högkvalificerad personal i syfte att införa ny teknik och nya arbetsmetoder inom företagen (hydraulik, förvaltning av vattenresurser, ekologi, industriell hydrodynamik, utveckling av kustområden, förebyggande av bränder etc -0,2 milioner ecu), • uppbyggnad av nya infrastrukturer för tillämpad forskning och beviljande av finansiellt stöd för FoU till industrin (12,5 miljoner ecu). FoTU är också en avgörande del i strateginför modernisering av jordbruket (5,6 miljoner ecu; totalkostnad: 23,2 miljoner). Enligt detta SPD uppmuntras koncentration och utvidgning av FoTU-aktiviteter på hög nivå med hjälp av omlokalisering och inrättande av forskningsinstitut (exempel: IDL-DLO forskningscentrum i Lelystad som gör det möjligt att skapa 250 högkvalificerade arbetstillfällen), diversifiering av deras verksamheter och utveckling av ett centrum avsett att underlätta överföringen av forskningsresultaten till jordbruksindustrin och till jordbruken. SPD stödjer också forskningen på fiskeområdet (1,1 miljon ecu; totalkostnad: 20,7 miljoner). Mål 2 (1994-1996) : Inom SPD för Mål 2 anslås 10 % av strukturfondernas bidrag till FoTU. Åtgärderna syftar till att förstärka industristrukturen genom att uppmuntra till innovation och produktutveckling, närmare bestämt: • Arnhem-Nijmegen : infrastrukturer för förläggning av företag (Vetenskaps- och teknologiparken Mercator i Nijmegen, HBO-Bedrijfscentrum i Arnhem, Bedrijvencentrum Simon Stevin i Arnhem), utveckling av företagssamarbete inom silverproduktindustrin -, främjande av innovation och kvalitet - exempel: medicinteknik -, nya handelsrelaterade verksamheter, etc), investering i humankapital (6,9 miljoner ecu totalt, totalkostnad: 25,6 miljoner), industri- och kompetensstrukturer (företagsnischer - exempel: projekt för • Groningen-Drenthe: uppmuntrande till teknisk innovation, stöd till FoTU, riktlinjer i fråga om miljöteknik, inrättande av ett centrum för teknisk utveckling (0,5 miljon ecu; totalkostnad: 1,2 miljoner); • Twente-Overijssel : utveckling av infrastrukturer som avser teknologi och kompetens (1,8 miljoner ecu; totalkostnad: 5,3 miljoner) och innovationsstöd (0,5 miljon ecu; totalkostnad: 1,1 miljon) - exempel: teknologiska institut i handels- och vetenskapsparken; • Syd-Limburg : utveckling av produkter och av infrastrukturer för förläggning avföretag och totalkostnad: teknisk utbildning (8,2 miljoner ecu; (samt högre av miljöteknologi 25 miljoner); • Zuidoost-Brabant: utrustning av forskningscentra (9,7 miljoner ecu; totalkostnad: 39,7 miljoner), förbättring av den tekniska utbildningen, kunskapsöverföring till nya företag. stödjer SPD för Twente och Groningen-Drenthe till och till utrustning med basinfrastrukturer. Endast i SPD för Twente i Handels- och vetenskapsparken och för utveckling av kombinerade transporter i området. utveckling telematikutvecklings- Förutom FoTU anslås i programmen 1,5 % till telekommunikationer, nämligen anslutningen telekommunikationsnäten planeras mer ingående uppbyggnad av en kabelförbindelse inrättande av ett telematikkunskapscentrum Vad gäller telematiktillämpningar av telematik med tilllämpning på transporter respektive centrum. Mål 5b: I Friesland kommer forsknings- och informationscentra att skapas, och tekniköverföringen kommer att underlättas inom ramen för företagsutvecklingen. I Groningen-Drenthe prioriteras nischutveckling av företag medhjälp av ett bidrag på 7,3 miljoner ecu (totalkostnad: 32,9 miljoner) samt stöd till nya produkter, ny teknik och företagsinformation om innovation. För Overijssel planeras utveckling av telematiktjänster och forskningsprojekt liksom utveckling av nya produkter inom ramen för utvecklingen av naturtillgångar och jordbruket. Totalt utgör gemenskapens finansiella bidrag som är avsedda för teknisk utveckling i Nederländerna 13,2 % av strukturfondernas anslag (Mål 1, 2). inrättande av ett 242 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell V-38: Nederländerna - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Totalt Mall Mål 2 Totalt 132,7 97,8 230,5 •/. 58% 42% 100% Strukturfonder % Medlemslat Offentliga sektorn PrivaU sektorn Totalt % 22,0 27,6 49,6 17% 28% 22% 89,9 38,2 128,1 20,8 32. 0 52,8 110,7 70,2 180,9 83% 72% 78% OBS: Prograrnplaneringsförfarandetj karaktär samt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna kräver en viss försiktighet nar det galler tolkningen, sårskilt for utgifter i samband med informationssamhället, vilka ofta ar knutna till andra områden som industrin och FoTU. Finansiering genom strukturfonderna 3% 97% • FoTU • Telekommunikation MALI58 Diagram V-45: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu) Prioriterade områden: Stöd till näringslivet (a) Turism (b) Jordbruk, landsbygdsutveckling (c) Fiske (d) Mänskliga resurser (e) Företagsinfrastruktur (0 Transportinfrastruktur (g) Forskning och utveckling (h) Tekniskt bistand (i) Fördelning per fond: ERUF ESF EUGFJ FFU Totalt 80,0 40,0 21,5 8,5 150,0 1SPD Huvudsakliga resultat 1996 22,0 5,2 21,2 8,2 28,0 17,0 31,4 14,4 2,6 53% 27% 14% 6% 100% (h) 10% O2* (a) 15% (B) 21% (011% (a) 19% Bland de allmänna målen i SPD för Flevoland finns bland annat en ökning av BNP per capita till 85 % av genomsnittet i gemenskapen, en årlig tillväxt inom sysselsättningen med 3 % mer än riksgenomsnittet, en arbetslöshetsnivå under riksgenomsnittet och en minskning av de regionala skillnaderna i fråga om arbetslöshet. Ännu har inte alla dessa mål uppnåtts. BNP per capita har visserligen börjat komma ikapp och sysselsättningsökningen överstiger visserligen riksgenomsnittet med nästan 3 %, men arbetslösheten i Flevoland är för första gången något högre än genomsnittet för Nederländerna, och de regionala skillnaderna i fråga om arbetslöshet har ökat mellan 1994 och 1995. Vad gäller genomförandet av SPD under 1996 är det viktigaste först och främst införandet av temamöten, vilkas syfte är att få till stånd öppna diskussioner mellan de olika parterna om specifika frågor, såsom - under 1996 - främjande av nya arbetstillfällen, delutvärderingen, jordbrukspolitiken och den regionala teknikplanen. Vidare är Flevoland en av de regioner som deltar i genomförandet av de regionala sysselsättningspakterna. I regionen har man utarbetat en handlingsplan med namnet "Åtgärder för sysselsättning", som följer uppbyggnaden i SPD för Mål 1, men där tonvikten läggs på stärkt samordning av de olika regionala parterna på grundval av tre principer: dynamik, kreativitet och synergi, varvid strategin går ut på att knyta ihop befintliga projekt snarare än att inleda nya projekt. De redan godkända projektens inverkan på sysselsättningen bedöms för övrigt enligt följande: 10 492 permanenta arbetstillfällen (6 749 direkt skapade arbetstillfällen, 3 743 indirekt skapade) och 2 793 tillfälliga arbetstillfällen. 58 Stödberättigat område: Flevoland. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 243 Genomförandet av de olika åtgärderna har gjort det möjligt att betala anslagen för 1995 och att avsluta 1994 års anslag. De åtgärder som går framåt på ett tillfredsställande sätt är stöd till företag (särskilt åtgärder till förmån för små och medelstora företag) och transportiiifrastrukturer (huvudprojektet är ombyggnaden av riksväg 27 till motorväg A 27, som kommer att förbättra förbindelserna mellan Flevoland och landets centrala och södra delar; arbetena inom detta projekt går framåt enligt inriktningar som går mindre snabbt framåt, nämligen fiske, tidsplanen). Det finns dock handelsinfrastrukturer och forskning-utveckling, även om den regionala teknikplanen har givit upphov till en ökning av antalet projekt inom sistnämnda inriktning. Vad gäller fiskeåtgärderna, som framskrider enligt planerna, av fiskeansträngningarna", nämligen slutgiltig uppläggning av fartyg, och åtgärderna som gäller förädling och saluföring av produkter har inletts. Vad gäller inriktningen jordbruk och landsbygdsutveckling, bortsett från åtgärderna enligt Mål 5a, gäller de åtgärder som finansieras genom EUGFJ huvudsakligen jordbruksforskning, främjande av hållbart jordbruk, nya jordbruksverksamheter och bättre förvaltning av vattenresurser. Alla dessa åtgärder har drabbats av betydande förseningar i det finansiella genomförandet på grund av de stora fördröjningarna mellan de rättsliga och budgetmässiga åtagandena och betalningarna. Sålunda hade vid 1996 års utgång endast två av de sex anslagen för året börjat tas i anspråk, dvs 30 % av de planerade anslagen. En temadag om jordbruket i Flevoland har anordnats och nödvändiga åtgärder för att påskynda genomförandet har antagits. genomförandet med "Anpassning åtgärden inleddes 1996 i programperioden 1994-1999 Utkastet till utvärderingsrapport efter halva tiden har lagts fram av utvärderaren. De viktigaste slutsatserna är att programmets struktur, strategi och koherens fortfarande gäller och att organisation och förvaltning skulle kunna integreras i högre grad. I rapporten rekommenderas också att satsningarna i högre grad skall koncentreras till vissa områden, särskilt kampen mot arbetslösheten, diversifieringen av områden som är beroende av fiske och inrättande av verksamhetspoler inom vissa sektorer (till exempel livsmedel, transport och distribution, media, turism och fritid). Allmänt sett kan man säga att SPD har bidragit till att förbättra samarbetet mellan de olika parterna i en region som inte tidigare hade de traditionella samarbetsnätverken. övervakningskommitténs funktion har blivit bättre, framför allt genom att man infört diskussionsmöten där särskilda teman tas upp. Dessa möten lockar många deltagare och utmärker Flevoland bland de nederländska regioner som är stödberättigade. MÅL 259 Diagram V-46: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu), Fördelning per sektor: Produktionsmiljö (a) Mänskliga resurser (b) Planering och rehabilitering (c) Miljöskydd (d) Tekniskt bistånd (e) Fördelning per fond: (c) 13% ERUF ESF Totalt 144,0 80,2 224,1 S SPD Genomsnitt per SPD| 1996 i programperioden 1994-1996 64% 36% 100% 44,8 (b) 36% (d)2% (a) 3% (a) 48% De fem samlade programplaneringsdokumenten avslutades under 1996, varvid en betydande del av de ursprungligen planerade anslagen (totalt 80,1 miljoner ecu, dvs 27 % av det totala ursprungliga stödet) inte har tagits i anspråk utan överförts till perioden 1997-1999. Beroende på region utgör 59 Stödberättigade områden: Arnhem-Nijmegen, Groningen-Drenthe, Twente-Overijssel, Syd-Limburg, Zuidoost-Brabant. 244 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 överföringarna 17 % till 33 % av det ursprungliga stödet60. För alla SPD utom Twente har anslagen för år 1994 och 1995 kunnat avslutas, och för tre av dem (Groningen-Drenthe, Arnhem-Nijmegen och Zuidoost-Brabant) har det första årsanslaget 1996 tagits i anspråk. Först 1996 kom systemen för övervakning av de olika SPD igång fullt ut och de kommer fortsättningsvis att göra det möjligt att i detalj uppge all finansiell information och alla indikatorer. Vart och ett av programmen har utvecklats på ett specifikt sätt: • i Groningen-Drenthe har två åtgärder - den regionala teknikplanen och åtgärderna på miljö- och energiområdet - fullföljts, och de kommer att fungera som ram för nästa fas, och åtgärden för stöd till företagen vad gäller rådgivning, internationalisering, teknologi och investeringar har varit märkbart framgångsrika och fått förstärkas. Det har emellertid varit problem med att skapa intresse hos programmets slutliga mottagare, framför allt på grund av de många olika administrativa förfarandena. i Twente har kommissionen godkänt två riskkapitalfonder, samt den regionala teknikplanen, som tjänar som ram för valet av teknikprojekt. Inom detta program drabbas flera åtgärder - infrastrukturprojekt som gäller kombinerade transporter och industriella infrastrukturer, som finansieras av ERUF, transport, distribution och turism, som finansieras av ESF - av svårigheter, medan ESF-åtgärden på industriområdet går snabbt framåt. I utvärderingen dras slutsatsen att sysselsättningen inom industrin fortsätter att sjunka, men att åtgärderna till förman för industrin och företagens utveckling, som fungerar bra, skulle kunna bidra till att hejda denna nedgång. • • • för Arnhem-Nijmegen förklaras genomförandegraden av att några åtgärder är försenade (särskilt turism och ESF-åtgärder). Strategierna till förmån för industri- respektive turistsektorn har förbättrats, men ett mer aktivt deltagande från sektorsorganisationernas och de halvoffentliga organisationernas sida har visat sig nödvändigt. i Zuidoost-Brabant uttömdes ESF-finansieringama praktiskt taget under 1996, och ERUF- åtgärderna till förmån för industriområden, förläggning av företag och företagsmiljö har framskridit bra, medan åtgärderna till förmån för turism och teknologi- och utbildningscentra inte varit lika framgångsrika. Utvärderingen visar att programmet mål borde vara uppfyllda, att programmets tidsplan har följts, att systemet för övervakning och samfinansiering inte mött några svårigheter, att informationen till små och medelstora företag har varit effektiv, samt att de första slutförda ESF- projekten har gjort att 86 % av de arbetslösa som genomgått en utbildning kunnat hitta arbete. • vad gäller Syd-Limburg har man gjort anpassningar i programmet, anpassningar som beror dels på indexuppräkningen, som har anslagits till prioriteringen av turism och tekniskt bistånd (anpassning av övervakningssystemet), dels på att belopp som inte utnyttjats i åtgärderna till förmån för industrin och skapandet av företag överförts till turismåtgärden. Denna överföring bör kompenseras i programmet för 1997-1999. Förberedelser inför perioden 1997-1999 Förberedelserna för perioden 1997-1999 inleddes andra halvåret 1996. Vart och ett av de beviljade projekten hänger samman med åtgärderna under perioden 1994-1996, men innebär också ändringar inom SPD-projektet för Groningen-Drenthe mer vad gäller prioriteringarna. Således ägnas uppmärksamhet åt lokala sysselsättningsinitiativ, till vissa städers ekonomiska betydelse och den regionala teknikplanen, och mindre åt infrastrukturer. Likaså har frågorna livskvalitet och lokal ekonomi, till prioriteringarna för Zuidoost-Brabant. Investeringarna i Twente kommer mer än tidigare att inriktas på framtidssektorer som kan skapa arbetstillfällen och diversifiera den regionala ekonomin, vilket kommer till uttryck i tyngre finansieringar till förmån för produktiva infrastrukturer, teknologier och industrin. Likaså. kommer tonvikten i Arnhem-Nijmegen-programmet att glida över från ekonomiska infrastrukturer till företags investeringar och informationsteknik. liksom sysselsättningsinitiativ, lagts till 60 överföringarna uppgår till följande belopp: 22,3 miljoner ecu för Groningen-Drenthe (29. % av det ursprungliga bidraget), 11,2 miljoner för Arnhem-Nijmegen (20 %), 9,9 miljoner för Twente-Overijssel (17 %), 14,1 miljoner för Syd-Limburg (32 %), och 22,6 miljoner för Zuidoost-Brabant (33 %). Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 245 MÅL3 OCH4 Diagram V-47: Mål 3 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu - 1995 års priser). Prioriterade områden ESF (d)5% Utbildning (a) Arbetsförmedling (b). Arbetslivsintroduktion (c) Tekniskt bistånd (d) 1SPD (c) 30% 480,0 120,0 277,0 46,0 923,0 Totalt (b) 13% (a) 52% Mål 3-programmet har löpt enligt planerna; hela årsanslaget (164 miljoner ecu) har tagits i anspråk och totalt 128 900 personer har deltagit i projekt som finansieras via ESF (74 900 får en direkt utbildning, 6 460 får rådgivning och 47 540 deltar i "arbetslivsintroduktion"). Utgifterna tenderar att i större utsträckning koncentreras till åtgärden "arbetslivsintroduktion" än till åtgärden "rådgivning". Detta avspeglar arbetsförmedlingarnas tendens att försöka få till stånd individuella program för de arbetslösa, och skulle vid översynen efter halva tiden kunna vara föremål för en formell programändring för kommande år. Vidare har man under 1996 utökat ESF-finansieringen av lärlingssystemet, som ger utbildning genom arbete, arbetserfarenhet och teoretisk utbildning en dag i veckan. ESF står också för att få ihop utbud och efterfrågan på lärlingar region- och sektorsvis, vilket kommer att göra det möjligt att placera ytterligare 4 000 till 5 000 unga lärlingar. Det finansiella genomförandet har gått något mindre bra än under föregående år, på grund av att de regionala arbetsförmedlingarna inför projekten i systemet med samfinansiering från ESF med vissa fördröjningar. Att vissa budgetmedel anslagits till en enskild projektledare har medfört att dessa i vissa fall inte utnyttjas, om projektledaren inte lyckas organisera projektet. Kostnaderna för projekten verkar har ökat något till följd av att arbetslösheten i Nederländerna sjunkit, vilket leder till att det fortsättningsvis krävs större insatser för dem som fortfarande är arbetslösa. Diagram V-48: Mål 4 - Sammanfattning av programplaneringen Prioriterade områden 1994-1999 (miljoner ecu - 1994 års priser): ESF (d)5% (a) 8% Främjande av intresset för utbildning (a) Överensstämmelse mellan utbildning och behov (b) Utbildningsprogram (c) Tekniskt+B46 bistånd (d) 13,0 29,1 106,7 74 156,2 Totalt 1SPD (c) 68% (b) 19% SPD för Mål 4 uppnådde till slut sin marschfart under 1996. 69 projekt har valts ut, till ett totalt värde av 40 miljoner ecu. De flesta av dem är dusters av flera företag (i genomsnitt 120) från samma ekonomiska sektor (totalt 17 olika sektorer), och de organiseras av "O&O-fonderna", sektorsfonder för utbildning som förvaltas av arbetsmarknadens parter. Antalet personer som fått en utbildning under 1996 uppskattas till 41 000, varav 25 000 inom små och medelstora företag. Inom ramen för programmets tre prioriteringar är finansieringsåtgärderna enligt den tredje prioriteringen, utbildning, störst. Det verkar vara så att man redan är väl framme i Nederländerna när det gäller planering och utveckling ett sysselsättningsobservatorium skapats. Detta har redan arbetat effektivt med samordning av befintliga satsningar och kommer att undersöka hur behoven respektive efterfrågan på arbetsmarknaden utvecklas och huruvida Mål 4-programmet ligger i fas med dem. Programmet är redan någorlunda känt inom målgruppen och har allt större svårigheter att hantera antalet projektförslag. samband med prioriteringen planering har av utbildningsprogram. I MÅL 5a jordbruk Tabell V-39: Sammanfattning av utförandet av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu - 1994 års priser): Totalt 118,0 Åtgärd Produktion Gemenskapsinitiativ 78,8 39,2 67% 3 3% 246 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Investeringarna till förmån för modernisering av produktionsstrukturerna har under 1995 i huvudsak rört stallar för boskap. Antalet jordbruk som under 1995 mottog stöd till investeringar har sjunkit på ett avgörande sätt, från 918 1993 och 883 1994 till 226 1995. Denna sänkning kan tillskrivas den nederländska jordbrukssektorns "wait-and-see"-attityd gentemot utvecklingen av jordbruksintäkterna. Detta avspeglar sig i revideringen av kostnadssänkningen för 1995 (-43 % jämfört med de prognoser som upprättades 1994). Sedan 1993 ges inte längre etableringsstöd till unga jordbrukare. Vad gäller SPD för förädling och saluföring av produkterna kommer det igång enligt planerna. De flesta projekten är miljöinriktade och visar prov på innovation. Av enkelhetsskäl föreslog Nederländerna 1996 att de olika formerna för stöd till investeringar enligt flera gemenskapsförordningar skall integreras i ett enda rättsligt instrument för investeringsstöd. MÅL 5a fiske Diagram V-49: Mål Sa fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) Vattenbruk (d) Skyddade havsområden (e) Anläggningar i fiskehamnar (0 Bearbetning och saluföring av produkter (g) Sälj främjande åtgärder (h) Socioekonomiska åtgärder (i) övriga åtgärder (j) Totalt I FFU ~ 8,0 0,0 2,2 1,5 0,0 20,4 8,5 6,0 pm OJ) 4^6 (h) 13% (1)0% (a) 17% (g) 18% ( 0 4 4% Genomförandet på fältet började med åtgärder som motsvarar anpassningen av fiskeansträngningarna, dvs. permanent uppläggning av fartyg. Vissa projekt som gäller fiskförädlingsindustrin har också inletts, men för de flesta andra SPD-åtgärder går genomförandet relativt långsamt. MÅL 5b61 Diagram V-SO: Mål Sb - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999: Befolkning (1000 inv. ) Yta (km3) Fördelning per fond: ERUF ESF EUGFJ Totalt 81,8 17,6 50,6 150,0 5 SPD Genomsnitt per SPD[ 800 5. 405 miljoner ecu 55% 12% 34% 100% 30,0 (•)11% C M* (a) 8% (d) 13% •Utveckling av jordbo* och trädgårdsodling (a) •Företagsetablering (b) (b) 25% • Infrastruktur för turism (c) DMiljoskydd (d) •Mänskligt resurser (e) (c) 42% •Tekniskt bistand (f) För en region (Groningen-Drenthe) konstateras en viss fördröjning i projektgenomförandet. Kommissionen har insisterat på att förfarandena för betalning till slutmottagarna skall skyndas på. En ändring i SPD Overijssel, som hänför sig till en överföring mellan två åtgärder, godkändes av kommissionen i september 1996, och en begäran om ändring verkställdes också i slutet av 1996 för provinsen Limburg. Övervakningskommittéerna i de olika provinserna har vidare beslutat att reservera de belopp som indexuppräkningen av programmen (1995/19. 96) medfört till år 1999. Utvärderingen var ett av deras viktigaste arbetsområden. Den organiserades på nationell nivå av ministerierna för jordbruk och ekonomiska frågor. Utvärderingen efter halva tiden kommer att utföras av samma externa byrå för varje region och de slutliga rapporterna kommer att läggas fram i slutet av första kvartalet 1997. 61 Stödberättigade områden: Friesland, Groningen-Drenthe, Limburg, Overijssel, Zeeland. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 247 Tabell V-40: Nederländerna - Åtgärder per mål -1996 i programperioden 1994-1996/99 (miljoner ecu) Program (anUgandeir) Mal 1 SPD Flevoland (1994) Mal 2* SPD Ambcm-Nijmegen (1994) SPD Groningen-Drenthe (1994) SPD Twente-Ovcrijsel (1994) SPD Zuid-Limburg (1994) SPD Zuid-Oost Brabant (1994) Totalt Mil 3 SPD Nederländerna (1994) Mal 4 SPD Nederländerna (1994) Mil Sa jordbruk Prognos Nederländerna förordn. 2328/91 (1994) SPD Nederländerna förordn. 866 och 867/90 ( 1994) Totalt MàJ Sa fiske SPD Nederländerna (1994) Mil 5b SPD Friesland (1994) SPD Groningen-Drenthe (1994) SPD Limburg (1994) SPD Overijscl (1994) SPD Zélande (1994) | | | Totalt * Belopp efter avdrag för överföringar till 1997-1999 Totalt Kostnad totalt Strukturfood»- rtOd (1) Åtaganden 1996 Åtag a n d» 1994-1996 (2) V. ro/m Betalningar 1996 Betalaiagar 1994-1996 (3) % own | 958,7| 150,0| 4,8| 42,0| 28%| 11. 8| 31. 51 21% 173. 1 195. 9 156,4 102. 9 169. 6 798,0 45,6 54,8 49,0 29. 5 45,3 224,1 21. 3 16. 7 24. 5 12,0 24,6 99,1 39. 2 50,0 43,0 25,8 46. 0 204J 86% 91% 88% 87% 102% 91% 3. 8 13. 3 8,2 1,4 12,6 39,3 12,7 30. 0 17,5 83 23. 3 91,8 28% 55% 36% 28% 51% 41% 2. 219,7] 93531 152,21 434,5| 46%! 124,6) 377. 91 40% 363. 61 156. 21 0,0| 22. 2| 14%( O. Ol 11. il 7% 461,7 313,7 775J 78,8 39,2 118,0 127. 5| 46,6| 266,9 157,4 48,4 70. 2 49. 2 592,1 5J934. 9 68,7 34,9 19. 1 15. 5 11,8 150,0 1. 780. 3 2,1 6,9 9,1 6,4| 6. 7 1. 5 5. 0 1. 6 0,8 15,6 287,1 20,8 13. 5 34J 26% 34% 29% 15. 5| 33%| 19,3 5,7 73 4,9 3. 9 41,2 793. 9 28% 16% 38% 32% 33% 77% 45% u 53 6,5 6,5| 5,1 1. 0 33 23 0. 9 12,7 20 M 8. 1 10. 5 18,6 10% 27% 16% 12,7| 27% 10,3 3. 1 4,5 3. 9 3. 4 25J 568. 9 15% 9% 24% 25% 29% 17% 32% 10. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 Anmärkning: Nederländerna deltar inte i initiativen Rechar och REGIS. Tolv program på natjonell nivå antogs under 1994 och 1995 för alla initiativ, och till detta kommer 7 Interreg-program. Vid 1995 års utgång återstod endast Konver-programmet att anta, och det godkändes 1996. Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Nederländerna: De flesta nederländska program omfattar åtgärder för stöd till den tekniska utvecklingen. Härvid planeras i SME-programmet inte endast utveckling av telekommunikationer såsom grundläggande element for upprättande av nätverk mellan företag, utan också, vad gäller FoTU, flera åtgärder som syftar till införande av nya förfaranden, teknik och produkter, samt samarbete med forskningscentrer (exempel: öppet hus-dagar, utbytesprojekt, praktik, etc ) och tekniköverföring. Vidare är ett av åtgärdspaketen i programmet inriktat på de nya utbildningssystemen med syfte att införa ny teknik iföretagen. Vad gäller Interreg, fastställs i vissa program åtgärder för stöd till telekommunikationer. Mellan Nederländerna och Tyskland prioriteras förstärkning av infrastrukturerna för telekommunikationer, mellan Nederländerna och Belgien anslutning till de elektroniska transeuropeiska näten. FoTU-programmen mellan Nederländerna och Belgien och mellan Nederländerna, Belgien och Tyskland innebär stöd till samarbetet mellan företagen och forskningscentrer och tekniköverföringen för att främja innovation och modernisering av produktionsförfarandena och produkterna iföretagen. Vad gäller initiativen för industriell omställning omfattas Ijmond av Resider-programmets främjande av ny teknik och industriell utveckling, liksom nätverk inom industri- och tjänstesektorerna, tack vare ett bidrag på 3,7 miljoner ecu (totalkostnad: 9,1 miljoner ecu) till innovation och skapande av företag. RETEX- programmet ger också stöd till teknisk utveckling och innovationer i Twente-regionen. Inom ramen för Employment underlättar Horizon integreringen av handikappade och grupper som har det svårt på arbetsmarknaden genom utveckling av distansarbete och genom införande av flexibla lärlingssystem, såsom distansundervisning och interaktiv utbildning. Konver-programmet antogs till slut av kommissionen i mars 1996. Det gäller åtta nederländska regioner (Kop van Noord-Holand, Haag/Delft, Rijnmond, Walcheren, en del av Utrecht-provinsen, Veluwe, Amhern/Nijmegen och Nordväst-Brabant), och dess viktigaste delar gäller omst&lning av industrier med anknytning till försvaret, främjande av innovation, nytt liv till industriområden, utveckling av turism och utbildning. I och med beslutet om tilldelning ur gemenskapsinitiativens reserv kommer programmet att få ytterligare 15,1 miljoner ecu och att förlängas till 1999. Hittills har zs KAPrmb jgMpå&Ks» sag PROGRAMMENS GENOMFÖRANDE ? ,-,. ? » -*,* « i ' ' ^ f Äf 248 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 49 % av det första förskottet utdelats till projekt av de nederländska myndigheterna, och programmet väcker att döma av det stora antalet ansökningar ett stort intresse hos de projektansvariga. I och med kommissionens beslut om gemenskapsinitiativ kommer Nederländerna att få ytterligare 184,55 miljoner ecu, som förutom till Konver anslagits till initiativen ADAPT, Employment, Leader, PESCA, Résider, URBAN och Interreg62. Vad gäller Interreg II C - inriktningen Förebyggande av översvämningar - kommer Nederländerna att få 100 miljoner ecu för att genomföra ett program i Meuse-Rhen-bäckenet. Detta förbereddes i slutet av 1996 i samarbete med de belgiska, tyska franska och luxemburgska myndigheterna och kommer att få ett totalanslag ur stnikturfonderna på 135 miljoner ecu (förutom Nederländerna, Belgien: 7,5 miljoner ecu; Tyskland : 24,9 miljoner; Frankrike : 2,6 miljoner; ingen budget för Luxemburg). Vad gäller befintliga program kommer Resider-programmet (Ijmond) att förlängas till 1999 och förstärkas med 5 miljoner ecu ur reserven. Detta program har haft stor framgång, eftersom 70 % av totalanslaget ur strukturfonderna i slutet av 1996 hade tagits i anspråk till förmån för projekt och eftersom totalkostnaden kommer att stiga från 50 miljoner till 100 miljoner ecu; den nationella, regionala och privata samfinansieringen kommer nämligen att bli mycket större än vad man ursprungligen trodde. Framför allt måste man framhålla framgångarna för planen för stöd i fråga om rådgivning till små och medelstora företag, som framför allt beror på en stark efterfrågan på ISO- certifiering och krävt en förstärkning av denna åtgärd med 100 %. RETEX-initiativet är integrerat som en SPD-åtgärd inom Mål 2 för Twente i syfte att uppmuntra små och medelstora foretag till innovation, och har redan betalats till 50 %. Vad gäller SME-programmet var 1996 det första inledande året, och 65 % av 1996 års anslag har tagits i anspråk för projekt, vilket innebär en försening i tidsplanen. Det finns emellertid tydliga skillnader beroende på åtgärderna, eftersom åtgärderna till förmån för projekt som gäller teknologi, erfarenhetsutbyte och nätverk för demonstrationsprojekt löper bra, medan vissa - demonstrationscentret, FoTU-centret, införande av ny teknik i SME - kräver ytterligare insatser. Vad gäller initiativet URBAN kom de båda första programmen - Amsterdam och Haag - igång relativt sent, på grund av de nederländska myndigheternas tveksamheter inför valet av mottagarstäder. Under 1996 genomfördes betydande satsningar inom Amsterdam-programmet. Vidare valde de nederländska myndigheterna att anslå de tillkommande 13,1 miljonerna ecu ur reserven till två nya program till förmån för Rotterdam och Utrecht, program som presenterades i slutet av 1996. Inom PESCA kommer tilldelningen av ytterligare 2 miljoner ecu ur reserven att gå till områden utanför Mål 1. Genomförandet av detta program går för övrigt ganska långsamt, såväl i Mål 1-området som utanför, framför allt på grund av de interna samordningssvårigheter som beror på att det förekommer åtgärder från flera strukturfonder och olika nationella samfinansieringsmyndigheter (ministerier, lokala myndigheter etc). De fyra Leader-programmen framskrider på tillfredsställande sätt och nätverket mellan de fyra stödberättigade regionerna fungerar. Utvärderingen kommer att avse alla de fyra programmen, men en separat, specifik analys för varje region, och kommer att utföras av en och samma externa byrå. För Flevolands del kan man notera att de urvalda projekten gäller tre prioriteringar: minskad sårbarhet i jordbrukssektorn, förstärkning av turistsektorn och förstärkning av byarnas livskraft. Inom ramen för Employment valdes 41 projekt (15 NOW-, 17 Horizon-, 9 Youthstart-projekt) ut under 1995 och påbörjades i slutet av 1995 och början av 1996. NOW-projekten är framför allt inriktade på kvinnor som hör till etniska minoritetsgrupper och kvinnor som får socialbidrag. Horizon-projekten till förmån för handikappade stödjer utvecklingen av en modell med "assisterad sysselsättning" och projekten till förmån för mindre gynnade personer lägger tonvikten vid långtidsarbetslösa. Youthstart- projekten gäller huvudsakligen unga av utländskt ursprung med dålig utbildning. De nederländska myndigheterna har lagt fram ett förslag till revidering av programmet för att föra in det nya avsnittet Integra, och man har antagit bestämmelser för att inleda en projektansökningsomgång inom ramen för den andra serien Employment-projekt för 1997. Inom ramen för programmet ADAPT har 67 projekt 62 Se även kapitel I. B. l. Gemenskapsinitiativ. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 249 blivit operativa under 1996. SME har givits hög prioritet och stödet till nya företag i egenskap av potentiella skapare av arbetstillfällen måste framhållas. Projekten gäller också kunskaps- och expertisöverföring från stora företag till små, samarbete mellan SME och FoU-institut och utbildningsanstalter, samt förbättring av kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden. En översyn av programmet har också föreslagits, för att det skall omfatta det nya avsnittet ADAPT-BIS, och även i detta sammanhang har man förberett sig för att inleda en projektansökningsomgång samtidigt med den andra serien ADAPT-projekt 1997. Härvid hölls en inledningskonferens med syfte att stimulera projektledarnas intresse i oktober 1996. Tabell V-41: Nederländerna - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Inldativ (antal program) Kottnad toult Strukturfondi- itöd* Åtaganden 1996 (1) Augandcn 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalningar 1996 Beulningar 1994-1996 (3) % (3V(1) 142,8 91,4 35,2 34,2 26,9 32,0 51,5 3. 5 87,9 ADAPT(l) Employment (l) Leader (4) PESCA (1) S M E ( l) Konver (1) Résider (1) RETEX (1) URBAN (2) T o u lt (13) Inlerreg/REGEN (7)** därav program antagna 1996: Konver * Utanför reserven ** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2. 2. 57,6 42,4 8. 5 10,6 10,3 12,0 18,1 1. 0 9. 3 169,9 5053 32,0 12,0 0,0 2,2 0. 0 9,3 0,8 11,0 0,0 0,0 0,0 23,4 11. 5 6,5 8. 2 10,5 10,3 11,0 18. 1 1. 0 7,9 85,0 20% 15% 97% 99»/. 100V. 9 1% 100% 100 Ve 85% 5 0% 0,0 1,1 0,0 1. 1 0,2 3,3 1. 0 0,0 0. 0 6,8 5. 8 3. 2 2. 5 1. 7 3,1 33 8,4 0,5 2,4 30,8 10% 8% 29% 16% 30% 27% 46% 50% 25% 18% 11,0 11,0 9 1% 3,3 3,3 27% 250 11. ÖSTERRIKE 11. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Österrike: Mål 1: SPD Burgenlands strategi är att genom stimulering av FoTU göra handel, industri och turism mer dynamiska och förbättra livskvalitén genom att skapa ett klimat för innovationer och teknisk utveckling. Denna prioriterade satsning som erhållit 15,5 miljoner ecu (totalkostnad: 82,6 miljoner ecu) omfattar stödåtgärder till nätverk och telekommunikationstillämpningar, uppförande och inrättande av tekniska centrer och tekniska högskolor tekniköverföring. Inom ramen för andra prioriteringar finns även samt inrättande av centrer för målsättningar avseende utbildning av arbetslösa och ungdomar till yrken inom FoTU-området och stöd till företagens tekniska know-how. Mål 2: Samtliga österrikiska SPD inom Mål 2 omfattar åtgärder för stöd till teknisk utveckling: innovation, stöd inriktning på företag med teknik och till • Oberösterreich: utveckling av teknisk infrastruktur (t ex FAZAT, innovationscentrum för tekniköverföring) och centrer för grund- och vidareutbildning vilka erhållit 4,3 miljoner ecu (totalkostnad: 17,7 miljoner), åtgärd för stöd till FoTU, inbegripet innovationer avseende produkter och produktionsmetoder (1,3 miljoner ecu, totalkostnad: 19,6 miljoner), • Niederösterreich: stöd till FoTU för att höja industrins tekniska nivå i regionen till landets medelnivå i syfte att skapa en teknisk bas i regionen, inrätta forskningsanläggningar av nationell och internationell omfattning och förbättra tekniköverföringen till regionala små och medelstora företag, stödåtgärd till innovativa små och medelstora företag, • Steiermark: stöd till tekniköverföring och innovation för små och medelstora företag och stöd till kooperativa forskningsprojekt i företagen (5,8 miljoner, totalkostnad: 49,4 miljoner), utveckling av kapaciteten av mänskliga resurser inom FoTU (2 miljoner ecu, totalkostnad: 4,9 miljoner), • Vorarlberg: investeringar och FoTU-projekt (4 miljoner ecu, totalkostnad: 56,8 miljoner), förbättrad know-how (1 miljon ecu, totalkostnad: 5,9 miljoner). Mål 5b: SPD inom Mål 5b stödjer teknisk utveckling som ett medel för att utveckla den ekonomiska verksamheten och skapa arbetstillfällen i landsbygdsområden: • Niederösterreich: 300 projekt inom jordbruksinnovation, tekniskt samarbete mellan företag och forskningscentrer, • Steiermark och Vorarlberg: nyorientering av industri och handel genom ökad tekniköverföring, • Kärnten: FoTU inom jordbruket. Totalt motsvarar strukturfondernas anslag till teknisk utveckling i Österrike 14 % av gemenskapens finansiering (Mål 1 och 2). Tabell V-42: Österrike - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Totalt Strukturstöd Medlemsstat % % 0 fientliga sektorn Privata sektorn Totalt % Mål 1 Mål 2 ToUlt OBS: Programplaneringsforfarandets karaktär samt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna 82,6 228,5 311,1 27% 73% 100% 15,5 21,7 374 19% 9% 12% 40,2 166,2 206,4 26,9 40,7 67,6 67,1 206,9 274,0 81% 91% 88% kräver en viss försiktighet nar det galler tolkningen, särskilt for utgifter i samband med informationssamhället, vilka ofta ar knutna till andra områden som industrin och FoTU. Beloppen for mål 1 hanfor sig endast till området för FoTU. Beloppen rörande mil 1 tar inte hänsyn till de ToTU-åtgarder som ingår i området for mänskliga resurser inom SPD for Steiermark. Finansiering genom strukturfonderna 1 1% I F O TU • Telekommunikation Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 251 MÅL l63 Diagram V-51 : Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu): Prioriterade områden: Handel och industri (a) Forskning och utveckling (b) Turism (c) Jordbruk och miljö (d) Främjande av tillväxt och stabilitet inom sysselsättningen (e) Tekniskt bistånd (f) Föredelning per fond: 56,8 15,5 38,7 24,2 26,3 4,1 (d) 15% (e) 16% (a) 35% ERUF ESF EUGFJ Totalt 107,64 33,12 24,84 165,6 65% 20% 15% 100% (c) 24% (b) 10% 1SPD Huvudsakliga resultat 1996 Stora framsteg har under 1996 gjorts med att genomföra SPD Burgenland, som efter en mödosam inledningsperiod uppnådde en tillfredsställande genomförandegrad och numera motsvarar planeringen. I slutet av 1996 godkände behöriga myndigheter på federal nivå och delstatsnivå projekt som innebar bidrag från ERUF i storleksordningen 60 miljoner ecu (36% av bidraget under 1995-1999). Framgångarna var särskilt stora för åtgärder som innebar direkt stöd till produktiva investeringar inom industrin, men även beträffande åtgärder som syftar till att förbättra turistpotentialen och infrastruktur för industrin (industriområden, vetenskapsparker, etc). Inom samtliga dessa områden godkände de österrikiska myndigheterna ett antal stora strategiska projekt under året inom industrin såsom Leocell i Heiligenkreuz och Strohal i Miillendorf, investeringsprojekt "Technologiezentrum" i Eisenstadt och projektet "Rogner Golf Schauker i Stegersbach). Åtgärderna inom landsbygdsutveckling ökar också. Inrättandet av alternativa arbetstillfällen på landsbygden är särskilt omfattande och det gäller även förnybara energikällor. Särskild uppmärksamhet ägnas förstärkning av jordbruksföretagen, inrättande av nya strukturer för saluföring och skapande av nya inkomstmöjligheter inom turismen (kurortsturism, aktiv turism). (exempelvis 1996 i programperioden 1995-1999 När det gäller ekonomiskt genomförande medförde igångsättningsproblem under det första kvartalet betalningsförseningar. Trots en avsevärd förbättring under det fjärde kvartalet var det inte möjligt att börja utnyttja 1996 års anslag från ERUF och EUGFJ före årets slut. MÅL 264 Diagram V-52: Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu • 1995 års priser): Prioriterande områden: Investeringar i företagen (inklusive turism) (a) FoTU, nyskapande, tekniköverföring (b) I infrastruktur för stöd till verksamheter (c) Utbildning och omskolning (d) Tekniskt bistånd (e) Fördelning per fond: ERUF ESF Totalt 70,246 30,754 101,0 4 SPD Genomsnitt per SPD| Huvudsakliga resultat 1996 40,8 10,2 16,7 30,5 2,8 70% 30% 100% 25,3 (e)3% (d)30% (a) 40% (c) 17% (b) 10% 63 Stödberättigat område: Burgenland. 64 Stödberättigade områden: Niederösterreich, Oberösterreich, Steiermark, Vorarlberg. 252 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Genomförandet av de fyra SPD som antogs under 1995 för perioden 1995-1999 fortskred tillfredsställande under 1996. Det ekonomiska utnyttjandet är i allmänhet mycket tillfredsställande vad gäller åtgärder till förmån för produktiva investeringar. I vissa fall släpar mer innovativa åtgärder efter och de borde ges mer publicitet. I slutet av året motsvarade anslagen för utvalda projekt 34 % av de disponibla anslagen för hela programperioden och 21 % hade utbetalats till slutmottagaren. Övervakningskommittéerna har hållit två möten under 1996. Vid det första mötet godkändes kommittéernas sammansättning och de österrikiska myndigheterna lämnade kompletterande information om villkoren för genomförande av programmen. 1996 i programperioden 1995-1999 Då de samlade programplaneringsdokumenten godkändes i november 1995 kunde inte genomförandet påbörjas före 1996. Möjligheten med retroaktiv tillämpning gjorde det emellertid möjligt att ta igen större delen av 1995 års försening. Åtaganden och betalningar inom samtliga fyra program överensstämmer numera med planeringen i SPD. MÅL 3 OCH 4 Diagram V-53: Mål 3: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu -1995 års priser): Prioriterade områden: ESF Stöd till kategorier som har drabbats av strukturomvandlingar (a) Införande på arbetsmarknaden av långtidsarbetslösa, äldre människor och personer som hotas av utestängning (b) Integrering av handikappade (c) Hjälp till integrering av unga (d) Främjande av lika möjligheter för män och kvinnor (c) Tekniskt bistånd (f) 1SPD 25,8 113,8 95,2 22,9 61,1 15,2 334,0 Totalt! (e) 18% (f)5% <a)8% (b) 33% (d) 7% (c) 29% Under 1995 och fram till och med den 31 maj 1996 omfattades ca 28 100 personer av åtgärder enligt SPD för Mål 3 (26 700 avseende projekt inom kompetensutveckling och sysselsättningsstöd, återstoden avseende utnyttjande av strukturer för rådgivning och övervakning). Större delen av projekten (70 %) omfattar högst 20 deltagare, eftersom det förekommer många små projekt inom de prioriterade inriktningarna Åtgärder för integrering av handikappade och främjande av lika möjligheter för kvinnor och män. Stöd till att hjälpa ungdomar att komma in på arbetsmarknaden har blivit en nödvändighet i Österrike där 49 000 ungdomar under 25 år var utan arbete i januari 1997 (för flickor motsvarar detta en ökning med 2,6 % i förhållande till januari 1996). Åtgärder för att ge handikappade möjlighet att komma in på arbetsmarknaden är ett nytt synsätt för den berörda förvaltningen som före prograrnmet inom Mål 3 endast ansvarade för handikappade med arbete. Anpassade strukturer för rådgivning och vägledning, kompetenshöjning och genomförande av stöd till sysselsättning fick alltså inrättas under 1996, vilket bromsade genomförandet av programmet. Förseningen kommer emellertid att arbetas in under 1997. Ett exempel på åtgärd som vidtogs under 1996 för att främja lika möjligheter för män och kvinnor är ökningen av antalet praktikplatser för unga flickor inom mansdominerade yrken (4 000 - 6 000 platser per månad). Åtgärder för att integrera långtidsarbetslösa inleddes under 1996 med ett mycket övertygande resultat, där 500 personer fick arbete och 80 % av de tillfrågade företagen i en undersökning kände till programmet. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 253 Diagram V-54: Mål 4: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu - 1995 års priser): Prioriterade områden: Förutseende av trender på arbetsmarknaden och återställning av utbildningsnivån (a) ESF (C) 14% Yrkesutbildning (b) Förbättring och utveckling av utbildningssystemen (c) Tekniskt bistånd (d) 1SPD 4,5 46,0 8,4 2^ 6ÏJÔ" Totalt! (d) 3% (a) 7% (b) 76% I slutet av oktober 1996 omfattades 20 882 personer av åtgärder inom SPD för Mål 4. Den centrala beståndsdelen var utbildning av lågutbildade, anställda med ledningsfunktion, deltids- eller säsongsarbetslösa (19 169 personer). Dessa siffror överstiger avsevärt prognoserna. Två tredjedelar av dessa personer är mellan 25 och 45 år, 20 % är äldre och mer än en fjärdedel är kvinnor. För att kunna genomföra programmet är det viktigt att medvetandegöra och motivera företagen. Tack vare effektiv information från de österrikiska arbetsförmedlingarna ökar ändå antalet intresserade arbetsgivare. MÅL 5a jordbruk Tabell V-43: Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu - 1996 års situation och priser), Totalt 392,8 Åtgärder Produktion Gemenskapsinitiativ 330,5 62,3 % 84% 16% 1996 var det första år det stöd till förbättring av produktionsstrukturerna som godkändes av kommissionen 1995 togs i anspråk fullt ut. Det omfattar investeringsstöd, stöd till unga jordbrukare, investeringsstöd i mindre gynnade områden samt stöd för att anpassa yrkesutbildningen till det moderna jordbrukets krav. På området produktionsstrukturer (330,5 miljoner ecu) omfattar gemenskapens finansiering 60,7 miljoner ecu till investeringsstöd, 37 till unga jordbrukare, 1,2 miljoner ecu till yrkesutbilding och 220,5 miljoner ecu till mindre gynnade områden. Österrike har begärt anpassningar av klassificeringen av mindre gynnade områden jämfört med klassificeringen som upprättades 1995 på grund av de svårigheter som uppstått i vissa områden. När det gäller förbättring av strukturer för förädling och saluföring av produkter motsvarar gemenskapens bidrag (62,3 miljoner ecu) en investeringsvolym på 913 miljoner ecu. I slutet av 1996 hade ca 44% av den totala planerade investeringsvolymen redan utnyttjats för 189 godkända projekt. De sektorer som kommit längst är kött (56 projekt och 45 % av det totala stödet), mjölk och mjölkprodukter (34 projekt och 26 % av det totala stödet) samt frukt och grönsaker (32 projekt och 22 % av det totala stödet). MÅL 5a fiske Diagram V-55: Mål 5a fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu) Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) Vattenbruk (d) Skyddade havsområden (e) Anläggningar i fiskehamnar (t) Bearbetning och saluföring av produkter (g) Sälj främjande åtgärder (ta) Socioekonomiska åtgärder (i) övriga åtgärder (j) Totalt FFU 0,0 0,0 0,0 1,1 0,0 0,0 0,9 0,0 pm 0,0 2,0 (h)2% (8)44% (d)54% Efter att programmet antagits i juli 1995 och förberetts administrativt (regler för förfarande, urvalskriterier för projekt, etc. ) kunde det genomföras under 1996. I slutet av 1996 hade 75 projekt valts ut och befann sig i olika faser av genomförande. En delrapport i form av en utvärdering väntades i mitten av 1997. 254 MÅL 5b65 Diagram V-56: Mål 5b - Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999: Befolkning (1000 inv. ) Yta (km1) 2. 276 50. 040 Miljoner ecu Fördelning per fond ERUF ESF EUGFJ Totalt 175,0 71,8 164,2 411,0 7 SPD Genomsnitt per SPD| 43% 17% 40% 100% 58,7 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 (BM% (a) 28% O Diversifiering och utveckling av (ordbruk och skogsbruk (a) • Divertrftaring och utveckling av •aktörer utanför Jordbruket (b) • Miljöskydd (c) • Turism (d) • Lokal utveckling och modernisering av byar (e) (b) 28% • Mänskliga resurser (f) • Tekniskt bistånd (g) De sju samlade programplaneringsdokumenten har genomförts relativt tillfredsställande med tanke på att programmet egentligen genomfördes för första gången under 1996. Medlemsstatens utnyttjande av anslagen från de tre fonderna motsvarar 36 % jämfört med prognosen för hela perioden. När det gäller utnyttjande av gemenskapens betalningsbemyndiganden i förhållande till åtagandebemyndiganden är andelen 60 %. Tabell V-44: Österrike - Åtgärder per mål -1996 i programperioden 1995-1999 (miljoner ecu) Program (antagandeir) M i ll SPD Burgenland( 1995) Mil 2 SPD Nicder-öslcrreich ( 1995 ) SPD Obcr-österrcich (1995) SPD Steiermark (1995) SPD Voraribcrg (1995) Totalt Mil 3 SPD Österrike (1995) Mil 4 SPD Österrike (1995) Mil 5» jordbruk Prognos Österrike förordn. 2328/91 (1995) SPD Österrike förordn. 866 och 867/90 ( 1995) Totalt | | Kostnad totalt Strukturfonds- stöd (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1995-1996 (2) % avd) Betalningar 1996 Betalningar 1995-1996 (3) % <3Vil) | 83l. 4| 165J>L 5. 0| 33. 8| 20%| 12,6] 27,0] 16% 199,2 67,0 463. 4 86,6 816,1 779,3| I71,4| 1. 240,7 912,9 1153. 5 22,4 10,8 58,0 9,9 101. 0 0,0 0,0 11. 4 0,0 11. 4 22,4 10,8 22,5 9. 9 65,5 100% 100% 39% 100% 65% 0,0 1. 4 10. 2 o. o 11,6 7,6 5,4 15. 7 4. 3 33,0 34% 50% 27% 44% 33% 334,0| 65,7| I29. 8| 39%| 71,8| 103. 81 31% 61,0| 0. 01 11. 7| 19%| 3,5| 9. 4{ 15% 330,5 62,3 392,8 44,8 31,2 75,9 1063 31,2 137,4 32% 50% 35% 57,8 19. 3 77,1 88. 6 19. 3 107,9 27% 3 1% 27% Mil 5a pêche SPD Österrike (1995) Mil 5b SPD Nieder-Österrcich ( 1995) SPD Kamtcn (1995) SPD Ober-österreich( 1995) SPD Salzburg (1995) SPD Steiermark (1995) SPD Tyrolen (1995) SPD Vorarlberg (1995) Tottlt | 22,51 2. 0| 0,0| 2. 0| 100%| 0,8| l. Ol 50% 762. 7 404,8 539,3 104,3 629,1 181,3 58,3 2679,9 7. 454,0 111,6 58,0 98,5 16,0 85,3 34,4 7,2 411,0 1. 467,4 12,7 11. 3 11,2 1,8 10,0 4,0 0,6 51,6 209,6 33,9 22,3 30,1 4. 8 26,2 10. 7 2. 0 130,0 510,1 30% 38% 31% 30% 31% 31% 27% 32% 3 5% 8,3 4,1 8,2 1. 2 12,9 4. 0 0,7 39,3 216,7 18,9 9,6 17. 6 2,7 20,9 7,3 1. 4 78,5 360,6 17% 17% 18% 17% 25% 21% 19% 19% 2 5% Totalt 11. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 Anmärkning: Österrike deltar inte i Konver, Pesca eller Regis. Bland de nya medlemsstaterna var Österrike det land som låtit anta flest program redan 1995, nämligen 4 på nationell nivå och 4 program inom Interreg (samtliga med länder i Central- och Östeuropa: Ungern, Tjeckien, Slovakien och Slovenien). Följande initiativ återstod att anta: Urban, Små och medelstora företag, Rechar, Résider, Retex, 8 Leader och Interreg med Tyskland samt Interreg med Italien. De antogs alla under 1996 med undantag av Interreg Österrike-Italien. 65 Stödberättigade områden: Niederösterreich, Kärnten, Oberösterreich, Salzburg, Steiermark, Tyrolen, Vorarlberg. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 255 Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Österrike: De initiativ som mest bidrar till att förstärka Österrikes tekniska nätverk är programmet Små och medelstora företag och vissa initiativ för industriell omställning. Programmet Små och medelstora företag ägnar den största delen åt att finansiera införande av avancerad telematik i de små och medelstora företagen och tekniker för ren och mer effektiv produktion ur energisynpunkt (3,8 miljoner ecu, totalkostnad: 18,8 miljoner). Programmet stödjer genomförandet av pilotprojekt (2,2 miljoner ecu, totalkostnad: 8,5 miljoner - exempel: inrättande av telecentrer, inrättande av virtuella företag, etc), utveckling av distansutbildning och stöd till utbildning som krävs för att införa ny miljöteknik och telematiktillämpningar (1,3 miljoner ecu, totalkostnad: 3,2 miljoner). När det gäller initiativ för industriell strukturomvandling stödjer programmet Rechar införandet av ny teknik i distriktet Voitsberg och i kommunerna Pantaleon och Ampflwang, medan programmet Résider arbetar för ekonomisk diversifiering av de regioner som påverkas av nedgången inom stålindustrin genom att utveckla nya miljövänliga förfaranden och material, samt tekniköverföring, teknisk rådgivning till företag och stöd till företagens tekniska infrastruktur. Retexprogrammet stödjer dessutom moderniseringen av textilindustrin och servicesektorns utveckling genom kompetensutveckling (t ex främjande av utveckling av produktionstekniker och nya produkter, främjande av innovation, etc) och genom yrkesutbildning inom nya metoder och tekniker. De nya initiativ som antagits är 13 till antalet för de nationella programmen och 1 för Interregprogrammen. Det andra programmet inom Urban för Graz antogs i oktober. Programmet gäller Grieskvarteren med 16 000 invånare och det skall användas till att finansiera en rad samordnade åtgärder inom ekonomi, sociala frågor och infrastruktur. Beräknade mål har fastställts inom ramen för programmet, bl a inrättandet av ca 350 nya arbetstillfällen. Urbanprogrammet för Wien antogs i december 1995. Ett första möte i övervakningskommittén hölls den 15 maj 1996. Programmet för små och medelstora företag antogs i april 1996 till förmån för samtliga bidragsberättigade områden inom Mål 1, 2 och 5b. Det är inriktat på« åtgärder för att främja användningen av informationsteknik, mer miljövänliga produktionstekniker och en strategisk planering i de små och medelstora företagen. De tre initiativen för industriell strukturomvandling antogs även. Programmet Retex som antogs i maj täcker olika delar av bidragsberättigade regioner inom Mål 2 och 5b (Niederösterreich, Steiermark och Vorarlberg) och är framförallt inriktat på åtgärder för att förbättra tekniska kunskaper, samarbetsprojekt och yrkesutbildning. Recharprogrammet som antogs i juli täcker den del av Steiermark som faller under Mål 2 och den del av Oberösterreich som omfattas av Mål 5b. Resurserna utnyttjas framförallt till att stödja ny teknik, främja sektorn för tjänster och turism, upprusta de gamla gruvlavarna behöriga övervakningsskommittéer för respektive område som omfattas av Mål 2 och 5b. Residerprogrammet slutligen som även det antogs i juli omfattar regionerna Steiermark, Niederösterreich och Oberösterreich och anslagen utnyttjas framförallt till innovation på stålområdet, både vad gäller material och produktionstekniker, införande av ny teknik och kvalitetskontroll i de små och medelstora företagen samt till utbildningsåtgärder. Liksom Rechar övervakas detta program av behöriga övervakningskommittéer för de olika områden som omfattas av Mål 2. utbildningsåtgärder. Programmet kontrolleras samt till av Åtta Leaderinitiativ antogs också under 1996, vilket innebar sju regionala program och ett program för tekniskt stöd till det nationella nätet av lokala grupper. De regionala programmen omfattar 20,6 miljoner ecu i finansiering från gemenskapen, och en beräknad totalkostnad på 65,4 miljoner ecu. 26 LAG har inrättats vilka utifrån regionens styrkor och svagheter valt relativt olika målsättningar. En minoritet LAG valde områden inom teknisk utveckling eller forskning. I Burgenland (Mål 1) syftar Leadergruppernas projekt till att skapa en hållbar utveckling. På grund av administrativa problem var inledningen av programmet besvärlig men genomförandet har sedan dess fungerat tillfredsställande. Programmen för mänskliga resurser antogs under 1995. Inom ramen för Employment valdes 54 projekt ut vid den första projektansökningsomgången under 1996 (16 projekt inom Now, 17 inom Horizon, 9 inom Integra och 12 inom Youthstart), där programmet redan omfattade det nya avsnittet Integra. Nowprojekten är inriktade på sysselsättning och utbildning för kvinnor inom framtidssektorer och deras möjlighet att nå ledande ställning och skapa företag. Projekt inom Horizon syftar till att ge handikappade kvalitetsutbildning och till att integrera dem genom stödarbete snarare än skyddsarbete, 256 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 individuella åtgärder och man utnyttjar därvid konsulter, utbildare, socialarbetare, ansvariga för mänskliga resurser samt arbetsmarknadens parter. Integraprojekten kombinerar information om arbetsmarknaden, rådgivning, för utslagna personer, där målgrupperna är arbetslivserfarenhet och långtidsarbetslösa, ensamstående mödrar och personer som hotas av utslagning. Youthstart prioriterar ungdomar i ekonomiskt mindre gynnade regioner, ungdomar som hotas av utslagning, har inlärningssvårigheter eller hamnat utanför skolsystemet samt ungdomar med invandrarbakgrund. Inom Adapt har 30 projekt valts ut med satsning på stöd till innovation och modernisering av små och medelstora företag. Lokal anslutning som även omfattar små och medelstora företag och stödstrukturer med deltagande av organisationer inom privat och offentlig utbildning har införts. Projekten omfattar även innovationer på utbildningsområdet för verksamhet i anslutning till miljöskydd, kvalitetssäkring för industrin och tjänster samt i fråga om utrustning för självstudier. De fyra Interregprogrammen för de yttre gränserna mot Slovenien, Slovakien, Tjeckien och Ungern vilka antogs i december 1995 har haft en ytterst långsam inledning. Det beror framförallt på att det är svårt att utarbeta åtgärder för gränsöverskridande samarbete med dessa länder. Stora framsteg har emellertid gjorts under 1996 och verkställandet fortgår numera tillfredsställande i de flesta fall. Övervakningskommitténs kommande möten kommer att äga rum samtidigt som mötena i den sammansatta programplanerings- och kontrollkommittén för respektive gränsland i juni 1997. Slutligen har fördelningen av gemenskapsinitiativens reserv gjort det möjligt att lämna ytterligare 18 miljoner ecu i bidrag till Österrike, fördelade mellan initiativen Interreg, Urban, Leader, Employment och Adapt, där Interreg erhåller en tredjedel av beloppet66. Tabell V-45: Österrike - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1995-1999 (miljoner ecu) Initiativ (antal program) Kostnad totalt Strukturfonds- stöd* (1) Åtaganden 1996 (5)" 11,6 23,0 23,4 9,0 1,8 5,2 2,6 13,4 90,0 25,8 49,4 72,7 34,8 7,0 30,4 16,2 55,3 291,5 ADAPT (1) Employment (1) Leader(9) SME(l) Rechar(l) Résider (1) RETEX (1) URBAN (2) Totalt (17) Interreg/REGEN därav program antagna 1996: Leader Tekniskt bistånd (genomförande av det nationella nätet) Leader Steiermark Leader Salzburg Leader Tyrolen Leader N ieder-österreich Leader Kärnten Leader Vorarlberg Leader Ober-österreich SME Österrike Rechar Steiermark, Ober-österreich Resider Steiermark, N ieder-österreich, Ober österreich RETEX N ieder-österreich, Steiermark, URBAN Graz Totalt (13) Interreg (!)*** • Utanför reserven, utom URBAN Graz •• Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2. 2. '** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel I. B. I. Gemenskapsinitiativ. 0,5 14,9 2,8 5. 3 14,0 8,4 1,0 19,0 34,8 7,0 0,3 4,3 0,8 1,7 5,6 2. 9 0,4 4,9 9,0 1,8 30,4 16,2 23,4 1773 5,2 2. 6 3,6 43,1 0,0 0,0 18,1 9,0 1,1 4,4 2,6 5,8 41,0 0,3 4,1 0,6 1. 4 4,5 2,5 0,4 4,5 9,0 U 4,4 Z6 2,9 38,1 Åtaganden 1995-1996 ro 11,6 23,0 20,1 9,0 1,1 4,4 2,6 12,7 84,4 0. 3 4,1 0,6 1,4 4,5 2,5 0,4 4,5 9,0 1,1 4,4 2,6 2,9 38,1 V. ro/m Betalningar 1996 Betalningar 1995-1996 f3) V. 100% 100% 86% 100% 60% 84°/, 100% 95% 94% 100% 95% 80% 80% 80% 85% 100% 9 1% 100% 60% 84% 100% 8 1% 8 8% 0,0 0,0 5,7 2,7 0,6 12 U 2,3 143 0,1 u 0,2 0,4 U 0. 7 0,1 1. 3 2,7 0,6 22 U 0,9 13,1 5,8 11,5 6,1 2,7 0,6 2,2 1,3 5,8 3 53 0,1 1. 2 0,2 0,4 1,3 0,7 0,1 1. 3 2,7 0,6 2,2 1,3 0,9 13,1 50% 50% 26% 30% 30% 42% 50% 43% 40% 40% 29% 24% 24% 24% 25% 30% 27% 30% 30% 42% 50% 24% 30% 66 Se även kapitel I. B. 1. Gemenskapsinitiativ. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 257 12. PORTUGAL 12. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Portugal: Den tekniska utvecklingen är ett område vars betydelse erkänns i gemenskapsstödramarnas två största prioriterade inriktningar, vilka omfattar ökning av näringslivets konkurrenskraft och kompetenshöjning för mänskliga resurser. Till att börja med ägnas en underavdelning inom Konkurrenskraft åt telekommunikation som en förlängning av de framsteg som gjorts under den första programperioden inom avancerade tjänster (erbjudande om ISDN och införande av fiberoptikanslutningar i det lokala nätet). Det är OP "infrastrukturer" där avsnittet Telekommunikation förfogar över 276 miljoner ecu (totalkostnad: 550,2 miljoner) som genomför utvecklingen av telekommunikationer såväl på det kvantitativa området (infrastruktur) som det kvalitativa (minskad installationstid och färre funktionsstörningar per linje), samt främjande av avancerade telekommunikationstjänster och stimulans av utbudet för att motsvara marknadens behov. Budgeten för FoTU är mer omfattande när det gäller inriktningarna på modernisering av de största sektorerna inom den portugisiska ekonomin. Inom ramen för OP "ekonomisk modernisering" prioriterar underprogrammet "industri " utveckling av infrastruktur för vetenskap och teknik inom den portugisiska industrin som är starkt specialiserad på verksamhet med låg tekniknivå och mycket arbetskraft, och motiverar företagen att utnyttja infrastrukturen genom att låta dem delta i forskningsverksamhet i anslutning till framtagning och förbättring av nya produkter och förfaranden. Programmet omfattar även beviljande av anslag till företagen för förvärv och utveckling av nya tekniker. Handel och tjänster omfattas av ett annat underprogram som stödjer modernisering av företagens utrustning inom tjänster till kunder och betalningshantering (diversifiering av metoderna med hjälp av datorer och telekommunikation). På jordbruksområdet bidrar underprogrammet "jordbruk" i förlängningen av gemenskapsstödramarna 1989- 1993 till utökad jordbruksforskning och utbildning av jordbrukare och tekniker. På samma sätt uppmuntrar underprogrammet "fiske" fxsker iforskning och ett bättre utnyttjande av resurserna inom förädlingsindustrin. Utanför dessa tvärregionala underprogram stöds moderniseringen inom jordbruk och fiske av vissa regionala program. OP "Madeira" betonar särskilt betydelsen av forskning på dessa områden. Åtgärderna bidrar rent allmänt till att diversifiera den ekonomiska verksamheten i de olika regionerna. Varje OP har en särskild budget för vetenskap och teknik samt för telekommunikation. Åtgärder till förmån för företag och infrastruktur inom FoTU kompletteras med undervisning och kompetenshöj ande åtgärder för personal inom vetenskap och teknik och ingår i gemenskapsstödsramarnas prioriterade satsning på mänskliga resurser. Det är OP "grunder för kunskap och innovation" som genomför den i syfte att befästa resultatet från det föregåendet CIENCIA-programmet. Underprogrammet "undervisning" fäster särskilt betydelse vid undervisning inom vetenskap och teknik såväl på den icke obligatoriska gymnasienivån som inom högre undervisning och utbildning av lärare. Dessa åtgärder bör omfatta 600 000 personer. Underprogrammet "vetenskap och teknik" med 376 miljoner ecu (totalkostnad: 525 miljoner) skall i sin tur förstärka underprogrammet "industri" inom området universitetsforskning och integration av forskare i industrin, genom finansiering av samarbetsprojekt mellan universitet och företag samt utbildning av laboratorieassistenter och förvaltare av forskningscentra. Utvecklingen av tillämpningar inom telematiken slutligen återfinns inte bara inom vissa av de analyserade åtgärderna utan även i strateginför att modernisera postsektorn och OP Prinest, som stödjer försörjningen av infrastruktur inom data för utveckling av ett system för statistikinformation som kan följa processen med att modernisera och utveckla Portugals ekonomi och som förbättrar resultaten från det tidigare Prederprogrammet. Totalt motsvarar finansieringen av teknisk utveckling i Portugal 9,5 % av strukturfondernas anslag. Tabell V-46: Portugal - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Totalt % Strukturfonder % Medlemsstat Offentliga sektorn Privata sektorn Toult Mail OBS: Programpltneringsforfarandets karaktär Mint de olikt tillvägagångssätt som antagits »v medlemsstaterna 2. 190,2 100% 222,9 627,6 1. 339,7 61% 850,5 ,5J Finansiering genom strukturfonderna 2 1% 2% % 39% 3 9% k river en viss försiktighet nkr det galler tolkningen, särskilt för utgifter i samband med informationssamhället, vilka ofta ar knutna till andra områden som industrin och FoTU. • FoTU •Telekommunikation •Talematik 258 MALI Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Diagram V-57: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu - 1996 års priser): Prioriterade områden: Mänskliga resurser och sysselsättning (a) Ekonomisk konkurrenskraft (b) Livskvalitet (c) Regionala ekonomiska grundförutsättningar (d) Tekniskt bistånd (e) Fördelning per fond: 3. 079,2 6. 418,4 1. 264,0 3. 153,4 131,7 (d)22% ERUF ESF EUGFJ FFU Totalt 8. 730,5 3. 160,9 1. 947,9 208,1 14. 047,5 1GSR/17 0P Genomsnitt per OP| Huvudsakliga resultat 1996 (c) 9% 62% 23% 14% 1% 100% 826. 3 (e)1% (a) 22% (b) 46% Ett betydande inslag under 1996 var inrättandet av en delutvärdering av samtliga program och underprogram inom gemenskapsstödramarna, som genomfördes i en anda av väl fungerande partnerskap mellan kommissionen och de portugisiska myndigheterna. Oberoende expertgrupper valdes ut genom anbudsinfordran för respektive åtgärd inom gemenskapsstödramarna. Varje utvärderare skulle inför en s k "teknisk utvärderingsgrupp" inom övervakningskommittén lägga fram två rapporter avseende respektive underprogram om hur arbetet framskred, innan den definitiva slutrapporten publiceras i början av 1997. Hela förfarandet genomfördes mycket tillfredsställande. Endast OP "tekniskt bistånd" utvärderas ramen för den utvärdering av samtliga inom gemenskapsstödramar som planeras under 1997 men som utformades redan under 1996. Dessa utvärderingar där slutrapporten för det stora flertalet redan finns tillgänglig borde göra det möjligt att säkerställa en hög kvalitet vid granskningen efter halva räkenskapsperioden i mitten av 1997. Ett antal program har ändrats eller planerats om. När det gäller tvärregionala program har OP "tekniskt bistånd" ändrats för att justera det ekonomiska verkställandet av ESF genom överföring till år 1996 av anslag som inte utnyttjats under 1994 och som inte kunnat tas i anspråk under 1995. Till följd av beslut i övervakningskommittén under 1995 utökades OP "ekonomisk modernisering" med 101 miljoner ecu i bidrag från gemenskapen. Ur detta belopp utnyttjades 61 miljoner ecu från ERUF och 11 miljoner ecu från ESF till det stora projektet Autoeuropa. OP "infrastrukturer" för stöd till utveckling ändrades för att anpassa det ekonomiska verkställandet från år 1994 till det verkliga verkställandet av underprogrammen "energi", "transport och telekommunikation", utöka underprogrammet "transport" med 10,9 miljoner ecu och motsvara genomförandetakten för underprogrammen "transport" och "energi", eftersom dessa förändringar kompenserar varandra och inte resulterar i ändringar av programmets årliga planering. OP "miljö och stadsförnyelse" omarbetades även för att dels öka antalet stödmottagare inom underprogrammet "stadsförnyelse" till att omfatta även privata institutioner för social solidaritet, dels göra en överföring mellan åtgärderna inom underprogrammet "miljö". Omarbetningen gjorde det dessutom möjligt att öka disponibla anslag för att inrätta små ekonomiska verksamheter i kåkstäderna (upp till 15 % av det totala beloppet för åtgärden "renovering av kåkstäderna"). OP "yrkesutbildning" och "grunder för kunskap" omarbetades också, liksom OP "hälsa" och "social integration". Till följd av besluten i EGSR:s övervakningskommitté i december 1995 utökades OP "grunder för kunskap och innovation" med 14,4 miljoner ecu från ESF vilka härrörde från 1995 års indexuppräkning, för att garantera finansieringen av yrkesundervisning på det tekniska området. OP "yrkesutbildning och sysselsättning", som motsvarar 40 % av ESF:s åtgärder inom EGSR fungerar fortsatt tillfredsställande med en i stort sett hundraprocentig genomförandegrad. Underprogrammet "utbildning inom statsförvaltningen" har fortfarande en del svårigheter. I april utökades programmet med 10,2 miljoner ecu från underprogrammet "jordbruk" för att kunna uppfylla utbildningsåtgärder på jordbruksområdet som utvecklats av Portugals lantbruksorganisation. Åtgärderna "praktik" och "utbildning av utbildare" har också förstärkts med belopp som inte utnyttjats inom andra åtgärder. EGSR:s övervakningskommitté har för övrigt beslutat att tilldela programmet 18 miljoner från 1995 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 259 års indexuppräkning av EGSR för en pilotåtgärd med utbildning av tjänstemän och arbetstagare i små och medelstora företag. OP "hälsa och social integration" omarbetades vid två tillfällen. I maj 1996 överfördes de belopp som inte utnyttjats under 1994 till 1995 och 1996 och åtgärden "ekonomisk och social integration av handikappade" utökades med 8,5 miljoner ecu, som inte utnyttjats inom åtgärderna "stöd till sociokulturell utveckling" och "ekonomisk och social utveckling av CLD" inom ramen för underprogrammet "social integration". I december 1996 anpassades 1995 års anslag till verkställandet och de belopp som inte utnyttjats överfördes till kommande år. Denna ändring gäller huvudsakligen underprogrammet "hälsa" eftersom underprogrammet "social integration" verkställts till 99 %. Två regionala program har också anpassats. Gemenskapens bidrag till OP Norte ökade med 4,1 miljoner ecu under 1996. OP Azorerna ändrades för att öka ERUF:s ekonomiska bidrag med 5 miljoner ecu och överföra de belopp som ännu inte utnyttjats från FFU:s anslag (5,1 miljoner ecu) till åtgärder som finansieras av EUGFJ. Det senare beslutet fattades under förutsättning att motsvarande ökning av FFU:s bidrag kunde garanteras när det kan påvisas att de åtgärder som finansieras av instrumentet genomförts i enlighet med de ursprungliga planerna. Även om programperioden i stort sett framskrider tillfredsställande kan några förseningar och svårigheter noteras. En viss försening i genomförandet av OP "tekniskt bistånd" beror dels på att programmet antagits sent, dels på de förändringar som uppstått inom föi^almmgsstrukturen för ESF i Portugal. Förseningen bör till största delen tas igen under 1997. Flerfondsprograrnmet "intern utveckling" (PPDR - ERUF, EUGFJ, ESF) upplevde ytterligare svårigheter i verkställandet på grund av sin specifika karaktär, och särskilt på grund av att PPDR är ett program som genom partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn innebär ett omfattande deltagande i beslutsprocesserna på regional och lokal nivå. Från och med andra halvåret 1996 förbättrades emellertid det totala verkställandet, tack vare en tillfredsställande verkställighetstakt för vissa åtgärder, bl a stödsystemen RIME och SIR. När det gäller OP "grunder för kunskap och innovation" föreligger några problem inom underprogrammet "vetenskap och teknik". Det omfattar finansiering av forskningsprojekt som läggs fram av forskarlag vilka väljs ut genom ett anbudsbaserat förfarande. Förberedandet av bestämmelserna för dessa anbudsförfaranden tog längre tid än planerat och det är först under 1996 som finansiering av denna låg genomförandegrad för underprogrammet. inledas. Detta resulterade typ av åtgärd kunnat i en relativt Inom ramen för OP "ekonomisk modernisering" och underprogrammet "industri" (Pedip II) bör det noteras att till följd av förbättringarna av det interna förfarandet i Portugal har handläggningstiden för ansökningar om investeringsstöd avsevärt minskat. De största stödsystemen är praktiskt taget uttömda. Inom OP "ekonomisk modernisering" har underprogrammet "jordbruk" haft en genomförandegrad på 91 % under 1996. Bland de 8 åtgärderna i detta underprogram kan betydande variationer noteras: stöd till jordbruk uppnådde en genomförandegrad på 124 % medan infrastruktur inom jordbruket uppnår 84 % och förädling och saluföring av produkter 61 %, en siffra som förklaras av den längre genomförandetiden för projekten i förhållande till övriga åtgärder. När det gäller underprogrammet "stöd till handel och tjänster" uppvisade det större dynamik efter en period av ringa genomförande. Inom underprogrammet "fiske", som berör Portugals fastland, godkändes 223 projekt under 1996, vilket innebar en total offentlig utgift på 32,4 miljoner ecu, eller 60 % av det totala planerade beloppet (den privata sektorn bidrog med 11,8 miljoner ecu). Den godkända offentliga kostnaden sedan underprogrammet inleddes uppgår till 129,5 miljoner ecu och genomförandegraden i slutet av denna period jämfört med vad som totalt planerades för 1994-99 är på 20%. Denna genomförandegrad föranledde en omarbetning för att också omfördela de belopp som inte utnyttjats under 1994 till år 1997, 1998 och 1999. Omarbetningen gjorde att man kunde erbjuda nödvändiga anslag för att inrätta en ny socioekonomisk åtgärd till följd av de ändringar som genomförts i och med förordning (EG) nr 1796/95 som innebär en ändring av förordning (EG) nr 3699/93. Inom åtgärder till förman för fisket men inom ramen för två regionala OP, till att börja med på Azorerna, godkändes 52 projekt mellan 1994 och 1996. De omfattar en total investeringsvolym i storleksordningen 18 miljoner ecu med gemenskapens medfinansiering på 11,2 miljoner ecu och en nationell offentlig finansiering på 4,2 miljoner ecu (den privata sektorn bidrar med i storleksordning 260 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 4 miljoner ecu). Det ekonomiska genomförandet för samma period i förhållande till den totala planeringen är 17 %. Tendensen går mot en förbättring och en tillfredsställande nivå förväntas i slutet av verksamhetsåret 1997. På Madeira var 1996 till stor del ett år av återhämtning av den försening som ackumulerats under 1994 och 1995. Antalet projekt som godkänts sedan programmet inleddes (51 projekt) innebär en total investeringsvolym på 15,5 miljoner ecu, och den godkända offentliga utgiften för samma period uppgår till 10,3 miljoner ecu där FFU står för 7,7 miljoner. Genomförandegraden för de tre första åren i förhållande till den totala planeringen för år 1994-1999 är på 19%, men den positiva utveckling som konstaterats under 1996 låter skönja en betydande förbättring för 1997. 1996 i programperioden 1994-1999 Generellt genomförs gemenskapsstödramarna tillfredsställande trots en viss nedgång i förhållande till 1995. Den totala genomförandegraden för 1996 ligger kring 82 %. De regionala programmen fortskrider i god takt när det gäller ekonomiskt och fysiskt genomförande. Deras inverkan på den regionala utvecklingen är betydande (särskilt när det gäller grundläggande iirfrastruktur i anslutning till befolkningarnas levnadsvillkor). Större delen av sektorsprogrammen fortskrider också utan problem och några sektorer, bl a telekommunikation och transport, har överträffat den planerade genomförandegraden för 1996. Genomförandet av de fyra flerfondsprogrammen där EUGFJ deltar har i stort sett förflutit enligt planerna. Särskilt underprogrammet "jordbruk" inom OP "ekonomisk modernisering" har haft en högre genomförandegrad än planerat (1997 års anslag togs i anspråk under 1996) När det gäller OP Azorerna (Pedra) krävde genomförandegraden en ökning av EUGFJ:s andel med 5 miljoner ecu. Tabell V-47: Portugal - Åtgärder per mål - 1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Program (antaga nde&r) Mall Regionala OP OP Azorerna (1994) OPAlentcjo(1994) OPAlgarve(1994) OP Centra (1994) OP Lissabon-Tejodalen (1994) OP Madeira (1994) OPNorte(1994) Interregionala OP GS Stöd till lokal investering (1995) OP Tekniskt bistånd (1994) OP Kunskap och nyskapande (1994) OP Internt genererad utveckling (1994) OP Miljö/stadsförnyelse (1994) OP Utbildning och sysselsflttning (1994) OP Infrastrukturer (1994) OP Ekonomisk modernisering (1994) 0PPRINEST(1)(1994) OP Hälsovård och social integration (1994) Tekniskt bistånd Totalt ( 1 ) Statistisk infrastruktur Kostnad toult Strukturfonds- stod (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2V(D Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3V(D 840,2 250,6 101,9 490,5 517,2 665,2 729,5 33,3 135,6 2276,2 1. 231,8 973,7 1. 890,7 3. 979,6 10. 490,1 40,0 940,0 0,9 25. 587. 0 621,0 182,0 76,0 362,0 382,0 369,3 541,1 25,0 101,7 1. 689,4 595,0 559,0 1. 389,8 1. 997,9 4. 420,5 30,0 705,0 0,8 14. 047,5 157,0 29,8 16,0 71,5 75,5 124,7 107,5 0,0 15,5 307,9 14,9 174,3 358,1 659,8 803,3 7,7 44,5 0,1 2. 968,0 373,2 108,4 44,5 197,5 200,0 273,3 317,5 25,0 44,0 895,5 82,1 229,4 767,4 1278,3 2329,4 30,0 321,0 0,8 7. 517,4 60% 60% 59% 55% 52% 74% 59% 100% 43% 53% 14% 4 1% 55% 64% 53% 100% 46% 96% 54% 137,4 29,0 19,4 82,8 62,0 8 52 98,0 7. 5 14,0 254,1 24,4 158. 5 206,6 342,7 806,5 3,7 102,7 0. 1 2. 434. 6 318,6 72,8 38,2 171,2 151,5 209,0 246,2 7,5 31,0 666,8 62,1 202,6 553,4 860,6 1. 804,9 20,9 280,9 0. 8 5. 698. 7 5 1% 40% 50% 47% 40% 57% 46% 30% 30% 39% 10% 36% 40% 4 3% 4 1% 70% 40% 96% 41% Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 261 12. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 Anmärkning: Portugal deltar i samtliga initiativ där alla program antogs mellan 1993 och 1995. Det är totalt elva program på nationell nivå (ett per initiativ), samt två program inom Interreg, det ena inom Regen och det andra inom avsnittet gränsöverskridande samarbete. Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Portugal: Trots att flertalet gemenskapsinitiativ i Portugal stimulerar den tekniska utvecklingen kommer det största tillskottet från initiativet Små och medelstora företag genom två åtgärder, anslag till projekt som uppmuntrar teknisk kompetens inom små och medelstora företag via tekniskt stöd eller tekniköverföring från vetenslcaps- och teloiikcentrer till de små och medelstora företagen (13 miljoner ecu, totalkostnad : 24 miljoner), och utbildning av företagsledare inom avancerad teknik (11,8 miljoner ecu, totalkostnad : 21,6 miljoner). Programmet Adapt omfattar också flera åtgärder för införande av ny teknik samt stöd till inrättande av informationsnät, och programmet Employment stödjer utnyttjande av telematik (nya tekniker, distansarbete, etc. ) för socialt missgynnade grupper samt förvärv av utrustning (4 miljoner ecu, totalkostnad: 5 miljoner). Programmet Leader stödjer forskning och innovation avseende förädling av lokala produkter, samt utnyttjande av ny informations- och kommunikationsteknik på landsbygden. Inom ramen för Interreg slutligen är det införande av fiberoptik och SDH-uppkopplingår mellan Spanien och Portugal samt inrättandet av informationsnät på turistområdet som utgör utvecklingsstöd till informationssamhället. händelse om utdelning ur En betydelsefull gemenskapsinitiativens totalt 52,4 miljoner ecu, som huvudsakligen utnyttjas till att förlänga de fyra initiativen på det industriella området (Retex, Konver, Résider och Rechar67 ) till 1999 och till det nya avsnittet Interreg II c. reserv. Portugal erhåller ytterligare kommissionens beslut under 1996 var När det gäller redan löpande program ändrades Retexprogrammet till att omfatta resultatet av indexuppräkningen 1994, 1995 och 1996 (totalt 5,8 miljoner ecu). Gemenskapens bidrag i fråga om lån minskade, framför allt till förmån för stödåtgärder för beviljande av återbetalningsbara internationalisering och ökad produktivitet. Under 1996 noterades en positiv minskning av programmets finansiering till förmån för företag inom textilsektorn: mer än 75 % av finansieringarna inom Retex gäller för närvarande åtgärder för ekonomisk diversifiering av de regioner i Portugal som är starkt beroende av textilindustrin. Förseningar i genomförandet av programmet kan noteras. Genomförandet av initiativet Små och medelstora företag försenades till viss del på grund av förändringar i den nationella lagstiftningen. Programmet bör fungera fullt ut under 1997. Förseningen i det ekonomiska verkställandet och det fysiska genomförandet av Urbanprogrammet beror på svårigheter vid inrättandet av ett system för organisation mellan de olika parterna och på vissa problem som visade sig svårare att lösa än man från början trodde (särskilt i området Lissabon Casal Ventoso med mycket svåra bostadsförhållanden och en besvärlig, kamp mot droger). Förutsättningarna för att situationen skall förbättras under 1997 är goda eftersom programmens förvaltare för närvarande förfogar över handlingsplaner, studier för att erhålla de första stadsindikatorerna och formerna för att organisera lokala partnerskap. I december 1996 arrangerades på initiativ av de portugisiska myndigheterna ett seminarium om utbyte av erfarenheter mellan förvaltama av initiativet Urbans sex underprogram, ett seminarium som visade sig mycket nyttigt. Inom ramen för programmet Leader skapade det sena urvalet av lokala aktionsgrupper en del problem eftersom avbrottet mellan den första och andra fasen av programperioden blev alltför långt. Programmet kunde emellertid inledas och samtliga LAG har nu valts ut och genomförandet av de ekonomiska pianerna har inletts. Programmet Interreg II - avsnittet gränsöverskridande samarbete - uppvisar slutligen viss försening. Regenprogrammet däremot verkställdes enligt planerna och i slutet av 1996 färdigställdes den nationella gasledningen och dess första anslutning till det spanska gasnätet. Detta avsnitt har varit föremål för teknisk omarbetning under 1996. 67 Se även kapitel I. B. l. Gemenskapsinitiativ. 262 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Inom Employment valdes ca 130 projekt ut vid det första anbudsförfarandet (40 projekt inom Now, 57 inom Horizon och 33 inom Youthstart). Inom samtliga avdelningar har betoningen legat på utbildning. Bland de teman som dominerat Nowprojekten finner man utveckling av programmen för sysselsättning och främjande av kvinnligt företagande. Inom Youthstart syftar ett stort antal projekt till rådgivning och yrkesutbildning för ungdomar. Inom Horizon betonas skapande av villkor som gynnar handikappades möjligheter till anställning. Inom Adapt har 57 projekt valts ut inom ramen för initiativet. Utbildningsverksamhet förekommer ofta och större delen av projekten syftar till att förbättra systemen för förvaltning och omstrukturering av små och medelstora företag inom olika ekonomiska områden. När det gäller Pesca slutligen inleddes ansökningarna och urvalet av projekt i slutet av 1995 och övervakningskommitténs arbete gällde ändring samt igångsättning av programmet. För Azorerna och Madeira ägde informationskampanjer rum under 1996. Totalt sett var 1996 det första riktiga verksamhetsåret för de initiativ som godkänts av kommissionen under 1995 efter en nödvändig tid för att införa nationella lagar, fastställa ansvaret för programmens förvaltning, etc. Den ekonomiska verkställandenivån för de flesta initiativen kan betraktas som positiv i förhållande till gemenskapens bidrag enligt programmen. Tabell V-48: Portugal - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Initiativ (anUl program) Kostnad toult Strukturfonds- stöd* ÂUganden 1996 ÂUganden 1994-1996 ADAPT (1) Employment (1) Leader(1) PESCA (1) SME(l) Rechar (1) REGIS (1) Konver (1) Résider (1) RETEX (1) URBAN (1) Toult (11) Interreg/REGEN Q)'* * Utanför reserven ** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2. 2. 29,2 54,7 156,8 53. 2 235,9 1,1 156,8 10,7 10,8 458,0 62,4 1229,7 21,0 40,3 117,6 29,3 124,0 0,9 124,0 7,9 6,9 194,8 44,6 7112 17,0 3,9 4,0 23,2 1. 2 0,0 58,3 0,0 0,0 83,4 0,0 191,1 21,0 9. 6 10,7 27,5 14,4 0,9 80,4 7,9 6,9 194,8 92 383,3 % (2V(1) BeUlningar 1996 BeUlningar 1994-1996 Ci) % own 100% 24% 9% 94°/« 12% 100°/< 65% 100°/< 100°/< 100°/< 21% 54% 4,3 2,1 4,9 4,5 0,6 0,4 55,3 0,0 2,6 27,4 0,0 102,0 63 5,0 8,4 6,6 72 0,7 72,9 3,9 5,5 90,4 4,6 21U 30% 12% 7% 23% 6% 80% 59% 50% 80% 46% 10% 30% Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 263 13. F I N L A ND 13. 1. Genomförande av å t g ä r d er per mål under 1996 syftar Strategin till att befasta Finlands position Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Finland: Åtgärderna för stöd till de olika målen återspeglar i de flesta fall den nationella strategin för stöd till utvecklat informationssamhället. informationssamhälle och världs konkurrent inom informationsteknik och kommunikation via modernisering (t ex: av den offentliga och privata sektorn, genom att införa informationsteknik och informationsnät inom ny utnyttjande av Internet), utveckla informationsindustrin ex: teknik undervisningsmaterial, av telekommunikationer, utvidgning av digitaliseringen, rättsliga reformer). Mål 6: En av de viktigaste målsättningarna informationssamhället konkurrenskraft och sysselsättning. Två grundläggande (t ex: multimedia), universitetsutbildning informationssamhället ex: är att och utnyttja alla de möjligheter förbereda befolkningen tekniken erbjuder informationsteknik), och inriktningar inom SPD berörs: (t avreglering ex: doktorsexamen i skolor) i tillväxt, för ekonomisk som ett högt infrastrukturer popularisera förstärka för att virtuella inträda (t (t • utveckling av företag: samarbete mellan forskningscentra, utveckling tjänster av telekommunikationstjänster från centra avancerade telematiktjänster och tillämpningar telecentra i landsbygdsområden, etc. till FoTU undervisningscentra och företagen, knutna av till avancerad för att förenkla överföring av innovationer till områden belägna långt utveckling av (9,4 miljoner inrättande av inom forshiing, undervisning och socialtjänst, 33,1 miljoner), totalkostnad: utveckling teknik, ecu, och stöd och utbildning (16,7 miljoner ecu, förbättra utbildningen inom ekonomiska nyckelområden som krävs för att till forskning • utveckling av mänskliga resurser: investeringar i anläggningar för avancerad undervisning och i totalkostnad: FoTU-verksamhet (t ex: 35,3 miljoner), i företagen, utveckling av FoTU vid universiteten, etc. 9,5 miljoner ecu, finansiering av forskare för lokal totalkostnad: 19,3 miljoner), utveckling av samarbetet mellan forskningscentra, förvaltning av utveckling, undervisningsinstitutioner etc, 11 miljoner ecu, innovationer genom a totalkostnad: i syfte att omorganisera arbetstid och arbetsplats telekommunikationer inom dessa (distansundervisning, områden, utbildning av ansvariga för forskningscentra och undervisningscentra, etc. 3,7 miljoner ecu, totalkostnad: 9,4 miljoner). teknikförvaltning, informationssamhället, och distansarbete, utbildning (t ex: tekniköverföring, utveckling av för bättre riktlinjer avseende 23,6 miljoner), företagarna, och företag i den nya utveckling forskning tekniken företag för av bl Alla regioner inom Mål 6 fäster inte samma betydelse vid alla prioriteringar: regionerna i Sydsavolax och Nordsavolax anslår betydande medel till FoTU inom livsmedelsindustri, skog och miljö, Mellanfmland och forskning Nordösterbotten betonar system för utbildning, datanät och distanspraktik, Nordkarelen satsar på inom områden som skog, metall och plast, Lappland satsar på utbildning inom telekommunikationsteknik, miljö och geografisk information samt rymdforskning och Mål 2 (1995-1996): SPD innebär att moderniseringen av produktionsstrukturerna de möjligheter som informationssamhället prioriterade bygger på utnyttjande av erbjuder. Detta förklarar den betydelse som två av de tre informationsteknik inriktningarna inom SPD fäster vid den tekniska utvecklingen: • utveckling och internationalisering av företagen: anslutning av företagen, utveckling av nya produkter och produktionsmetoder, överföring av teknik och know-how till de små och medelstora företagen och utveckling av industriella nischer. Ett av SPD. s kännetecken är att ren teknik är ett inverkan på utvecklingen av av urvalskriterierna för projekten. Dessa åtgärder får betydande miljöteknik i Kymmenedalen, FoTU i Päijänne-Tavastland och informationsteknik i Mellan/inland förbättring av utbildningsnivån och tekniskt stöd till ekonomisk verksamhet (16,3 miljoner ecu, totalkostnad: 45,6 miljoner): samarbete mellan företag och utbildnings- och forskningscentra (t ex inrättande av ett centrum för teknisk know-how i Nyland), införande av innovationer i företagen (t tekniskt ex: distansarbete), utveckling av datanät för tekniköverföring, utveckling av miljöteknik, samarbete med företagen i grannländerna, utnyttjande av nuvarande forskning infrastruktur vid universiteten (t ex: universitetet och det tekniska institutet i Jyväskylä, Björneborg, etc). för • som Mål 5b: De två samlade programplaneringsdokumenten instrument för dessa prioriteringar. I syfte att minska avståndet mellan landsbygdskommunerna är SPD för finska fastlandet för särskilda inrättande av utnyttjas kommunikationsförbindelser, isolering genom utveckling av nätverk mellan. små och informationstekniken inrättande av centra för teknik och know- medelstora företag, utveckling av infrastruktur för kommunikation, inriktat på utveckling av tjänster för datakommunikation genom experimentprojekt förvärv för att minska regionens ger stöd till teknisk utveckling och fungerar och programvara. På Åland av modemanslutningar distansarbetsplatser, uppförande telecentra nätverk, och av 264 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 how, utveckling av arbete, undervisning och utbildning på distans och genom spridning av det lokala kulturarvet. Totalt motsvarar den direkta finansieringen av teknisk utveckling i Finland 12,9% av strukturfondernas anslag (Mål 6 och 2). Tabell V-49: Finland - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 1995-1999 (miljoner ecu) Totalt % Strukturfonder % Medlemsstat OITentliga sektorn Privata sektorn Totalt % Fnanskring genom itrnktnrfoaderaa 16,3 Mil 2 50,3 Mil 6 66,6 Toult OBS: Programplanerinjpforfarandets karaktär samt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna 27% 73% 100% 45,6 124,6 1702 36% 40% 39% 20,1 50,3 70,4 92 24,0 33,2 29,3 74,3 1034 64% 60% 61% kräver en viss försiktighet nar det galler tolkningen, särskilt for utgifter i samband med informationssamhället, vilka ofta år knutna till andra områden som industrin och FoTU. D FoTU • IKT MÅL 668 Diagram V-58: Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu) Prioriterade områden: Industriell utveckling (a) Utveckling av mänskliga resurser (b) Jordbruk, skogsbruk, fiske, landsbygdsutveckling och miljö (c) Tekniskt bistånd (d) Fördelning per fond: 209,1 9,2 153,7 87,9 (c) 46% ERUF ESF EUGFJ FFU Totalt 172,5 105,8 177,6 4,0 459,9 38% 23% 39% 1% 100% 1 SPD Huvudsakliga resultat 1996 (d)2% (a) 33% (b) 19% Programmet har verkställts i relativt snabb takt. Med några få undantag utnyttjades anslagen korrekt inom åtgärdsgrupperna. I slutet av året hade ca 30 % av anslagen tilldelats till olika projekt. Bland de största kategorierna projekt som erhållit finansiering bör nämnas lansering av små och medelstora företag och genomförande av investeringar för utvidgning av verksamheten, samarbete mellan företag uppdelade enligt vissa kriterier (bl a beträffande tekniköverföring inom företagsnischer), projekt knutna till informationssamhället, utveckling av turismen och småskaliga projekt inom diversifiering av jord- och skogsbruk. Investeringar inom jordbruk och landsbygdsutveckling har däremot varit något försenade dels p g a nödvändigheten att granska om de nationella systemen för stöd var förenliga med artikel 92 och 93 i fördraget och dels när det gäller system för investeringsstöd på grund av den strikta inhemska politiken. När det gäller åtgärder på fiskeområdet, där 70 projekt möjliggjorts, är genomförandet tillfredsställande utom för vattenbruket där framstegen varit blygsamma. Under årets fem första månader granskades definierade frågor beträffande genomförande och förfarande inom en arbetsgrupp med ansvar för organisationen, med representanter för nationella och regionala myndigheter samt för kommissionen. Rapporten från detta arbete fungerade som handbok för de samarbetsparter som berörs av programmets genomförande och bidrog till att förbättra samarbetet, särskilt mellan den centrala regeringen och regionala myndigheter. När det gäller beslut avseende finansiering och betalning har det emellertid varit fortsatt svårt att övervaka verksamheten, både beroende på det stora antalet aktörer och bristerna i projektens databaser samt uttnyttjande av dessa. Ansträngningarna för att förbättra övervakningssystemet fortsätter. 68 Stödberättigade områden: Lappland, Kajanaland, Nordkarelen, Sydsavolax, Nordösterbotten, Sydösterbotten, Nordsavolax, Mellanfinland. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 265 Övervakningskommittén höll två möten som huvudsakligen resulterade i utnämnandet av en extern utvärderare och ett beslut om investering i en regional riskkapitalfond, den första investeringen av detta slag inom ramen för de finländska programmen. Mötet i november gjorde det även möjligt att inleda förberedelserna för den sammanställning efter halva räkenskapsperioden som skall genomföras under hösten 1997. 1996 i programperioden 1995-1999 Även om åtagandebemyndigandena för projekten genomförts relativt snabbt har detta inte varit fallet med betalningarna och i slutet av året hade kommissionen endast betalat ut 18 % av anslagen från struktiirfonderna. Problemen med de sena betalningarna granskas uppmärksamt inom ramen för arbetet med övervakningsssystemet och granskningen efter halva räkenskapsperioden. MÅL269 1996 års situation ock priser): Diagram V-59: Sammanfattning av programplaneringen 1995-1996 (miljoner ecu Prioriterade områden: Företagsutveckling (a) Kompetens och teknik (b) Miljö, infrastruktur och turism (c) Tekniskt bistånd (d) \ Fördelning per fond: (c) 22% ERUF ESF Totalt 46,1 9,7 55,8 83% 17% 100% (b) 24% 1SPD 1996 i programperioden 1995-1996 (d) (a)52% SPD för Mål 2 är det av de tre regionala programmen som genomförts snabbast. I slutet av året hade 76 % av gemenskapsanslagen för de första två åren utnyttjats (52,4 miljoner ecu av de 69,2 miljoner som ursprungligen planerats). Återstoden (14,4 miljoner ecu) överfördes tillsammans med resultatet av 1996 års indexuppräkning till det nya programmet 1997-1999. Liksom när det gäller programmet för Mål 6 har betalningstakten till mottagarna varit relativt långsam jämfört med åtagandena. I slutet av året utgjorde betalningarna från de nationella myndigheterna till projekten endast 16 % av bidragen för 1995-1996, medan motsvarande förhållande för åtagandena var 78 %. Partnerskapet mellan de centrala och regionala myndigheterna utvecklades för övrigt på samma sätt inom programmet för Mål 6 och gav upphov till liknande svårigheter beträfffande övervakningen. Det visades sig att kontrollen av resultaten inte var tillförlitlig särskilt vad avser skapande av sysselsättning, där det förefaller som om målet på 10 000 nya arbetstillfällen under den första perioden inte uppnåtts. Förberedelse inför perioden 1997-1999 Förslaget till nytt program lades fram i augusti och godkändes i princip av kommissionen i december. Omarbetningen gav tillfälle att förenkla programmets struktur genom att minska antalet åtgärder från 15 till 9 och tillföra ett antal preciseringar, utvärdera resultaten från den första perioden på förhand och tillsammans med de finländska myndigheterna analysera möjligheter att genomföra nya finansiella arrangemang och ett mer effektivt utnyttjande av anslagen. När det gäller infrastruktur, särskilt i hamnarna, har EIB:s låneprincip med en kombination av anslag och lån använts och interregionala projekt kommer att uppmuntras. Utvärderarnas rapport visade för övrigt att projekten behöver utarbetas mer aktivt, särskilt i de mycket små företagen. Målsättningen för den andra perioden är att skapa eller utveckla 15 800 arbetstillfällen. 69 Stödberättigade områden: Satakunda, Karleby, östnyland och Kymmenedalen, Egentliga Finland, Lantis, Jyväskylä, Villmanstrand. 266 MÅL 3 OCH 4 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 1995 års priser): Diagram V-60: Mål 3: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu Prioriterade områden: Arbetslivintegration (a) Skapande av arbetstillfällen och utveckling av mänskliga resurser hos små och medelstora företag (b) Ungas behov beträffande arbetstillfällen (c) Åtgärder för Åland (d) Tekniskt bistånd (e) ESF 1SPD Totalt 110,0 61,5 82,2 0,8 3,9 258,4 (d) 0. 3% (e) 2% (c) 32% (b) 24% (a) 42% SPD för Mål 3 antogs i juli 1995 och var för första gången fullt verksamt under 1996. I stort har programmet gjort framsteg inom de tre prioriterade områdena. Åtgärder för att hitta vägar för återanpassning av socialt utslagna, utbildning av arbetslösa i de små och medelstora företagen och innovationsanläggningar översteg avsevärt programmets kvantitativa mål. Endast åtgärden med att komplettera utbildningen med praktik gjorde inte lika snabba framsteg som planerat, men en informationskampanj inleddes mot arbetsgivarna. Införandet av systemet för öveirakning och utvärdering avslutades för övrigt under 1996. Inom Mål 3 inleddes 300 projekt under 1996. Beskrivningen av de projekt som finansieras av ESF finns att tillgå för allmänheten på Internet. En reklamkampanj har arrangerats och informationen har lämnats på ett tematiskt sätt med inriktning på projektansvariga och potentiella deltagare. Initiativet med territoriella pakter för sysselsättning mottogs med stort intresse: en förslagsinfordran inleddes i slutet av året och resulterade i 78 sökande kommuner för förberedande av 15 territoriella pakter till vilka övervakningskommittén för Mål 3 beslutat att reservera anslag för tekniskt bistånd. Diagram V-61: Mål 4: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu -1995 års priser) Prioriterade områden: Prognos över utveckling under yrkeslivet (a) Utbildning och omskolning, yrkesvägledning och rådgivning (b) Utveckling av kunskap och nyskapande nätverk (c) Åtgärder för Aland (d) Tekniskt bistånd (e) ESF 7,6 (c) 30% 47,5 25,5 0,2 3J1 84^6 Totalt| (d) 0,2% {B) 47o {•) 9% 1 SPD (b) 57% SPD för Mål 4 som antogs i juli 1995 rönte stort intresse i Finland och ett stort antal små och medelstora företag deltog i projekten, framförallt i de södra industridistrikten. Projekten är 180 till antalet för åren 1995-1996 och antalet deltagare i åtgärder för utbildning och rådgivning uppgår till över 20 000 personer under samma period, varav 26 % är kvinnor i ca 7 000 företag. I slutet av 1996 hade redan 40 % av ESF-anslaget utnyttjats för projekten. De lades till största delen fram av utbildningsorganisationer och offentliga myndigheter, och genomförandet av programmet stimulerades av lokala aktörer med uppdrag att söka och förbereda projekt för företagsledarnas räkning, vilka ofta lider brist på tid och resurser för att kunna ägna sig åt att genomföra idéer avseende utbildning eller planering av projekt. MÅL 5a jordbruk Tabell V-50: Sammanfattning av genomförandet av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu -1996 års situation ock priser): Totalt 337,3 ;ärder Produktion Gemenskapsinitiativ 294J2 43J1 87% 13% Efter att kommissionen 1995 antagit det planerade stödet till produktionsstrukturer (stöd till investeringar och etablering av unga jordbrukare) var 1996 det första året med fullt genomförande. Samtidigt antogs liknande men mindre omfattande åtgärder för Åland, vilket ökade stödet till förbättring av produktionsstrukturernas effektivitet till att omfatta hela Finland. På området produktionsstruktur omfattar gemenskapens stöd (294,2 miljoner ecu totalt) huvudsakligen 4 miljoner Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 267 ecu i investeringsstöd, 26,7 miljoner ecu i stöd till unga jordbrukare och 257,5 miljoner till förmån för mindre gynnade områden. Kommissionen godkände även system för nationellt tilläggsstöd, särskilt inom områdena trädgårdsodling, svinuppfödning, ägg och fjäderfä vilka omfattas av särskilda bestämmelser i anslutningsakten. Reglerna för stöd till förädling och marknadsföring av produkterna godkändes även i slutet av 1995. Kostnaderna för stödet uppgår till 359 miljoner ecu med ett bidrag från EUGFJ på 43,1 miljoner ecu. Stödet kommer framförallt att gälla kött (45 %), mjölk och mjölkprodukter (40 %). De fyra återstående sektorerna (ägg och fjäderfä, frukt och grönsaker, potatis, oljeväxter) erhåller 6 miljoner ecu. I slutet av 1996 hade de finländska myndigheterna godkänt 42 projekt varav 24 inom köttområdet, 8 inom mjölk och 6 inom frukt och grönsaker, till ett totalt värde av 98 miljoner ecu för samtliga projekt. MÅL 5a fiske Diagram V-62: Mål Sa fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu): Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) Vattenbruk (d) Skyddade havsområden (e) Anläggningar i fiskehamnar (f) Bearbetning och saluföring av produkter (g) SäJjfrämjandc åtgärder (h) Socioekonomiska åtgärder (i) Övriga åtgärder fj) Totalt FFU (1)0% 4,1 0,0 2,4 6,0 0,5 1,0 6,5 2,2 pm 0,3 23,0 (9)29% (h) 10% fl) 1% (a) 18% (b)0% (c) 10% (f)4% ( 0 ) 2% (d)26% Programmet genomfördes tillfredsställande under 1996, utom när det gäller åtgärder till förmån för vattenbruk som gjorde få framsteg. Totalt inleddes 386 projekt där åtagandenivån på faltet är 24 % i förhållande till det totala bidraget under 1995-1999 och betalningsåtagandena uppgår till 13 %. Övervakningskommitténs möten har gjort det möjligt att anta regler för hur den skall fungera samt inleda förfarandet med att välja en extern utvärderare. MÅL 5b70 Diagram V-63: Mål 5b - Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999. Befolkning (1000 inv. ) Yta (km*) 1. 094 95. 219 miljoner ecu Fördelning per fond: (f) 16% (o) 1% (a) 35% ERUF ESF EUGFJ Totalt 94,5 32,8 66,7 194,0 2 SPD Genomsnitt per SPD| 49% 17% 34% 100% 97,0 (c) 8% • Diversifiering och utveckling av jordbruk och skogsbruk (a) •Diversifiering och utveckling av sektorer utanför jordbruket (b) • Miljöskydd (c) O Turism (d) • L o k al utveckling och modernisering av byar(e) I Mänskliga resurser (0 (b) 30% iTekniskt bistånd (g) De två samlade programplaneringsdokumenten antogs i november 1995 och 1996 var därför det första året med fullständigt genomförande. Verksamheten inriktades på att utveckla administrativa förfaranden på regional och nationell nivå för att bättre beakta ett synsätt med integrerad landsbygdsutveckling och i övervakningssystemet bättre återspegla genomförandena i det samlade programplaneringsdokumentets regionala avsnitt avseende finska fastlandet, bl a genom att utöka de regionala övervakningskommittéerna. En annan huvuduppgift har varit att införa processen med delutvärdering, med val av en utvärderare för varje program och framläggande av en delrapport i juni 1997. Verkställandegraden var emellertid fortsatt relativt låg, delvis beroende på förseningar i antagandet av nationella stödsystem, bl a avseende åtgärder inom jordbruket. 70 Stödberättigade områden: finska fastlandet, Åland. Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 A. STRUKTURSTÖD PER MÅL1 1. Översikt 1. 1. Genomförandet av målen 1996 27 År 19. 96 har huvudsakligen kännetecknats av genomförandet av pågående program på fältet. Det tredje året i programperioden 1994-99 var för de flesta målen, medlemsstaterna och regionerna samt för stödåtgärderna det andra året i full verksamhet. Få nya stödåtgärder antogs av kommissionen: totalt 50 (35 OP, 8 SPD, 3 större projekt, 4 globala stöd), som rör mål 1 inom GSR för Grekland, Spanien, Irland och Italien, mål 3 (enbart Förenade kungariket), mål 5a med antagandet av alla OP i GSR för Italien och slutet av lanseringen av programplaneringen i S'merige genom antagande av de svenska SPD för mål 4, 5a och 5b. Det totala beloppet för de nya stöden uppgår till 3,448 miljarder ecu (55 % från ESF, 32 % från ERUF, 13 % från EUGFJ) och det utgör mindre än 3 % av det sammanlagda stöd som antagits för perioden 1994-99. Programplaneringen för strukturfonderna genomförs nu genom sammanlagt 492 stödformer, dvs. OP, SPD, globala stöd och större projekt. SPD och OP överväger och var och en av dessa båda stödformer upptar samma andel på 48 % av det totala antalet stödåtgärder (2 % för globala stöd och 1 % för större projekt). Det genomsnittliga antalet stödåtgärder för samtliga mål är 33 per medlemsstat, från 8 i Danmark och Luxemburg till 97 i Italien. Tabell 1-1: GSR/SPD - Stöd och antal programplaneringsdokument vid utgången av 1996 (i miljoner ecu) Totalt Bidrag från Strukturfonderna* ESF EUGFJ ERUF FFU Totalt OP Typ av åtgärd** OS SP SPD Pfognoser Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederllndema Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungariket TOTALT • Perkxlen 1994-1999 Or mäl 1,3,4 (Sparuen, Frankrilo; N o d^ 1. 618,8 682,8 18. 723,2 13. 844,9 29. 346,0 11. 177,9 5. 672,0 17. 955,8 73,8 1. 780,3 1. 467,4 14. 047,5 1. 413,0 1. 205,2 8. 659,1 127. 667,7 673,5 65. 6 7. 817,0 9. 360,0 15. 947,4 3. 483,6 2. 596,9 9. 721,7 7,6 305,8 352,8 8. 730,5 313,1 314,9 3. 397,5 63. 088,1 678,6 328,3 6. 492,9 2. 559,5 8. 265,3 4. 277. 6 1. 979,7 4. 684,4 24,6 1. 229,3 530,7 3. 160,9 491,3 652,5 4. 555,3 39. 910,9 241,0 148,9 4. 253,9 1. 795,4 4. 002,6 3. 187,9 1. 047,7 3. 182,4 40,5 190,1 581,9 1. 947,9 581,6 193,7 582,7 21. 978,2 25,6 139,9 159,5 130,0 1. 130,7 228,1 47,7 367,4 1. 1 55,1 2,0 208,1 27,0 44,1 123,6 2. 689,9 25 8 60 32 94 50 11 97 8 16 17 17 9 16 32 492 10 0 30 32 71 0 10 67 2 0 0 16 0 0 0 238 0 0 0 0 3 0 1 1 0 0 0 0 0 0 0 5 0 0 0 0 9 0 0 2 0 0 0 1 0 0 0 12 12 7 29 0 10 49 0 26 5 15 16 0 8 15 31 223 14 Tyskland, Luxanburg); perioden 1995-1999 for Österrike, Finland, Sverige (utom mil 2 i Finland: 1995-1996) ** Operativa program; stora projekt; globalt stöd; samlade programplancringsdoiaincnt; prognoser för genomförandet av mil 5a jordbruk. Programmens genomförande 1996 har möjliggjort en märkbar återhämtning av 1994 års förseningar i lanseringen av programmen. Detta visar det finansiella genomförandet: 1996 års åtaganden utgör för samtliga mål 37 % av de sammanlagda åtaganden som gjorts sedan 1994 och framför allt de utbetalningar som gjorts enbart under 1996 utgör 44 % av samtliga utbetalningar sedan 1994, vilket är ett tecken på att insatserna på fältet har ökat. Genomförandet har även visat sig i hur uppföljningen av programmen utvecklats och ökat inom övervakningskommittéerna, där kommissionen har stimulerat till en god finansiell förvaltning av stödåtgärderna, ett urval av projekt som ingår i gemenskapens prioriterade områden (kamp mot arbetslösheten, miljöhänsyn, beaktande av lika möjligheter, stöd till små och medelstora företag) och ett faktiskt och effektivt införande av systemet med intermediär utvärdering. Under 1996 utarbetades även den andra programetappen för stödåtgärder för mål 2 och för vissa program i mål 42. 1 Om inget annat sägs hänför sig samtliga belopp i denna rapport till priserna under det år då stödåtgärderna och ändringar av dessa antogs vad gäller programplaneringen och till löpande priser vad gäller det finansiella verkställandet i form av åtaganden eller betalningar. 2 Se nedan under 3. Mål 2 och 4. Mål 3 och 4. 268 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell V-51: Finland - Åtgärder per mål -1996 i programperioden 1995-1996/99 (miljoner ecu) Program (intagand tår) Mal 6 SPD Finland (1995) Mål 2* SPD Finland (1995) Mål 3 SPD Finland (1995) Mål 4 SPD Finland (1995) Mål 5a jordbruk Prognos Finland forordn. 2328/91 (1995) SPD Finland forordn. 866 och 867/90 (1995) Totalt Mål 5a fiske SPD Finland (1995) Mål 5b SPD Aland (1995) SPD Finska fastlandet (1995) | | | | | Totalt • Belopp efter avdrag för överföringar till 1997-1999 7*<Xa/r Kostnad Totalt Strukturfonds- stöd (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1995-1996 (2) % Betalningar 1996 Betalningar 1995-1996 (3) % ovtn 1. 326,l| 459. 9| 77,2| 158,2| 34%| 341. H 926,0| 301,5| 1. 156. 2 359,2 1. 515,4 55. 81 21. 3| 52. 4| 94%| 258. 4| 35. 0| 95. 3| 37%| 84,6| 8,8| 23. 6| 28%l 294,2 43. 1 337,3 53,3 0,0 53J 107,8 6. 9 114,7 37% 16% 34% 42. ll 14. 21 21,1| 5. 5| 24,5 2. 1 26,6 82. 61 18% 29. 81 53% 51. 31 20% 12. 91 15% 51,8 5. 5 57J 18% 13% 17% 81. 9| 23. 0| 0,0| 23,0| 100%| 0,0| 6. 9| 30% 10. 3 613,8 624,0 5. 116,0 2,6 191,4 194,0 1. 413,0 0,3 16,0 16J 211,9 2,6 46,5 49,1 516 J 100% 24% 25% 37% 0,1 7. 6 7,7 117. 2 0. 8 22. 8 23,6 264,4 30% 12% 12% 19% 13. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 Anmärkning: Finland deltar inte i gemenskapsinitiativen Rechar, Résider, Retex, Konver och Regis. Under 1995, godkändes 2 gemenskapsinitiativ (Adapt och Emploi) medan de återstående initiativen (Små och medelstora företag, Urban, 2 Leader, Pesca, 7 Interreg) antogs under 1996. Stöd till utveckling av den tekniska potentialen Informations- och kommunikationsteknik programmen Leader, Små och medelstora samarbete, databaser, ny utvecklingsverksamhet (främjande av distansarbete, distansutbildning, databaser). Programmen Interreg faster även stor vikt vid den nya i Finland: företag spelar en viktig roll i de flesta prioriterade satsningarna internationalisering inom och - elektronik, program, elektronisk handel, etc) och Adapt i företagen och inrättande av införande av ny teknik (inrättande av nätverk, informationstekniken: • mellan Finland och Sverige: förbättring av logistiksystemen för att minska den geografiska isoleringen i gränszonen, utveckla företagens och kvinnornas tekniska kapacitet och bevara miljön i området, telekommunikationsteknik införande av och • mellan Sverige, Finland och Norge: i regionen Kvar ken-Mellersta Skandinavien, samordning av gränsöverskridande räddningstjänster och ny telekommunikationsteknik etc i nät, etc) och utveckling av utbildningen genom distansundervisning, Nordkalotten, inom ramen för förbättrade förstärkning av de mänskliga resurserna genom informationstekniken (t ex: multimediautbildning, utveckling av teknisk kapacitet för att stödja företagen, distansarbete, levnadsvillkor för den samiska befolkningen (t ex: telefonkonferenser, distansundervisning), tekniköverföring, • mellan Finland, Sverige, Norge och Ryssland: samarbete och spridning av information mellan företagen genom nätverk, upprättande av nätverk mellan forskningscentra, handel och industri, utveckling av multimediautbildning och språkinlärning på distans och förbättring av områdets informationsteknik interna förvaltning genom anslutning av telekommunikationsnät, användning av i kartografin, gemensamma databaser, gemensamma räddningstjänster, etc, av utveckling • mellan Finland och Ryssland: FoTU-nät för expertutbyte, förbättring av tjänster för information i Karelen, av tillämpning av ny teknik på kontaktnät, i i inom informationsteknik och telekommunikationer miljöskydd distansundervisning, öppna universitet och utveckling av forskning sydöstra Finland. inom ramen för den "Nordiska telekommunikationer på miljöområdet regionalpolitik, förbättring triangeln", know-how ökning genom arbete och av Initiativet Urban iJoensuu betonar även telematikens och informationsteknikens roll för att förebygga social införandet utslagning och när det gäller att bereda långtidsarbetslösa plats på arbetsmarknaden. Det stödjer och utvidgningen av telematiktjänstkedjan Palveluelli, information och stöd till inrättande av små och medelstora företag tack vare informationsteknik och invånarnas tillgång till informationsnäten. Programmet fiskförädlingssektorn, Pesca slutligen syftar fungera marknaderna och de rådgivande organisationerna med varandra i syfte att få fiskmarknaden att bättre. för att förbinda producenter, till att skapa tre datanät Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 269 Fem nationella program och sju program inom Interreg antogs under 1996. Till att börja med har initiativet Urban, som i juli godkändes för staden Joensuu, som ambition att göra personerna i målgruppen - familjer med svårigheter och arbetslösa som lever inom ett stort avdelat område - mer medvetna om samhällets krav och vänja dem vid att lita till sig själva, ge dem utbildning och råd och införliva arbetslösa i miljöarbetet för att starta en dynamisk socialiseringsprocess i det berörda området. Programmet förvaltas direkt av kommunen. Programmet Små och medelstora företag som godkändes i november gäller huvudsakligen överföring och utveckling av teknik, internationalisering av små och medelstora företag, samarbete mellan företag och nätverk. Programmen inom Leader å sin sida gäller dels områdena i Mål 6, dels de inom Mål 5b och antogs i augusti respektive juli. Det första har redan gjort det möjligt att välja ut 10 LAG och det andra 12 LAG som alla börjat genomföra åtgärderna. Rent allmänt mottogs Leader positivt och den modell för landsbygdsutveckling som programmet stödjer förefaller mycket relevant i förhållande till de ansträngningar som gjorts i Finland på området. Pescaprogrammet slutligen som antogs i mars har i praktiken emellertid inte påbörjats, men de finländska myndigheterna har inrättat den rättsliga ramen (formulär för ansökan och utvärdering, nationell förordning) som gör det möjligt att inleda arbetet i början av 1997. De sju Interregprogram som Finland deltar i godkändes också i juli. Två program gäller samarbete med Sverige (Åland och Kvarken-Mellersta Skandinavien), ett gäller samarbete med Sverige och Norge norr om polcirkeln, tre gäller samarbete med Ryssland ("Barents", som också innefattar Sverige och Norge, "Karelen" och "Sydöstra Finland") och ett samarbete mellan Finland och Estland över Finska viken. Dessa program motsvarar en total investering på 199 miljoner ecu, där 63 miljoner ecu (finländska och svenska delar kombinerade i förekommande fall) kommer från strukturfonderna. Dessa siffror visar på en betydande utvidgning av möjligheterna till finansiering inom gränsöverskridande verksamhet. Utefter de ryska och estländska gränserna gäller ansträngningarna finansiering av åtgärder som gör det möjligt att förbättra samordningen mellan Interregprogrammen och programmen Tacis och Phare. Det originella med programmen består i att man sammanfört resurserna och har en gemensam ekonomisk förvaltning på den finsk-svenska gränsen (en enda region är ansvarig för förvaltning av anslagen för hela programmet) samt den långtgående decentraliseringen av beslutsprocessen. Det första mötet i övervakningskommittéerna ägde rum i oktober. Programmen Emploi och Adapt som antogs under 1995 gjorde det möjligt att välja ut projekten redan vid årets början och inleda dem under året. Under det första halvåret deltog 3 000 personer i projekt inom Emploi (motsvarar 100 000 utbildningsdagar), vilka är totalt 31 till antalet (11 Nowprojekt, 9 Youthstart, 11 Horizon) och omfattar 87 deltagare från andra länder (särskilt Irland Förenade kungariket och Tyskland). Dessa projekt riktar sig till långtidsarbetslösa, narkomaner, invandrare, f d interner och handikappade samt till främjande av lika möjligheter på arbetsmarknaden. Stöd till sociala företag och stödsysselsättning är dominerande teman. Inom ramen för Adapt (28 projekt) genomförs stöd för arbetstagarnas anpassning till industrins omställning genom experiment på plats med virtuellt arbete och distansarbete. Dessa projekt omfattar 114, deltagare från andra länder (framförallt Förenade kungariket, Italien och Tyskland). För dessa två initiativ är projektens organisatörer huvudsakligen ickestatliga organisationer och offentliga myndigheter, bl a utbildningsorganisationer. Beslutet om fördelning av gemenskapsinitiativens reserv gjorde det möjligt att dela ut ytterligare 18,9 miljoner ecu till Finland, vilka fördelades bland samtliga initiativ utom Små och medelstora företag71. 71 Se även kapitel I. B. l. Gemenskapsinitiativ. 270 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell V-S2: Finland - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1995-1999 (miljoner ecu) Initiativ (antal program) Kostnad totalt Strukturfond t- KSd* (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1995-1996 (2) 19,70 29,15 28,09 3,41 11,09 3,96 95,40 42,90 66,25 76,47 8,75 27,93 5,28 227,58 ADAPT (1) Emloyment(l) Leader (2) PESCA (1) SME(l) URBAN (1) ToUlt (7) Interrez/REGEN(7)** därav program antagna 1996: Leader Finland (mål 6) Leader Finland (mål 5b) PESCA Finland SME Finland URBAN Joensuu ToUlt (5) Interreg (7)*** • Utanför reserven ** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2. 2. **• Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel I. B. l. Gemenskapsinitiativ. 32,1 44,3 8,8 27. 9 5,3 118/4 11. 9 16,2 3. 4 U. l 4,0 46,6 0,00 0,00 28,09 3. 41 7,39 3. 15 42,04 U. 9 16. 2 3,4 7. 4 3,1 42,0 19,70 29. 15 28,09 3. 41 7,39 3,15 9039 11. 9 16. 2 3. 4 7. 4 3,1 *2fi % awn 100% 100% 100% 100% 67% 80% 95% 100% 100% 100% 67% 80% 90% Betalningar 1996 BeUlningar 1995-1W6 (3) 1. 21 0,00 8. 43 1. 13 2,22 1,57 14,56 3. 6 4. 8 1. 1 2. 2 1. 6 13,3 9. 85 14. 58 8. 43 1. 13 2^2 1. 57 37,77 3. 6 4,8 1,1 1. 6 133 % om) 50% 50% 30% 33% 20% 40% 40% 30% 30% 33% 20% 40% 29% Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 271 14. S V E R I GE 14. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 av det gäller utveckling know-how främjande (grundutbildning och högre utbildning på Inom ramen och tillhörande Stöd till utveckling av reginernas tekniska potential i Sverige: (16,2% av Mål 6: Samtliga inriktningar inom SPD innehåller åtgärder för stöd till informationssamhället av för gemenskapsanslagen). företagens utnyttjande av ny teknik samt utveckling av kommunikationssystem teknik, för att råda bot på regionala databaser. Det gäller även utveckling av avancerad telekommunikationsteknik företagens brister på FoTU-området och å andra sidan att tillämpa denna nya teknik på de små undervisningsområdet bättre undervisningskvalitet, kontakt med skolor i Sverige och utomlands för utbyte av erfarenheter). Inom ramen för utveckling av mänskliga resurser används den nya undervisningstekniken för att stärka den kulturella, lokala och regionala identiteten (t ex databaser över dokument, baser över data och information inom kultur och historia, etc), för att förbättra lokal offentlig service, hälsa och livskvalitet i områden som ligger långt från tätorter (t ex: receptförskrivning på distans, etc). Avsnittet som ägnas åt det samiska folkets utveckling avser att inrätta databaser och multimediabaser på samiska för att främja den samiska kulturen, och på kombinera traditionell teknik för renuppfödning med ny teknik Tillskottet till förmån för jordbruksområdet teknisk utveckling är också avgörande när det gäller stöd till utveckling av sysselsättning, handel och industri. Slutligen uppmuntras utnyttjande av tekniken för att öka produktiviteten och marknaderna för jordbruks-, skogs- och fiskeprodukter samtidigt som naturresurserna bevaras. Mål 2: Samtliga SPD innehåller strategier för utveckling där FoTU spelar en avgörande roll (6,1 % av gemenskapens anslag) såväl när det gäller att fastställa prioriteringar i valet av projekt och genomförande av dessa: distans, teknik som för ny • Blekinge: införande av informationsteknik (2,5 miljoner ecu, totalkostnad: 11 miljoner) planeras för att skapa nya arbetstillfällen och ge alla medborgare tillgång till informationssamhället. Det inom alla privata och offentliga omfattar socioekonomiska verksamheter (företag, landsbygdsutveckling, folkhälsa, infrastruktur, FoTU, etc), utveckling av infrastruktur och industriell utveckling (inrättande av innovationscentrer), • Norra Norrlandskusten: en inriktning (2,9 miljoner ecu, totalkostnad: 12 miljoner) informationsteknik av forskning främjande och utnyttjande av informationstekniken totalkostnad: 40,5 miljoner) främjar samarbete mellan företag och forskningscentrer teknisk information, projekt för tekniköverföring), framförallt stimulerar i företagen, och en annan (9 miljoner ecu, (spridning av • Ångermanlandskusten: SPD ger inte i något fall prioritet åt informationsteknik, men ägnar en (3,3 miljoner ecu, totalkostnad: 23,2 miljoner). Dessutom är inriktning åt innovation iföretagen tillämpningen av ny teknik ett kriterium vid urval av projekten, • Bergslagen: utnyttjandet av den nya tekniken uppmuntras iföretagen, särskilt i glesbygdsområden forskningscentrer ecu, (3 miljoner företag och 18,8 miljoner) och genom FoU-utbildning längst från städerna, genom samarbete mellan totalkostnad: och områden ecu, (5 miljoner totalkostnad: 11,3 miljoner), • Fyrstadsregionen: den tekniska utvecklingen ingår i åtgärderna för lokal utveckling, utveckling av mänskliga resurser och företagens förbättrad utbildning, men även i åtgärderna kapacitet (3,3 miljoner ecu, totalkostnad: 17,9 miljoner), särskilt när det gäller miljöteknik Det är också ett kriterium vid urval av projekten. för att öka Mål 5b : Samtliga program har en teknisk beståndsdel, där telekommunikation, FoTU och telematik betraktas som verktyg för att minska landsbygdens isolering: • Skärgården: användning av ny telekommunikationsteknik och telematik för att förbinda öarna med resten av landet samt utveckling av praktik på distans, • Västra Sverige och Västerbotten/Gävle/Dala: utveckling av • Sydöstra Sverige: stöd till FoTU-program, • Gotland: stöd till telematiktillämpningar. telekommunikationerna, Totalt motsvarar finansieringen av teknisk utveckling i Sverige 17,1 % av strukturfondernas anslag (Mål 6 och 2). 272 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell V-53: Sverige - Finansiering med direkt anknytning till tekniska utveckling i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) Totalt % Strukturfonder % MedlemssUt Offentliga sektorn PrivaU sektorn ToUlt % Finansiering genom strukturfonderna Mäl 2 Mål 6 ToUlt 29,6 40,8 70,5 OBS: ProgramplanehngsfOrfarandets kartkur samt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna 61% 39% 100% 138,1 86,8 224,9 21% 47% 31% 43,7 13,5 57,2 64,8 32,4 97. 2 108,5 45,9 154,4 79% 53% 69% kräver en viss försiktighet når det galler tolkningen, särskilt för utgifter i samband med mformarionssamhållet, vilka ofta år knutna bil andra områden som industrin och FoTU. ID FoTU BIKT MÅL672 Diagram V-64: Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu): Prioriterade områden: Sysselsättning, handel och industri (a) Främjande av kunnande (b) Jordbruk, fiske och naturtillgångar (c) Landbygdsutveckling och gemenskapsarbete (d) Samebefolkningen (e) Tekniskt bistånd (Q Fördelning per fond: ERUF ESF EUGFJ FFU Totalt 122,6 63,9 61,4 4,1 252,0 1 SPD Huvudsakliga resultat 1996 82,6 48,8 66,1 41,7 7,6 5,2 49% 25% 24% 2% 100% (•)3% 0 2% (d)17% (a) 33% (c) 26% (b) 19% Det samlade programplaneringsdokumentet för Mål 6 som godkändes i november 1995 syftade till att skapa 9 500 nya arbetstillfällen och inrätta 900 företag. Inom varje område inrättades kommittéer med ansvar för att välja ut projekt för flertalet åtgärder, samt en behörig regional grupp för åtgärder inom FoU, informationsteknik och turistnäring när dessa åtgärder kräver ett strategisk synsätt. Genomförandetakten för SPD var en besvikelse under 1996. En arbetsgrupp med ansvar för genomförandet hade inrättats av övervakningskommittén för att utarbeta riktlinjer för åtgärderna inom de regionala och lokala myndigheter som ansvarar för att välja ut projekt i vart och ett av de sju områden som omfattas av Mål 6. Dessa riktlinjer publicerades först i mitten av 1996 vilket innebar att genomförandet försenades. Situationen förbättrades emellertid under det andra halvåret och i slutet av året motsvarade de godkända projekten ungefär 80 % av de planerade anslagen för 1995-1996. Åtgärder avseende lokal utveckling, FoTU samt informationsteknik är de projekt som möjliggjort flest framsteg, medan åtgärder avsedda att stödja företagen släpade efter. Då de små och medelstora företagen uttryckte oro avseende tillgång till SPD inrättades en särskild grupp för att studera problemet och godkände övervakningskommittén beviljande av stöd på 9 miljoner ecu till Institutet för miljö- och rymdforskning i Kiruna, vilket är det största projekt som godkänts hittills. för övervakningskommittén. för FoU åtgärden redovisa Inom det 1996 i programperioden 1995-1999 I slutet av 1996 hade ca 80 % av stödet från strukturfonderna för åren 1995-1996 fördelats mellan olika projekt. Emellertid hade egentligen endast 6,5 % av beloppen för 1995 och 1996 betalats ut till slutmottagarna. Det är anledningen till att 1996 års anslag endast kunnat inledas för en av fonderna, nämligen EUGFJ, innan årets slut. 72 Stödberättigade områden: Jämtland, Värmland, Kopparberg, Gävleborg, Västernorrland, Västerbotten, Norrbotten. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 273 MÅL273 Diagram V-65:Sammanfattnlng av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu - 1995 års priser och 1996 års situation). Prioriterade områden: Företagsutveckling (a) Nyskapande, forskning och utveckling (b) Företagsklimat, turism, lokal utveckling (c) Utbildning, kvalifikationer (d) Tekniskt bistånd (e) Fördelning per fond: 79,5 17,8 33,8 24,3 4,6 (d) 15% (a) 3% (c) 21% ERUF ESF Totalt 121,7 38,3 160,0 5 SPD Genomsnitt per SPD| Huvudsakliga resultat 1996 76% 24% 100% 32,0 (b) 11% (a) 50% De fem SPD i Mål 2 godkändes i november 1995 för perioden 1995-1999. De omfattar huvudsakligen åtgärder som syftar till att förbättra företagens arbetsklimat, förstärka lokala små och medelstora företag samt utveckla turismen, och de har ambitiösa målsättningar när det gäller att skapa sysselsättning (21 000 nya arbetstillfällen). Under det första halvåret 1996 gjorde de nationella och regionala myndigheterna stora ansträngningar för att införa lämpliga strukturer och förfaranden för förvaltning, övervakning och utvärdering av programmen. Genomförandet av programmen försenades därmed något, men under det andra halvåret förbättrades situationen avsevärt. I slutet av året utgjorde beloppet för de projekt som godkänts på regional nivå 20 % av anslagen från strukturfondernas tillgängliga anslag under programperioden. Det bör dessutom noteras att i flertalet regioner var ett stort antal projekt på väg att avslutas, vilket innebär att större delen av de tidigare förseningarna förmodligen kan arbetas in under 1997. Övervakningskommittéerna för Mål 2 träffades tre gånger under 1996. Under dessa möten färdigställdes bestämmelserna för genomförande och processen med delutvärdering infördes. Vid dessa möten analyserades även de svårigheter som uppstått vid genomförandet av SPD (förfarande för att godkänna projekt, förseningar i betalning till slutmottagarna, små och medelstora företags deltagande). 1996 i programperioden 1995-1999 Trots den snabba ökningen av andelen godkända projekt under det andra halvåret var utbetalningsnivån till mottagarna fortsatt mycket låg (i slutet av året knappt mer än 5 % av de tillgängliga anslagen för hela programperioden). Detta berodde framförallt på försenat godkännande av projekt under det första halvåret men också till viss mån på den relativt tröga administrationen. De svenska myndigheterna kunde därför inte anhålla om utbetalning av den andra omgången förskott eller begära att den andra delen av SPD för Bergslagen skulle inledas. Återstående fyra SPD är program som innehåller endast ett åtagande. MÅL 3 OCH 4 Diagram V-66: Mål 3: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu - 1995 års priser): Prioriterade områden: Integrering av unga på arbetsmarknaden (a) Kamp mot långtidsarbetslösheten (b) Tillträde på arbetsmarknaden för personer som riskerar utcstängning (c) Tekniskt bistånd (d) 97,0 173,0 ESF SPD ToUlt 63,0 14,0 347,0 (d)4% (c) 18% (a) 28% (b) 50% 73 Stödberättigade områden: Norrlandskustea Ångermanlandskusten, Bergslagen, Blekinge, Fyrstadsregionen, Norra 274 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Då SPD för Mål 3 godkändes först i december 1995 - projekt som inletts efter den 1 juli 1995 är ändå bidragsberättigade retroaktivt - försenades införandet till viss del av att strukturer och förfaranden programmets genomförande skulle inrättas. Det förklarar varför endast 30 projekt valts ut för 1995 (med retroaktiv finansiering). Mellan juli 1995 och slutet av december 1996 finansierades emellertid 643 projekt och 33 636 deltagare erhöll finansiering från ESF. 54% av deltagarna är långtidsarbetslösa och 39 % är ungdomar. 46 % deltar i åtgärder för att komma in på arbetsmarknaden, 35 % i åtgärder för kompetensutveckling och 14 % i åtgärder för vägledning och rådgivning. 53 % av deltagarna är kvinnor och 15 % är invandrare. De preliminära resultaten visar att 32 % av de deltagare som är arbetslösa innan de deltar i programmen har sysselsättning efteråt och att 23 % av deltagarna hoppat av under projektets gång (36 % har funnit ett arbete, 15 % har påbörjat annan utbildning och 27 % har slutat av okänd anledning). Diagram V-67: Mål 4: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu - 1995 års priser): Prioriterade områden: Prognos, planering och utveckling (a) Kompetenshöjning, yrkesvägledning och rådgivning (b) Strukturer för samarbete och överföring, nätverk (c) Tekniskt bistånd (d) ESF 26,0 112,4 26,0 8,6 173,0 Totalt (c) 15% (d)5% (a) 15% 1 SPD (b) 65% SPD för Mål 4 antogs först i februari 1996. Det vänder sig till anställda i små och medelstora företag och 15 % av finansieringen är särskilt avsedd för små och medelstora företag på folkhälsoområdet (enmansföretag organiserade i nätverk kan också föreslå projekt). Den allmänna strategin är att anpassa produktionen efter kundkretsen genom att omorganisera arbetet och erbjuda de anställda kompetensutveckling. Den första obligatoriska etappen för projekten är en analys av situationen för varje företag, innan en åtgärdsplan upprättas. Inget projekt inleds om det inte godkänns av de anställda som också måste delta i arbetet. En ny nationell organisation är ansvarig för den dagliga förvaltningen av programmet medan AMS ansvarar för det ekonomiska verkställandet. Mål 4 har mottagits med stort intresse i Sverige. 3 066 projekt valdes ut under 1996. Det omfattar 250 företag med mer än 50 anställda, 2 856 företag med färre än 50 anställda och 1 467 med färre än 10 anställda. Det totala antalet deltagare uppgår till 63 620 varav 37 % är kvinnor. Entusiasmen riskerar emellertid att bromsas upp av det långsamma ekonomiska verkställandet. MÅL 5a jordbruk Tabell V-54: Sammanfattning av genomförandet av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu -1996 års situation och priser): Totalt 92,2 »ärder Produktion Gemenskapsinitiativ 68,7 23,5 % 75% 25% När det gäller förbättrad effektivitet för produktionsstrukturerna har Sverige sedan anslutningen till EU successivt infört stödåtgärder enligt gemenskapens bestämmelser. Under 1995 infördes först kompensationsbidrag som med 23 000 mottagare för år 1996 utgör den största åtgärden i det svenska systemet. Stödet till unga jordbrukare började tillämpas under 1996 och under året noterades 149 mottagare. Denna siffra var lägre än prognosen vilket kan bero på att jordbrukarna fortfarande måste vänja sig vid denna nya form av stöd. Systemet för stöd till jordbruksinvesteringar som godkändes i slutet av 1996 skall slutligen genomföras under 1997. Det skall bl a betona miljöskydd, djurens välbefinnande och diversifiering av verksamheten. SPD för stöd till förädling och saluföring av produkter antogs i mars 1996. De bidragsberättigande kostnaderna uppgår till 188 miljoner ecu. Sektorerna för kött-, mjölk- och mjölkprodukter erhåller 61 % av anslagen. De fem övriga sektorerna (fjäderfä, frukt och grönsaker, blommor och växter, potatis, skogsprodukter) erhåller 9 miljoner ecu. Genomförandet av systemet inleddes i slutet av 1996 med godkännande av 210 projekt till ett totalt värde av 15 miljoner ecu. Mjölk och mjölkprodukter utgör den största delen (71 %). Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 275 MÅL 5a fiske Diagram V-68: Mål 5a fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu) Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) Övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) Vattenbruk (d) Skyddade havsområden (e) Anläggningar i fiskehamnar (f) Bearbetning och saluföring av produkter (g) Säljfrämjande åtgärder (h) Socioekonomiska åtgärder (I) övriga åtgärder (J) FFU 4,0 0,0 12,0 5,1 1,9 2,2 9,0 2,2 pm 3,6 40,0 Totalt 0)9% (h)6% (a) 10% (8)22% (c) 29% (06% (•)5% (d)l3% Efter att metoden för projekturval fastställts inleddes finansieringen i mitten av 1996, sedan SPD antagits i november 1995. De bidragsberättigade kostnaderna på faltet uppgick i slutet av 1996 till 16,6 miljoner ecu, eller 14 % av det totala beloppet för perioden 1995-1999. Investeringarna är särskilt stora inom förädlingssektorn (43 % av den totala bidragsberättigande kostnaden),. följt av anpassningen av fiskekapaciteten och moderniseringen av flottan (motsvarar 17% vardera av den bidragsberättigande kostnaden). MÅL 5b74 Diagram V-69: Mål 5b - Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999: Befolkning (1000 inv. ) 754 Yta (km') 52. 746 miljoner ecu Fördelning per fond: (0 2 1% (g) 2% (a) 17% • Dlvershlertng och utveckling av jordbruk och skogsbruk (a) • Diversifiering och utveckling av sektorer utanför lordbruket (b) • Miljöskydd (c) D Turism (d) ERUF ESF EUGFJ Totalt 70,6 30,3 40,2 141,0 S SPD Genomsnitt per SPD[ 50% 2 1% 28% 100% 28. 2 (•)«% • Lokal utveckling och modernisering av byar (ej (b) 36% • Mänskliga resurser (f) ITeknlskt bistand (g) i Sverige De fem SPD i Mål 5b antogs i maj 1996 och övervakningskommittéernas första möten hölls redan i maj och juni för att snabbt genomföra programmen. Införandet av gemenskapspolitiken för landsbygdsutveckling fleråriga programplaneringsperioden med långsiktiga strategier och målsättningar tillsammans med övervakning innebär en nyhet, de regionala programmen som innefattar områden över de traditionella länsgränserna har medfört ett aktivt samarbete mellan nya samarbetspartners inbegripet arbetsmarknadens parter. Det har också medfört att nya myndigheter skapats (regionala övervakningskommittéer) samt att systemen för administration och kontroll anpassats till gemenskapens krav. innebar nya sätt att gripa sig an ämnet: den Det ekonomiska verkställandet under 1996 motsvarade programmens inledande men genomförandet på fältet påbörjades först på hösten. Inledningen var emellertid relativt långsam på grund av att systemet var nytt och till viss del på grund av att de potentiella mottagarna kände osäkerhet när det gällde tid och sätt för hur åtgärden skulle genomföras. Läget diskuterades vid de andra mötena i övervakningskommittéerna i respektive område i november och betydelsen av information till potentiella mottagare underströks. En viss ökning av genomförandehastigheten noterades i slutet av året och dessa framsteg fortsätter förhoppningsvis under 1997. Övervakningen av situationen och genomförandet blir en av viktigaste uppgifterna för utvärderarna som väljs ut i slutet av året och skall lägga fram sitt förslag till delrapport om utvärdering i juni 1997. 74 Stödberättigade områden: Sydöstra Sverige, Västerbotten/Gävle/Dala, Västra Sverige, Skärgården, Gotland. 276 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell V-55: Sverige - Åtgärder per mål -1996 i programperioden 1995-1999 (miljoner ecu) Pro gran] (intag in dear) Mil 6 SPD Sverige (1995) Mil 2 SPD Ångermanlandskusten ( 1995) SPD Bagslagen (1995) SPD Blekinge (1995) SPD Fyrstad (1995) SPD Norra Norriandskusten (1995) Totalt Mil 3 SPD Sverijze (1995) Mil 4 SPD Sverige (1996) Mil Sa jordbruk Prognos Sverige förordn. 2328/91 (1995) SPD Sverige förordn. 866 och 867/90 (1996) Totalt | | Kostnad totalt Strukturfond»- stfid (1) Ata gi oden 1996 Åtaganden 1995-1996 (2) Betalningar 1996 Betalningar 1995-1996 O) % ovm avm | 635. 01 252. 0| 11,5| 56,4| 22%l 9. 0| 31. 5| 12% 89. 5 321,4 85,8 145,5 161,2 803,4 18,0 67,0 15,0 24,0 36,0 160,0 0,0 0,0 o. o 0,0 0. 0 0,0 18,0 12,8 15,0 24,0 36. 0 105,8 100% 19% 100% 100% 100% 66% 771,0| 347. 0| O. Ol 73. 01 21%| 612. 61 173. 0| 37. 5| 37. 5| 22%l 267,8 187,8 ¥55,7 68,7 23,5 92,2 15,5 11. 0 26,5 192. 11. 0 40J 43% 47% 44% 0,0 o. o o. o 0,0 0. 0 0,0 0,0| 18,8| 22. 4 5. 5 27,9 6. 2 6,4 5. 0 8,2 12. 3 38,1 34% 10% 34% 34% 34% 24% 36,5| 11% 18,8| 11% 29,2 5. 5 34,7 43% 23% 38% Mil 5s fukt SPD Sverige (1995) Mil 5b SPD Gotland (19%) SPD Skärgården (1996) SPD Sydöstra Sverige ( 1996) SPD Västerbotten/Gävle/Dala (1996) SPD Västra Sverige (1996) TOTALT Totalt | 115,9| 40. 0| 0. 0| 40,0| 100%| 0,0| 12,0| 30% 50,1 30,3 327,0 199,7 120,1 727,1 4. 120. 7 1U 7. 2 49,0 42,9 30,7 141,0 1. 205. 2 11. 2 7,2 7,8 8,0 30. 7 64,9 140,4 1U 7. 2 7. 8 8. 0 30. 7 64,9 4M» 100% 100% 16% 19% 100% 46% 35% 3. 4 2. 1 3. 9 4,0 9. 2 22,6 78. 3 3. 4 2,1 3,9 4,0 9. 2 22,6 194. 2 30% 30% 8% 9% 30% 16% 16% 14. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 Anmärkning: Sverige deltar inte i Rechar, Résider, Retex eller Regis. Två program antogs under 1995 (Employment och Adapt) och de återstående antogs under 1996: Små och medelstora företag, Konver, Urban, Pesca, 2 Leader och 8 Interreg (1 med Danmark, 1 med Finland, 2 med Finland och Norge, 3 med Norge, 1 med Finland, Norge och Ryssland). i Sverige: Stöd till utveckling av den tekniska potentialen När det gäller initiativet Små och medelstora företag prioriterar det svenska programmet förbättring av de svenska små och medelstora företagens konkurrenskraft genom ny teknik Det betonar betydelsen av att analysera företagens tekniska behov och stöder överföring och tillämpningar av teknik. Dessa åtgärder som förfogar över 4,5 miljoner ecu (totalkostnad: 14,4 miljoner ecu) lyfter fram den nya teknikens roll när det gäller att minska de geografiska nackdelarna och skapa möjligheter för de små och medelstora Informationstekniken beaktas också i vissa initiativ avseende industrins omställning. Programmet Konver tekniska potentialen genom samarbete som uppmuntrar kanaliseras av ett centrum för teknisk utveckling mellan företag och forskningscentrer, och i Karlsborg inrättande av små och medelstora företag genom att utveckla och sprida tekniken (t ex: inrättande av nätverk, etc) samt utbildning tekniska nischer, distansutbildning, etc). Inom Interreg betraktas den nya tekniken som ett utvecklingsområde för gränsöverskridande i Karlskoga civil tillämpning av den nuvarande teknik och företagsförvaltning (t ex: utbildning samarbete: företagen. inom inom • mellan Sverige och Norge: förbättrad kommunikation och användning av ny teknik i media, i de små och medelstora (programmet "Inre och samt utbildning och investering i informationsteknik, företagen, utveckling av gemensamma informationssystem på arbetsmarknaden Skandinavien"), utbildningscentrer, distansutbildning (programmet "Utan gränser") lokala myndigheter utbyggnad av nätverken för kommunikation och telekommunikation innovativ verksamhet samarbete mellan universitet, företag, tekniskt • mellan Sverige och Danmark: åtgärder för ny teknik inom ramen för de inriktningar som ägnas åt industriell utveckling, media, FoTU och högre utbildning. förvaltning, Programmen Leader täcker även den nya tekniken (telemarketing, kommunikation, ekonomisk inom nya tjänster och företag, distansutbildning, etc). De skall bl a utveckla investeringar och utbildning i Malmö som stödjer nya informationsteknik. Programmet Urban ger anslag till Facklans utbildningscentrum inom media och teknisk utrustning, till Kultur- och mediacenter i Augustenborgsskolan och till fyra företag informationscentrer med uppgift att arrangera och mediaområdet, videokonferenser, etc. Adapt slutligen uppmuntrar utvecklingen av tekniska tillämpningar i de små och medelstora företagen samt utvecklingen av nätverk mellan privatpersoner, företag, organisationer och forskningsinstitut. kurser och utbildning inom kommunikations- - ; Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 277 Den största delen av programmen för Sverige antogs under 1996, totalt sex inom de nationella programmen och åtta inom Interregprogrammen. När det gäller de senare omfattar ett program Sverige och Danmark, ett omfattar Sverige och Finland, två program har genomförts mellan Sverige, Finland och Norge, ett mellan Sverige, Finland, Norge och Ryssland och tre mellan Sverige och Norge. Den första serien möten inom sju av programmen ägde rum i oktober 1996 (undantag var mötet inom programmet Sverige-Danmark som ägt rum tidigare). Programmet Urban som antogs i december gäller staden Malmö. Det omfattar ett område på 22 000 invånare och skall användas för att finansiera en rad samordnade ekonomiska åtgärder avseende sociala frågor och mfrastruktur, med målsättningen att skapa 200 - 300 nya arbetstillfällen och inrätta 25 nya företag. Initiativet Små och medelstora företag som antogs i juli täcker samtliga regioner som omfattas av Mål 2, 5b och 6 och har tre prioriterade inriktningar, utveckling av de små och medelstora företagens marknader, större användning av den nya tekniken i de små och medelstora företagen och främjande av miljökvalitén som ett sätt att stärka konkurrenskraften. Programmet Konver som omfattar Karlskoga kommun i Örebro län och Karlsborgs kommun i Skaraborgs län godkändes i juli 1996 medan två Leaderprogram som antogs i juni respektive juli gäller stödberättigade områden inom Mål 5b och regionerna i Mål 6. Inom ramen för programmet avseende områden inom Mål 5b, valdes nio LAG ut och i områdena som omfattas av Mål 6 valdes tre ut. Samtliga inledde sin verksamhet innan årets slut. Programmet Pesca, slutligen, som antogs i mars omfattar 16 kommuner som är beroende av fisket utanför området för Mål 6, huvudsakligen på Sveriges västkust. Ett begränsat antal projekt lades fram och valdes ut under 1996 men övervakningskommittén höll ändå möten under året. De enda program som godkändes under 1995 var Employment och Adapt. Under 1996 valdes 47 projekt ut inom ramen för Employment (10 Nowprojekt, 25 Horizonprojekt och 12 Youthstart). Ett stort antal projekt, särskilt inom Now och Horizon gäller skapande av sysselsättning och möjligheter till oberoende anställning. Inom Youthstart betonas åtgärder för att motivera och stödja ungdomar genom att utveckla deras initiativförmåga. Inom Adapt valdes 24 projekt ut under 1996. De riktar sig särskilt till de små och medelstora företagens personal. Prioriterade områden är identifiering av nya former inom sektorer där informationstekniken spelar en viktig roll, utveckling av nya former av utbildning på arbetsplatsen, skapande av arbetstillfällen i glesbygdsområden och utveckling av kvinnligt företagande. för att organisera arbetet, kompetensutveckling för anställda Vid fördelningen av gemenskapsinitiativens reserv tilldelades Sverige ytterligare 15,8 miljoner ecu. Beloppet delas mellan samtliga initiativ utom Små och medelstora företag och Konver, men nära hälften avsätts till Interreg75. Tabell V-56: Sverige - Gemenskapsinitiativ - 1996 i programperioden 1995-1999 (miljoner ecu) Initiativ (antal program) Kostnad totalt Strukturfonds- stöd* (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1995-1996 (2) 11. 3 20,7 16,1 4,0 17,2 3,3 5. 0 77,5 21,7 39,9 85,9 10,5 48,8 11. 4 11. 9 230,2 ADAPT (1) Employment ( 1 ) Leader"(2) PESCA (1) SME(l) Konver (1) URBAN (1) Totalt (8) InierregmECEN (S)** därav program antagna 1996: Leader Sverige (mil 5b) Leader Sverige (mål 6) PESCA Sverige SME Sverige Konver Karlskoga, Karlsborg URBAN Malmö Toult (6) Interreg (8)*** * Utanför reserven, utom URBAN Malmö " Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2. 2. **• Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel I. B. l. Gemenskapsinitiativ 71,8 14,1 10,5 48,8 11. 4 11. 9 168,6 12,1 4,0 4,0 17,2 3,3 5,0 45,6 0,0 o. o 13. 4 4,0 13,0 2,6 3,1 36,1 10,0 3,3 4,0 13,0 2,6 3,1 36,1 11. 3 20,7 13,4 4,0 13,0 2,6 3. 1 68,1 10,0 3. 3 4. 0 13,0 2,6 3. 1 36,1 % mun 100% 100% 83% 100% 76% 78% 63% 88% 83% 83% 100% 76% 78% 63% 79% Betalningar 1996 Betalningar 1995-1996 13) V. C31AU 0,0 0,0 4. 0 U 3. 9 0,8 0,9 103 3. 0 1. 0 U 3. 9 0,8 0. 9 10,8 5. 6 10. 3 4. 0 U 3. 9 0. 8 0. 9 263 3. 0 1. 0 1. 2 3. 9 0. 8 0,9 10,8 50% 50% 25% 30% 23% 24% 19% 35% 25% 25% 30% 23% 24% 19% ? 4% 75 Se även kapitel I. B. l. Gemenskapsinitiativ. 28 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 1. 2. År 1996 i programperioden 1994-99 Vid utgången av 1996 hade nästan alla planerade stödåtgärder för perioden 1994-99 antagits. Verkställandet av programmen har på tre år tydligt intensifierats. Genomförandet har nu uppnått sin marschfart för de flesta mål, medlemsstater och stödåtgärder. En jämförelse av år 1996 med de två första åren visar att 1996 står för 37 % av åtagandena för perioden 1994-96, mot 28 % för år 1994 och 35 % för 1995. Skillnaden framgår ännu tydligare av att 1996 års utbetalningar omfattar 44 % av de utbetalningar som gjorts sedan 1994, mot 21 % för 1994 och 35 % för 1995. Tabell 1-2: GSR/SPD - Genomförande år 1994-96 Ci miljoner ecu) Åtaganden Betalningar 1994 251,4 121,0 2. 703,5 1. 884,6 4. 018,5 1. 903,7 725,9 1. 572,6 19,2 323,0 0,0 3. 169,8 0,0 0,0 1. 646,8 18339,8 1995 86,4 95,4 2. 422,2 2. 653,0 5. 837,4 1. 326,5 954,2 2. 282,5 9,4 183,8 300,5 1. 379,7 304,5 277,4 1. 331,2 19444,1 1996 361,8 120,9 3. 351,6 1. 590,0 5. 498,7 2. 022,6 1. 181,3 2. 606,2 6,6 287,1 209,6 2. 968,0 211,9 140,4 2. 521,0 23077,6 1994-96 699,6 337,2 8. 477,2 6. 127,6 15354,5 5. 252,8 2. 861,5 6. 461,2 35,2 793,9 510,2 7. 517,4 5163 417,8 5. 499,0 60861,5 1994 108,1 64,9 1. 605,2 1. 051,3 1. 975,4 803,2 513,2 767,5 9,4 189,3 0,0 1. 596,9 0,0 0,0 965,6 9649,9 1995 102,2 87,5 1. 631,0 1. 705,8 4. 537,3 949,4 856,5 1. 191,9 6,5 178,2 143,8 1. 667,2 147,2 115,9 826,2 14146,5 1996 262,7 74,5 2. 967,2 1. 646,1 4. 460,9 1. 623,0 900,8 2. 227,0 9,3 20 M 216,8 2. 434,6 117,2 78,3 1. 751,4 18970,9 1994-96 473,0 226,9 6. 203,4 4. 403,1 10. 973,6 3375,6 2. 270,4 4. 186,4 25,2 568,9 360,6 5. 698,7 264,4 194,2 3. 543,2 427673 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN SV UK EUR15 Grafik 1-1: GSR/SPD - Andeiför varje år av genomförandet under åren 1994 -1996 Åtaganden Betalningar I O E D B. I F «t I L N L A P m S UC Hl 1 P B LI FM L S r I S D K D B. Förverkligandet under ide tre första åren jämfört med de planerade anslagen för perioden 1994-99 bekräftar denna tendens till återhämtning. För samtliga mål uppgår andelen åtagna stöd till nästan hälften och andelen betalda stöd till en tredjedel av periodens stöd. Situationerna varierar dock för de olika målen. Mål 2 är ett särfall: Den första etappen 1994-96 löpte ut med en genomförandegrad som skall bedömas med hänsyn till den sena programstarten, som gjorde det nödvändigt att minska de ursprungliga stöden och att göra överföringar till år 1997-99. De ursprungliga stöden har åtagits till 89 % och betalats till 47 %. När det gäller de andra målen är mål 1,6 och 3 längst framskridna med nästan hälften av stöden placerade och en tredjedel betalda. Därefter kommer mål 5a jordbruk och 5a fiske, där åtaganden har gjorts för mellan 40 % och 50 % av stöden och något mer än en fjärdedel har betalats. Mindre framskridna är mål 5b och 4, där mindre än en tredjedel av stöden är åtagna och mindre än en fjärdedel är utbetalda. Situationen i de olika medlemsstaterna uppvisar även tydliga skillnader. Vad beträffar åtaganden är procentsatsen i fyra medlemsstater (Förenade kungariket, Portugal, Spanien och Irland) högre än 50 % av stöden och för sju medlemsstater (Danmark, Luxemburg, Frankrike, Tyskland, Nederländerna, Grekland och Belgien) ligger procentsatsen mellan 40 % och 50 % men varierar från 43 % till 49 % 278 Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 15. FÖRENADE KUNGARIKET 15. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Förenade kungariket: Mål 1: De flesta prioriteringarna i de tre samlade programplaneringsdokumenten (SPD) lägger stor vikt vid teknisk utveckling (totalt 7,9 % av gemenskapsanslagen). I fråga om FoTU: • I Highlands och Islands: Förbättring av marknadsföring som utnyttjar informationsteknik (2,3 miljoner ecu; totalkostnad: 4,6 miljoner), FoTU i SME (6 miljoner ecu; totalkostnad: 18,7 miljoner) samt miljöforskning. I Nordirland: Inom det avsnitt som är ägnat åt ekonomisk utveckling kan man, å ena sidan, notera programmen COMPLETE och Vetenskap och Teknik, som är avsedda att upprätta nät för tekniköverföring och att förstärka forskningen (31,9 miljoner ecu) och, å andra sidan, utveckling av tekniska infrastrukturer (25,7 miljoner ecu; totalkostnad: 41 miljoner - t. ex. forskningscentra, demonstrationsprojekt, kalibrering och utvärdering) och utbildning i nya tekniker (25 miljoner ecu; totalkostnad: 38,5 miljoner) samt miljöforskning. Dessutom är forskning ett betydande inslag i strategin för utveckling av mänskliga resurser (3,8 miljoner ecu; totalkostnad: 5,8 miljoner), transporter och lokala infrastrukturer (9,8 miljoner ecu; totalkostnad: 13,6 miljoner), jordbruk och landsbygd (7,1 miljoner ecu; totalkostnad: 15,5 miljoner) samt miljöskydd. I Merseyside: Ett prioriterat avsnitt (62 miljoner ecu; totalkostnad: 172 miljoner) ägnas i sin helhet åt utveckling av avancerad teknik och spjutspetsindustrier. Det stöder forskning, teknik och innovativ verksamhet i företagen (inklusive framtagande av nya produkter och metoder), kommersiellt utnyttjande av forskningsverksamheten, deltagande i forskningsprogram och bildande av nya teknikföretag. Det stöder vidare utveckling av egen teknik liksom utbildning i ny miljöteknik och i andra nya tekniker (t. ex. genom att främja vetenskap och teknologi vid utbildningsanstalter, fastställa industrins behov, upprätta kontakter mellan industri och skola och utveckla centra för utbildning i avancerad teknik). • • (informations- och kommunikationstekniken (IKT). Vad gäller Utvecklingen av informationsteknik i Highlands och Islands (8,1 miljoner ecu; totalkostnad: 36,4 miljoner) innefattar definition avföretagens behov och av konsekvenserna av informations- och kommunikationstekniken (IKT)för regionen, utveckling av TT-relaterade tjänster (till exempel turism) samt förbättring avföretagens och de lokala förvaltningarnas tillgång till och utnyttjande av avancerade telekommunikationer och framtagning av supporttjänster för integrering av teledatatillämpningar i Highlands och Islands, inriktar man sig på att utveckla nät för olika former av distansutbildning och mobila enheter sammankopplade via teledatateknik (4,4 miljoner ecu; totalkostnad: 8,8 miljoner), medan man i Merseyside lägger huvudvikten vid utveckling av avancerade teledatanät och en telehamn i och mellan de lokala företagen samt vid de informationsnät som inriktar sig på ny teknik Mål 2 (1994-1996): Alla SPD, med undantag av det som rör Gibraltar, innehåller åtgärder för stöd till teknisk utveckling, och i synnerhet till FoTU. 10 SPD har ett prioriterat avsnitt för stimulans av FoTU, som rör antingen utveckling av avancerad teknik och av högteknologiska industrier eller forskning eller teknik och innovativ verksamhet76. Dessa avsnitt avser: • Utveckling av forskning och teknik för att tillgodose SME. s och industrins behov (Eastern Scotland, West Midlands, Greater Manchester, Lancashire och Cheshire), innovativ verksamhet i SME och industrin (East Midlands, Western Scotland, Eastern Scotland, East London och the Lee Valley, Industrial South Wales, Yorkshire and Humberside) samt tekniköverföring i SME, inklusive stöd till produkt- och metodutveckling (East London och the Lee Valley, Greater Manchester, Lancashire och Cheshire, Plymouth, West Cumbria och Furness, Yorkshire och Humberside, East Midlands). Kompetensförstärkning inom områdena teknik och innovativ verksamhet (Eastern Scotland, East Midlands, Eastern Scotland, West Midlands och North East of England, East London och the Lee Valley, Greater Manchester, Lancashire och Cheshire, North East of England, Plymouth, • 76 Per region fördelar sig finansieringen som följer: East London och the Lee Valley: 12,7 miljoner ecu (totalkostnad: 27,7 miljoner); Greater Manchester, Lancashire och Cheshire: 36,3 miljoner ecu (totalkostnad: 99,4 miljoner); North East of England: 49,2 miljoner ecu (totalkostnad: 109,9 miljoner); Plymouth: 4,1 miljoner ecu; (totalkostnad: 9,3 miljoner ecu); Industrial South Wales: 31,7 miljoner ecu (totalkostnad: 77. 3 miljoner); West Cumbria och Furness: 6 miljoner ecu (totalkostnad: 17,4 miljoner); Yorkshire och Humberside: 42 miljoner ecu (totalkostnad: 102 miljoner); Eastern Scotland: 18,4 miljoner ecu (totalkostnad: 42. 4 miljoner); East Midlands: 11,5 miljoner ecu (totalkostnad: 33,4 miljoner); West Midlands: 59,6 miljoner ecu (totalkostnad: 119,1 miljoner Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 279 • hänsynstagande Industrial South Wales, West Cumbria och Furness, Yorkshire och Humberside). inom Särskilt spjutspetsteknologi och miljöteknik (West Midlands) och stöd till införande av' ren teknik i företagen (North East of England, Plymouth, Industrial South Wales, West Cumbria och Furness, East Midlands, West Midlands). till miljöaspekterna genom kompetensförstärkning I Thanet genomförs, inom ramen för ett avsnitt ägnat åt industri- och tjänstesektorerna, ett program för teknikutveckling och tekniköverföring, och likaså ägnas SPD för Western Scotland åt en åtgärd för stöd till tillämpad forskning, teknisk utveckling och innovativ verksamhet inom ramen för strateginför utveckling av regionala företag. Utvecklingen av telekommunikationer och teledatatillämpningar stöds av de flesta SPD. SPD för East Midlands stöder till exempel projekt för spridning av avancerade telekommunikationstjänster (t. ex. information om tillgängliga tjänster av denna typ, hjälp att få tillgång till dessa tjänster på lokal nivå, etc), och SPD för Greater Manchester, Lancashire och Cheshire stimulerar deltagande i informationsutbytet på "nätet". Programmen för Yorkshire och Humberside och East London och the Lee Valley, å sin sida, stöder avancerade teledatatjänster för att förstärka de högteknologiska industrierna, samt införande av teledatateknik i SME och utbildning i avancerade teledatatjänster. Sammanlagt utgör strukturfondernas anslag finansieringsinsatser (mål 1, 2, 5b). teknisk utveckling 9,8 % av gemenskapens till Tabell V-57: Förenade kungariket - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) T o u lt MAI 1 MAI 2 MAI 5b ToUlt 460,5 719,4 31,1 1. 211,0 % 38% 59% 3% 100% Strukturfonder % Medlemsstat O fientliga sektorn PrlvaU sektorn ToUlt % 186,1 310,1 13,9 510,1 4 0% 4 3% 4 5% 42% 120,6 316,4 12,9 449,9 153. 8 92,9 4,3 251,0 274,4 409,3 17,2 700,9 6 0% 57% 55% 58% CBS: Prograrr^aneringsfÖrfarandets karaktär samtdeolika tillvägagångssätt som antagitsavmedicmsstaterna kräver en viss försiktighet när det galler tolkningen, särskilt for utgifter i sanband med informationssamhället, vilka ofta ar knutna till andra områden som industrin och FoTU. Finansiering genom stru Id urfonderna 4% 7% O FoTU -Telekommunikation • Telematik MÅL l77 Huvudsakliga resultat 1996 Diagram V-70: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): Merseyside Prioriterade områden: Stora företag (a) Lokala företag (b) Teknisk utveckling (c) Kultur (d) Lokal ekonomisk utveckling (e) Tekniskt bistånd (Q Fördelning per fond: 1SPD 186,0 149,0 62,0 54,0 361,0 4,0 58% 4 1% 0% 100% ERUF ESF EUGFJ Totalt 475,0 338,0 3,0 816,0 (a) 44% (0 0,5% (a) 23% (d)7% (c) 8% I Merseyside gick det fysiska genomförandet av programmet klart framåt, även om inga signifikativa utbetalningar ännu har gjorts beträffande ett stort antal granskade och godkända projekt. En riskkapitalfond, Merseyside Special Investment Fund inrättades och godkändes av kommissionen i mars. Det är den första fond av denna typ i Förenade kungariket som fått stöd från ERUF. De åtgärder som finansieras av EUGFJ, där beloppet är mycket begränsat och som främst är avsedda för mål 5a- åtgärder, framskred mycket långsamt, och man beslutade att inte fullfölja åtgärden för stöd till sektorn för bearbetning/saluförande 866/90). Interimsutvärderingen av SPD påbörjades 1996 av oberoende experter, som påvisade tre punkter där förbättringar krävdes: Förfarandet i samband med godkännande av ansökningar om ERUF- OCH ESF- jordbruksprodukter (EEG) nr (förordning av 77 Stödberättigade områden: Irlande du Nord, Merseyside, Highlands and Islands. 280 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 finansiering bör gå snabbare, integreringen mellan ERUF och ESF och mellan de olika åtgärderna skulle kunna förstärkas, och projekten borde ses i ett mer övergripande perspektiv för att främja en mer strategisk användning av stödet till miljöinsatser och teledatateknik samt till växande sektorer och geografiska områden, som centrala Liverpool. Utvärderarnas slutsats var att programmet i stort är på väg att nå sina övergripande mål vad gäller att skapa arbetstillfällen och höja BNP, men att man samtidigt måste förbättra och förfina kvantifieringen av målen i SPD. Överläggningar har påbörjats om förslagen till ändring av SPD:s text och finansiella profil. Exempel på ESF-finansicrade projekt i Merseyside: Vetenskaplig och teknisk orientering i skolorna: Syftet med detta projekt, som sträcker sig över perioden 1996-1998, är att Öka kunskaperna om yrken inom vetenskap och teknik, vetenskaplig och teknologisk know-how samt kontakterna mellan skolorna och den vetenskapliga och tekniska industrin. Ett antal elever tillbringade till exempel en vecka vid Centre for Alternative Technology i Mid Wales, där de kontrollerade koncernens energiförbrukning och elanvändning. Vidare har man vid flera skolor utvecklat verksamhet för att utbilda lärarna i ny teknik, inklusive informationsteknik, eller också har man skickat ut lärarna till industriföretag för att de skall få förbättrade kunskaper om teknik och sedan kunna integrera dem i undervisningen. Projektet samfinansieras av ESF med cirka 127. 700 ecu (totalkostnad 375. 700 ecu) och torde komma att omfatta 2. 636 personer. Diagram V-71: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): Highlands and Islands Prioriterade områden: Företagsutveckling (a) Turism, kultur (b) Miljö (c) Råvaror (d) Lokal ekonomisk utveckling (e) Kommunikationer, tjänster (0 Tekniskt bistånd (g) Fördelning per fond: 72,1 24,2 16,3 68,7 46,9 79,7 3,1 (f) 28% to) 1% (a) 23% ERUF ESF EUGFJ FFU Totalt 180,0 55,2 56,0 19,8 311,0 58% 18% 18% 6% 00% (e) 15% (d)22% 1SPD produktkvalitet, produktionskostnaderna, I Highlands and Islands genomfördes SPD i snabbare takt än tidigare. Övervakningskommittén antog nya bestämmelser för uppföljningen av projekten, som gör det möjligt att vid behov dra tillbaka stödet från strukturfonderna, om projekten inte lyckas generera de utgifter som krävs för att ERUF-medel skall få tas i anspråk. Vad gäller finansieringsinsatserna via EUGFJ, hade samtliga åtgärder (sänkning av av jordbruksföretagen) avsedd, verkan, med undantag av dem som gällde miljö och skogsförvaltning, och även det finansiella genomförandet följde finansieringsplanen. Ett antal nyheter infördes dessutom i förvaltningen av programmet. Det tidigare systemet där tre instanser ansvarade för uppföljning och genomförande av programmet ersattes av ett tvåinstanssystem, bestående av en övervakningskommitté och därunder sorterande rådgivande grupper. Dessutom bildades tretton lokala arbetsgrupper med uppgift att fastställa de lokala strategierna. Två undersökningar, den ena om programmets miljökonsekvenser och den andra om den lokala ekonomiska utvecklingen, finansierades som tekniskt bistånd. Slutligen inleddes interimsutvärderingen av SPD, sedan en oberoende konsult hade utsetts i november. Den första utvärderingsrapporten väntades inkomma i april 1997. välbefinnande, diversifiering djurens Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Diagram V-72: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): Nordirland Prioriterade områden: Ekonomisk utveckling (a) Samhällen (b) Minskad geografisk marginalisering (c) Jordbruk och fiske (d) Miljö (e) Tekniskt bistånd (f) Fördelning per fond: (d)17% (e)5% ERUF ESF EUGFJ FFU ToUlt 685,6 354,6 186,9 15,1 1. 242,2 55% 29% 15% 1% 100% (c) 26% 1SPD (00. 1% 281 (a) 26% (b) 26% I Nordirland fortsatte den ekonomiska verksamheten att utvecklas trots de politiska oroligheterna. SPD:s utgifter avseende ekonomisk utveckling, miljöförbättring och turism hade avsett resultat, och de beslut som fattades om sträckningen av de transeuropeiska näten torde göra det möjligt att säkerställa programplaneringen av utgifterna. Den submarina gasledningen från Skottland färdigställdes, men den elektriska sammankopplaren försenades återigen på grund av planeringsproblem. Genomförandet av åtgärderna för jordbruk och landsbygdsutveckling präglades av oregelbundenhet, i och med att den senare påverkades av minskat förtroende från jordbrukarnas sida till följd av BSE-krisen. Även om sommarens oroligheter tillfälligt försenade programmet för fysisk och social miljö, fortsatte samråds- och partnerskapsförfarandena enligt PEACE och innebar därmed ett värdefullt bidrag till regionens sociala sammanhållning. En översyn av programplaneringen gjordes i oktober, men man föredrog att reservera det belopp indexuppräkningen resulterade i tills man fått resultaten av interimsutvärderingen, som väntades föreligga i mitten av 1997. För denna utvärdering utsågs experter för varje delprogram och en utvärderare för hela SPD, som skulle sammanställa utvärderingarna av delprogrammen, och rapporterna om delprogrammen förelåg i slutet av året. 1996 i programperioden 1994-1999 Det finansiella genomförandet varierar något från ett SPD till ett annat. För Merseysideprogrammet kunde åtaganden inte göras för det ERUF-belopp som var avsatt för 1996, därför att utgifterna för genomförda åtgärder med endast 1 % understeg den nivå där stöd utgår. Vid slutet av året uppgick emellertid betalningarna från ERUF till 109 miljoner ecu, eller cirka 23 % av det totala ERUF- anslaget. För Highlands and Islands-programmet ökade åtagandetakten under årets lopp, och därmed kunde åtaganden göras för hela 1996 års belopp. Vid utgången av 1996 uppgick betalningarna från ERUF till totalt 39 miljoner ecu, eller cirka 22 % av ERUF-anslaget. Vad Nordirland beträffar, var utgifterna under 1996 något högre än årets mål, men trots ett jämförbart resultat 1995 krävdes en omplanering av programmet 1996 för att kompensera 1994 års underutnyttjande. Betalningarna uppgår dock till 40 % av det totala anslaget för perioden. 282 MÅL 278 1996 i programperioden 1994-1996 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Diagram V-73: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu -1996 års situation och priser): (e)1% Fördelning per sektor: Produktionsmiljö (a) Mänskliga resurser (b) Planering och rehabilitering (c) Miljöskydd (d) Tekniskt bistånd (e) Fördelning per fond: (d)6% (c) 9% ERUF ESF Totalt 1. 521,8 495,7 2. 017,4 13 SPD Genomsnitt per SPD| 75% 25% 100% 155. 2 (b) 35% (a) 49% Det krävdes stora insatser för att utgifterna skulle kunna verkställas före programmens slutdatum. ERUF-betalningarna uppgick totalt till 711 miljoner ecu vid årets utgång, vilket motsvarar 47 % av det totala ERUF-anslaget för samtliga program. Eftersom åtagandeperioden löpte ut, måste emellertid vissa överföringar göras till följande fas. Samtliga regioner utom Gibraltar tvingades överföra de icke utnyttjade anslagen till programperioden 1997-1999, sammantaget 155 miljoner ecu (i 1996 års priser; 109,4 miljoner ecu för ERUF och 45,6 miljoner för ESF). I två fall (Manchester-Lancashire-Cheshire och West Midlands), berördes bara ESF, och i alla övriga fall bägge fonderna. De överförda beloppen utgör 7 % av det ursprungliga anslaget till mål 2 för samtliga program i Förenade kungariket, men överföringarna varierar kraftigt från region till region (från mindre än 1 % för Greater Manchester- Lancashire till 37 % för Thanet). Högre underutnyttjande behöver dock inte betyda större ineffektivitet. Det beror på att regionerna har velat undvika att alltför snabbt göra åtaganden för anslag i de fall där man i samband med ansökningar om åtaganden först måste kontrollera om medlen i fråga svarar mot den regionala ekonomins strategiska behov. Vidare modifierades programmen för att ta hänsyn till indexuppräkningen och för att göra vissa omplaneringar. Beslut om indexuppräkning av beloppen hade fattats först 1996, varför tillämpningen av deflatorn medförde en höjning medlen i samtliga program med ytterligare 30,5 miljoner ecu jämfört med de ursprungliga bidragen (24,3 miljoner i ERUF och 6,2 miljoner i ESF). Omplaneringarna var av två typer, dels överföringar mellan olika år, dels överföringar mellan olika åtgärder, och de senare godkändes bara under förutsättning att de regionala partnerskapen kunnat styrka att de var strategiskt motiverade ur sysselsättningskapande synpunkt. En nyhet, vad gäller de praktiska framstegen, bestod i att flera riskkapitalfonder godkändes. Den fond som godkändes inom ramen för SPD för Yorkshire and Humberside var avsedd enbart för denna region, men även andra fonder i andra regioner fick stöd. Nio större projekt enligt artikel 16. 2, i samordningsförordningen underställdes kommissionen och godkändes79. Resultaten varierade från en region till en annan. Den prioriterade satsningen "the New Community Economic Development" (CED- lokal ekonomisk utveckling) hade till exempel fortfarande problem i regionerna Eastern Scotland och Industrial South Wales, medan den var synnerligen framgångsrik vad gäller skapade arbetstillfällen i regionen East London. Andra prioriterade innovativa satsningar, till exempel på miljöteknikområdet, gjorde stora framsteg i Yorkshire and Humberside och, efter en något långsammare start, även i regionen Greater Manchester-Lancashire-Cheshire. 78 Stödberättigade områden: Eastern Scotland, Western Scotland, East Midlands, Gibraltar, East London & the Lee Valley, Industrial South Wales, North East England, Greater Manchester-Lancashire-Cheshire, Plymouth, Thanet, West Cumbria & Furness, West Midlands, Yorkshire & Humberside. 79 Lowry Centre i Salford, utbyggnad av spårvägen i Manchester, Scottish Exhibition Glasgow, International "Heart of avfallshantering), Middleton Botanic Gardens och London East Manufacturing i Newcastle, Earth Centre projektet Sheffield i Sheffield, the City" Integrated for Life Centre and Conference Centre i i Doncaster, projektet för sanering av (integrerad Waste Management Initiative. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 283 Vissa nyheter infördes i programförvaltningen. Årsrapporterna, som i de flesta fall framlades under årets lopp, fick en ny utformning i enlighet med det förslag kommissionen hade lagt fram 1995, vilket i allmänhet ledde till en klar förbättring av rapporternas innehåll och kvalitet. Vid genomförandet av programmen måste hänsyn tas till problemen i samband med omstruktureringen av kommunstyrelserna i Förenade kungariket. Strathclyde Regional Council har till exempel ersatts av tolv självständiga lokala myndigheter, vilket haft konsekvenser för genomförandet av programmet för Western Scotland. Omstruktureringen av kommunstyrelserna fortsätter och kan ha återverkningar på andra program under perioden 1997-99. Det tekniska biståndet har i flera fall använts för att finansiera en förstärkning av vissa funktioner inom övervakningskommittéerna och deras kanslier. Det har också gjort det möjligt att bidra till ett antal undersökningar som utgör underlag för genomförandet av programmen, analys av de lokala utbildningsbehoven och granskning av förfarandena vid urvalet av projekt i nordost och en i Eastern Scotland. industrimark och undersökning rörande efterfrågan på Kommissionen har även publicerat en undersökning om genomförandet av nyskapande åtgärder för lokal ekonomisk utveckling i programmen i Förenade kungariket ("Social and economic inclusion through regional development" - social och ekonomisk integrering genom regional utveckling) och presenterade resultaten av undersökningen vid en nationell konferens. Förenade kungarikets regering har också gjort en undersökning av förvaltningen av strukturfonderna i England och framlagt reformförslag, där de viktigaste punkterna är förenkling av förfarandena i samband med de nationella myndigheternas samfinansiering och införande av lokala åtgärdsplaner. industrilokaler Förberedelser inför perioden 1997-1999 En viktig uppgift 1996 var förberedelserna för, förslag till och förhandlingar om nya program för tidigare. programperioden 1997-1999, där de stödberättigade regionerna är desamma som Strukturfondernas disponibla belopp uppgår till 2,5 miljarder ecu. Utkasten till omställningsplaner för var och en av regionerna lades fram i augusti, utvärderades av oberoende experter, varpå diskussioner om programmen inleddes i oktober och november. Ett inslag i diskussionerna var att de berörda parterna i högre grad än under föregående period fick medverka i alla etapper av förfarandet, till att börja med i förarbetena till omställningsplanerna, som hade framlagts i början av sommaren inom ramen för seminarier anordnade i vissa regioner. Denna medverkan fortsatte vid de detaljerade diskussioner som därefter arrangerades under året och där de berörda parterna deltog tillsammans med företrädare för regeringen på central och regional nivå. Betydande framsteg gjordes i slutet av året i diskussionerna med regionerna, och en överenskommelse nåddes med parterna att inrikta programmen på de prioriterade områden som fastställts i kommissionens meddelande. Kommissionens främsta mål i diskussionerna med regionerna är att skapa så många arbetstillfällen som möjligt, koncentrera sig på personer som tar initiativ till förändringar i varje region, ytterligare öka de prioriterade satsningarna på lokal ekonomisk utveckling (vilka för första gången fastställdes 1994), även fortsättningsvis inrikta sig på att sänka den del av ERUF-anslagen som används för infrastnikturer, geografiskt ringa in målgrupper för de större materiella investeringar som skall göras och införliva de senare i den lokala ekonomin, uppnå bättre integrering mellan ERUF och ESF samt inleda åtgärder på de prioriterade områdena miljö, innovativ verksamhet och jämställdhet-. 284 MÅL 3 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 iriser): 1997-99 1994-96 Diagram V-74: Mål 3 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu -1996 års Prioriterade områden: Integration i yrkeslivet av personer som varit arbetslösa i minst 6 månader (a) Integration av unga i yrkeslivet (b) Integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden (c) Lika möjligheter (d) Nationella projekt (c) Lokal utveckling (0 Tekniskt bistånd (g) 1. 208,1 1. 265,8 641,1 783,6 567,0 482,2 383,1 77,7 Totalt 90,0 40,7 75,0 25. 0 1. 655,4 383,1 167,7 40,7 75,0 37,2 3. 177,6 12,2 1. 522,1 2 SPD ToUlt (b) 3% (e) 2% W 3% (d)5% \\ (8)1% (a) 38% Genomsnitt per SPD| | 1. 588,8 2. 416,5 SPD för mål 3 antogs 1994 för perioden 1994-1996 med ett stöd på 1,501 miljarder ecu (1994 års priser), och delbeloppet för 1996 uppgår till 539 miljoner ecu. Det genomförs enligt ett system där delar av medlen tilldelas av centralförvaltningen och följande sektorer, som alla är företrädda i övervakningskommittén: de lokala myndigheterna, Training and Enterprise Councils, högskolor och fortbildningsanstalter samt bildningsförbunden. 1996 finansierades 8. 000 projekt, varav 10% leddes av bildningsförbund, och hittills har 90 % av finansieringen gått till utbildningsåtgärder (många projekt har också inslag av rådgivning och praktik). Vid genomförandet har man dock fortfarande stött på problem på grund av de olika sektorernas påtagliga svårigheter att rätta sig efter de finansiella bestämmelserna för varje åtgärd i programmet. För att projekten skall kunna fortsätta, har man på nytt begärt att finansieringsplanerna skall ändras, vilket i och med de nödvändiga anpassningsförfarandena ofta har inneburit att betalningarna försenats. Finansieringsplanerna fortsätter därför att användas mer som redovisningsinstrument än som hjälpmedel för en strategisk förvaltning. Diskussionerna inför det nya SPD för 1997-1999 inleddes slutligen under våren 1996, och det nya programmet antogs i december. Det innebär att genomförandet régionaliseras och att åtgärderna inriktas på bestämda målgrupper för att åstadkomma bättre koncentrering av finansieringen och genomförande av integrerade projekt-. MÅL 5a jordbruk Tabell V-58: Sammanfattning av genomförandet av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu -1996 års situation och priser): Totalt 185,7 Åtgärder Produktion Gemenskapsinitiativ 134,5 51,2 % 72% 28% De åtgärder som Förenade kungariket, vid sidan av mål 1, aktivt sätter in i regionerna för att förbättra produktionsstrukturerna består i kompensationsbidrag. 1996 betalades sådant bidrag ut till jordbruk med en sammanlagd areal på 4 miljoner hektar, och gemenskapens bidrag var 24,4 miljoner ecu. Stödet till mindre gynnade områden betalas till får- och nötboskapsuppfödare. Inom ramen för de övriga stödsystemen, som numera har avvecklats, får 2. 600 mottagare fortfarande investeringsstöd och andra typer av stöd, vilka utgjorde 5 % av EUGFJ:s utgifter 1996 för mål 5a. I fråga om stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter hade de engelska myndigheterna, på grund av snäva ramar för offentliga utgifter, svårt att bidra med den statliga delen av finansieringen av stödåtgärderna. Förenade kungariket beviljades tillstånd att begränsa tillämpningen av programmet till de projektansökningar som inkommit före utgången av mars 1996, medan däremot stödprogrammet fortsätter att gälla i Skottland och Wales till och med slutet av 1999. Gemenskapens ursprungliga bidrag (227 miljoner ecu) har sänkts till 51,2 miljoner ecu. Vid utgången av 1996 hade 177 projekt godkänts (69 % i England, 16 % i Skottland och 15 % i Wales), främst inom sektorerna kött (46), frukt och grönsaker (43), potatis (28) och mjölk (27). Projektens sammanlagda bidragsberättigande kostnad uppgår till 130 miljoner ecu och gemenskapens bidrag till 33 miljoner ecu, eller 65 % av subventionen för hela perioden. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 285 MÅL 5a fiske Diagram V-75: Mål Sa fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner eat): Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) Vattenbruk (d) Skyddade havsområden (e) Anläggningar i fiskehamnar (0 Bearbetning och saluföring av produkter (g) Sälj främjande åtgärder (h) Socioekonomiska åtgärder (i) övriga åtgärder (j) Totalt IFOP 13,5 18,5 13,3 3,8 0,4 4,3 22,7 12,1 pm 0,2 88,7 (1)0% (h) 14% 0)0,2% (a) 15% (b) 21% (0)26%' (t) 5% (e)0,5% (d)4% (c) 15% Efter antagandet av den nationella lagstiftningen om strukturinsatser för fisket inleddes FFU:s åtgärder i slutet av 1995 och i början av 1996. Genomförandet framskred emellertid fortfarande i långsam takt men torde accelerera under 1997, framför allt därför att ansökningarna om stöd till vissa åtgärder redan överstiger de disponibla medlen. Ett system för uppläggning av fartyg, som samfinansieras av FFU, infördes 1993 med en budget på 72 miljoner ecu för en 5-årsperiod, och i samband därmed hade 578 fartyg lagts upp vid utgången av 1996. Slutligen kan nämnas att de experter som skall utvärdera programmet efter halva tiden har utsetts. MÅL 5b80 Diagram V-76: Mod 5b - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999. Befolkning (1000 inv. ) Yta (km1) 2. 841 67. 987 miljoner ecu Fördelning per fond: (d)l5% EUGFJ ERUF ESF Totalt 535,0 1343 151,2 820,5 11 SPD Genomsnitt per SPD| 65% 16% 18% 100% 74,6 O Diversifiering av jordbruk (a) • Foretag (ej Inom lordbruket) (b) •Turism (c) _MII|öskydd (d) • Mänskliga resurser (e) (c) 20% • Tekniskt bistånd (T) (b) 55% En av de viktigaste frågorna under året var förbättringen av metoderna för genomförande av de olika SPD, som alla antogs 1995. I olika regioner utarbetades därför lokala implementeringsplaner (Local Implementation Plans - LIPS), till exempel i English Northern Uplands, för att ge den allmänna strategin för genomförande av programmen en mer "bottom-up"-inriktad taktik. Med hjälp av dessa planer torde man också kunna förenkla de lokala administrativa problem som beror på att ett så stort antal förvaltningar är försöken att förbättra programförvaltningen inte lika radikala. I de flesta regioner omarbetades kriterierna för urval av projekt för att göra dem mer effektiva och för att man skall kunna välja de bästa projekten. Vad gäller det finansiella genomförandet, var takten långsam, vilket beträffande åtagandena avspeglade den låga andelen ansökningar om medel. Utvärderingarna efter halva tiden kommer att ge kommissionen oberoende bedömningar av hur programmen framskrider. Referensvillkoren för dessa utvärderingar antogs av övervakningskommittéerna vid slutet av året och ett antal utvärderingar inleddes, där rapporterna förväntades komma in i mars-april 1997. regionerna var I de övriga inblandade. 80 Stödberättigade områden: Borders, Central Scotland/Tayside, Dumfries and Galloway, Grampian, Lincolnshire, Wales, East Anglia, English Northern Uplands, South West England, English Midland Uplands, The Marches. 286 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell V-59: Förenade kungariket - Åtgärder per mål - 1996 i programperioden 1994-1996/99 ecu) (miljoner Program (anUgandeir) Mill SPD Highlands and Islands (1994) SPD Nordirland (1994) SPD Merseyside (1994) Tekniskt bistånd Totalt Mål 2 SPD East London & the Lee valley (1994) SPD East Midlands (1994) SPD Eastern Scotland (1994) SPD Gibraltar (1994) SPD Greater Manchester, Lancashire, Cheshire (1994) SPD Industrial South Wales (1994) SPD North East England (1994) SPD Plymouth (1994) SPD Thanet (1994) SPD West Cumbria and Furness (1994) SPD West Midlands (1994) SPD Western Scotland (1994) SPD Yorkshire and Humberside (1994) Mal 3 SPD Förenade kungariket (1996) SPD Förenade kungariket (1994) Totals Totalt Mil Sa jordbruk Prognos Förenade kungariket förordn. 2328/91 (1994) SPD Förenade kungariket förordn. 866 och 867/90 (1994) Totalt Koatnad ToUlt Strukturfonda- atOd (1) AUgaadco 1996 Atagaadea 1994-1996 (2) V. Betalaiagar 199C Betalaiagar 1994-199* (3) % (3V(1) 1. 012,4 2. 683,0 2. 005,1 0,1 S. 700,6 187,6 195,2 287,0 13,5 818. 8 400,9 729,0 61,6 251 62. 2 983,8 759,8 738,0 S. 262. 7 3. 662,0 4. 012,4 7. 674. 4 625,7 204,7 SJ0. 4 311,0 1. 242,2 816. 0 0,1 1369,4 73,2 66,2 117,9 5,1 332,2 151,1 291,9 27,1 8,9 24,2 372,8 262,1 284. 8 2017. 4 1. 655,4 1. 522,1 3. I77. S 134,5 51,2 Ii 5,7 42,9 338,6 124,3 0,1 S0S. 9 43,6 38,4 40,8 0,1 196,4 75. 2 104,6 -0. 4 -2,3 -0,3 134,1 78,8 101,7 110. 6 529,7 547. 1 1. 076. » 15,2 0. 0 15,2 124,8 626,9 286,4 0,1 1. 03S. 2 73,2 70,1 119,3 5,1 333,7 150,5 298,1 28,6 11,7 24,7 375,0 264,5 306. 2 2060,7 529,7 1. 522. 1 2051,1 61,8 38,6 100,4 40% 50% 35% 100% 44% 100% 106% 101% 100% 100% 100% 102% 106% 131% 102% 101% 101% 108% 102% 32% 100% 65% 46% 75% 54% 53,9 2994 131,1 0,01 4t4. 5 19,2 22,4 71,6 U 44,9 32^ 87,0 8,7 0,6 5,4 79,2 147,5 50. 9 571,5 0,0 581. 7 SS 1,7 22,4 11. 6 34,0 94,6 489,7 231,6 0. 01 il 5. 9 354 40,8 97,4 «. 0 124,8 76,7 173,3 23,2 7,6 17,9 157,2 211,4 120. 6 1. 090J 0,0 1. 400. 3 1. 400,3 44,9 30. 9 75,7 30% 39% 28% 8% 34% 48% 62% 83% 80% 38% 31% 59% 86% 85% 74% 42% 81% 42% 54% 0% 92% 44% 33% 60% 41% Mil 5a flskt SPD Förenade kungariket (1994) Mil 5b SPD Borders Region (1995) SPD Central Scotland/Tayside(1995) SPD Dumfries and Galloway (1995) SPD Grampian (1995) SPD Lincolnshire (1995) SPD Wales (1995) SPD East Anglia (1994) SPD English Northern Uplands (1994) SPD South West England (1994) SPD English Midland Uplands (1995) SPD The Marches (1995) TOTALT | 240,8| 88. 7| 29,6[ 44. 3! 50%| 8. 3| 20. 11 23% 76,6 64,0 125,3 96. 2 133,6 483,4 132,4 262,3 514,5 33. 3 90. 8 2. 0I2. J 21. 72U 30,4 25,4 47,7 39,5 53. 7 184,0 60,0 108,0 219,0 12,2 40,6 S20. S ». 659,1 1,1 0,9 7,6 5. 6 1,4 22,9 0,0 12,7 24,6 0,6 5. 4 12,9 2. 521,0 8. 8 4,7 14,3 11,2 9,0 50,0 8,6 27,8 55,8 2. 0 11. 5 203,6 5. 499. 0 29% 18% 30% 28% 17% 27% 14% 26% 25% 17% 28% 25% 64% 4. 0 1. 9 5. 9 5,6 U 19,2 0,1 »,7 20,6 0,6 3. 6 71,4 1. 751,4 7,2 3,9 9,5 8. 5 5. 1 34,5 *. 6 16,8 42. 4 1. 4 7. 0 140,9 3. 543. 2 24% 15% 20% 21% 10% 19% 8% 16% 19% 11% 17% 17% 41% Totalt 15. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 Anmärkning: Förenade kungariket deltar i samtliga gemenskapsinitiativ, med undantag av REGIS, och även i PEACE- programmet för Nordirland. 28 nationella gemenskapsinitiativprogram godkändes 1994 och 1995, liksom tre Interreg-program, som antogs 1995. 13 andra program skulle komma att antas, ett SME, ett Résider, nio URBAN och två Interreg tillsammans med Frankrike. Alla dessa gemenskapsinitiativ, utom SME-programmet (England), antogs 1996. Vad gäller de insatser som mer specifikt avser Nordirland, som har rätt till stöd enligt mål 1, hade alla regioninriktade program det berörs av, nämligen URBAN, PEACE, RETEX, SME, Employment, ADAPT och Leader, antagits 1995. Programmen Konver och PESCA omfattar hela Förenade kungariket. som redan godkänts lägger särskild vikt vid utnyttjande av Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Förenade kungariket: avancerade De fyra SME-program telekommunikationer och FoTU för att öka företagens konkurrenskraft. Vad beträffar telekommunikationer, används 3 miljoner ecu (totalkostnad: 6,7 miljoner) i Nordirland för att hjälpa SME att identifiera sina behov ifråga om avancerade telekommunikationer och fördubbla användningen av sådana, medan man i Lowlands avancerade finansierar (1,6 miljoner ecu, totalkostnad: 3,8 miljoner), och medan man i Highlands and Islands telekommunikationer stöder upprättandet avancerade telekommunikationer för att utveckla nätverk mellan företagen. Inom FoTU läggs huvudvikten på samarbete tekniköverföringen mellan företag (Nordirland) eller mellan företag och forskningscentra (Highlands and Islands, Lowlands, Wales) och på innovativ verksamhet Även det nationella Konver-programmet är inriktat på att främja tekniköverföring och samarbete mellan baserade på utnyttjande för att (Lowlands). företagarna medvetna informationskällor fördelarna med av satellitburna för att göra en kampanj förstärka om av Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 287 SME, forskningscentra, universitet och centra för tekniköverföring för att höja kvaliteten och flexibiliteten i förbindelserna mellan företag och leverantörer och på att bygga upp nätverk mellan SME. Genom att utnyttja sådan teknik bör man kunna förstärka företagens konkurrenskraft och genom civila tillämpningar av militär högteknologi göra vissa områden mindre beroende av försvarsindustrin och andra traditionella industrier. Vad beträffar de initiativ som avser mänskliga resurser, syftar ADAPT-programmen till att underlätta tekniköverföringen till de sektorer som drabbas hårdast av förändringarna på arbetsmarknaden. De stöder dels personalen vid de forskningsinstitutioner som ger företagen utbildning i att lösa vissa specifika tekniska problem, dels forskning som rör förändringar inom industrin (tekniska innovationer, nya produktionssystem, kommunikations- och informationsspridning och medvetengörande, att ta fram databaser om sysselsättning och infrastrukturer för datatransmission. Horizon-åtgärderna, som ingår i Employment, syftar till att anpassa arbetsplatserna med hjälp av ny teknik (t. ex. distansarbete för handikappade). Utbildningssatsningarna inom samma initiativ är inriktade på att utnyttja informationsteknik och interaktiv video och på att utbilda lärare i att anpassa tekniken till handikappade användares behov. Leader-programmen innefattar också ett flertal åtgärder för stöd till teknisk utveckling, närmare bestämt teledatateknik och informationsteknik De vill främja distansutbildning och utnyttjande av distansarbete, Internet-uppkoppling mellan företag och teledatacentra vid SME, hantverks- och tjänsteföretag för att förbättra deras tillgång till tjänsterna och stärka samarbetet mellan distributörer, producenter och leverantörer. informationssystem). Dessutom planerar åtgärderna bland de, för De viktigaste händelserna 1996 bestod i att tio program godkändes och att medel tilldelades ur reserven för gemenskapsinitiativen. Nio av de nya godkända programmen är URBAN-initiativ. Det största programmet omfattar tre tätorter i Merseyside-regionen (North Huyton, Liverpool Central och Netherton). Vid årets utgång hade man tillsatt så gott som alla de övervakningskommittéer som skall ansvara för genomförandet av initiativet i var och en av städerna, och en rad diskussioner ägde rum för att skapa eller utveckla parnerskap i städerna och förbereda de första åtgärdsplanerna för städer. Det operativa programmet Résider för England godkändes också. Genomförandet av detta initiativ försenades dock på grund av en - numera löst - tvist som rörde frågan om representanter för kommunfullmäktige skulle ingå i övervakningskommittén eller ej. Vad gäller de extra anslagen från reserven för gemenskapsinitiativen, vilka uppgår till 188,8 miljoner ecu för Förenade kungariket, gick de till samtliga initiativ utom SME och PEACE, och största delen tilldelades Employment, Konver, URBAN och ADAPT81. De brittiska myndigheterna lade i juli fram ett förslag till användning av dessa medel, men inget beslut fattades. För de program som hade antagits under de föregående åren, och framför allt Leader-initiativet, hade 31 av de 33 planerade LAG (lokala aktionsgrupper) valts ut vid årets utgång. Framstegen varierar avsevärt, och det är de grupper som deltagit i Leader I-experimentet som kommit längst (Wales, South West England, Dumfries och Galloway i Skottland). Även de nya grupperna har dock gjort framsteg, även om programmens initiala uppläggning och fastställandet av de olika etapperna krävde mycket arbete. Det nationella nätet av Leader-grupper, som enligt kommissionens förslag skall samfinansieras med 0,7 miljoner ecu fram till slutet av 1999, har ännu inte bildats. PESCA-programmet, som antogs i juni 1995, framskrider fortfarande i långsam takt, men de flesta problemen i samband med dess förvaltning och förfaranden har lösts. Vad beträffar Employment, godkändes och startade totalt 262 projekt 1996. 1 Storbritannien rör det sig om 239 projekt (81 NOW-, 104 Horizon- och 54 Youthstart-projekt). Avsikten med NOW-projekten är huvudsakligen att ge kvinnor intyg på förvärvad yrkeskompetens och betala deras kostnader för barntillsyn. De flesta av Youthstart-projekten syftar till att bredda ungdomars grundkvalifikationer och ta fram mindre formella utbildningsvägar. De Horizon-projekt som gäller handikappade är inriktade på användning av ny teknik, övergång från arbete i skyddad verkstad till annan anställning och medvetandegörande, och de som avser missgynnade personer eftersträvar också mindre formella utbildningsvägar, särskilt för ensamstående föräldrar och utländska arbetstagare. I programmets båda delar grundas de flesta projekten på, eller innefattar de, direkta utbildningsåtgärder, och en fjärdedel av dem strävar efter att utveckla system för utbildning, handledning, rådgivning och sysselsättning. I Se även Kapitel I. B. l. Gemenskapsinitiativ. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1990 29 (Danmark och Luxemburg ligger över genomsnittet med 48 %). Endast fyra medlemsstater, Italien och de nya medlemsstaterna, har en åtagandegrad under 40 %, dock mer än en tredjedel av de planerade stöden. Vad gäller betalningarna är situationen i alla medlemsstaterna nästan densamma. I tre medlemsstater (Förenade kungariket, Portugal och Irland) har 40 % eller mer av stöden betalats och sju medlemsstater (Spanien, Danmark, Luxemburg, Tyskland, Frankrike, Nederländerna och Grekland) har procentsatser på mellan 30 % och 40 %, där de första fyra ligger över eller i nivå med genomsnittet på 33 %. Tre medlemsstater (Belgien, Italien och Österrike) har en betalningsgrad av mellan 20 % och 30 % och två av de nya medlemsstaterna (Finland och Sverige) vidkänns ett verkställande på under 20 %. Tabell 1-3: GSR/SPD -1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) Åtaganden och betalningar 1994-1996 (1996 inom ramen for programplaneringen) Bidrag Åtaganden 1 % av bidraget Betalningar 1% av bidraget Antal åtgärder* * OP/SPD/GS/SP/ geiwnfbrandeprognoser B 1. 618,8 699. 6 43% 473. 0 29% 25 DK 682,8 337. 2 49% 226,9 33% 8 D EL E F 45% 18. 723,2 13. 844,9 29. 346,0 11. 177. 9 8. 477,2 6. 127,6 15. 354. 5 5752,8 47% 6. 203,4 4. 403,1 10. 973,6 3. 375. 6 30% 50 32% 32 37% 94 33% 60 44% 52% I IRL 5. 672. 0 17. 955,8 2. 861. 5 6. 461. 2 36% 2. 270,4 4. 186,4 23% 97 40% 11 50% L 73,8 357 48% 257 34% 8 NL 1. 7804 793. 9 45% 568. 9 32% 16 A P 1. 467,4 14. 047,5 510. 1 7. 517,4 54% 35% ' 360,6 5. 698,7 41% 25% 17 17 FIN 1. 413. 0 516,3 37% 264,4 19% 9 S 17057 417. 8 35% 1947 16% 16 UK 8. 659. 1 5. 499. 0 64% 3. 5437 41% 32 Totalt 127. 667,7 68. 861,5 48% 42. 767,3 3 3% 492 Strukturstöd och utveckling av regionernas tekniska potential Stöd till förmån för den tekniska utvecklingen i regionerna (forskning och utveckling, innovation, informationssamhället) har som nämnts i inledningen ökat avsevärt i de aktuella programmen. Den totala volymen har ökat från cirka 3,5 miljarder ecu till 7,6 miljarder ecu, eller 7 % av samtliga gemenskapsstöd. Denna kvantitativa ökning är mer markerad i mål 1-regionerna än de andra målregionerna på grund av att stödnivån var lägre från början. Stöden varierar ganska kraftigt från ett mål till ett annat och från en medlemsstat till en annan. Àven om de två stödformer som är mest betydelsefulla och lättast att identifiera i programmen för samtliga mål, stöden till FoTU och telekommunikationer, upptar 81 % respektive 12 % av gemenskapens finansieringar med anknytning till FoTU och innovation, varierar den relativa betydelsen. I mål 1 och 6 utgör FoTU 83% av strukturfondernas stöd, därefter kommer investeringarna i telekommunikationer med 15% av anslagen. Mål 2- och 5b-regionerna ger stor plats (mer än en fjärdedel av gemenskapsstödet) åt utveckling av informationsteknik och telekommunikationer, som alla har direkt samband med informationssamhället. investeringar i Tabell 1-4: GSR/SPD - Stöd till teknisk utveckling i programperioden 1994-96/99 (i miljoner ecu) ToUlt % ERUF ESF Strukturfonder EUGFJ Total Medlemittatcr % Offentliga sektorn PrivaU lektorn ToUlt 80% 15% 4% 100% 4483,334 1320,505 136,692 5942,53! 12354,37 2364,976 648,741 15398,09 FoTU(l) Telekommunikationer (2) Telematikp) T O T A LT (1) Inklusive forskarbyar, innovation, tekniköverföring, (2) Infrastruktur och tjänster. Denna post motsvarar inte nödvändigtvis beloppet for de tv» underkategorierna, eftersom det inte alltid gar att spira dessa i programmen. (3) Inom ramen för informationssamhället, telematiktillämpningar på områden som hälsa, undervisning, transporter. (4) % av det totala beloppet för strukturfonderna. (5) % av det totala beloppet for medlemsstaterna. OBS. Den specifika karaktär som utmärker programplaneringsforfarandet och medlemsstaternas olika metoder manar till viss försiktighet i tolkningen, särskilt nar det galler utgifter i samband med informationssamhället, eftersom de ofta ar knutna till andra områden som industrin och FoTU. 1292,771 31,5 121,172 1445,443 336,035 0 0,58 336,615 2. 083. 5 850. 2 60,1 3765,9 6. 240,6 1. 430,4 190,3 7. 861,3 3. 887,4 1. 374,2 140,4 4. 641,8 8 1% (4) 12% (4) 6% (4) 6. 113,7 934,6 4 5 84 7. 506J 49% % 79% (5) !8%(J) 2% (5) 5 1% 288 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Nordirland har 23 Employment-projekt valts ut (7 NOW-, 11 Horizon- och 5 Youthstart-projekt). Som exempel på NOW-projekt kan nämnas utbildning av fackligt anställda och av kvinnor i landsbygdsområden samt kompetensutveckling i företagsledning och informationsteknik. Vad gäller Horizon, finns till exempel ett projekt för återanpassning av förståndshandikappade till yrkesförberedande åtgärder och till yrkeslivet, och inom ramen för Youthstart ett program för utbildning i ny teknik baserat på multimediaprodukter. Inom ADAPT har totalt 87 projekt godkänts. Majoriteten av de 83 programmen i Storbritannien avser, i likhet med Employment-programmet, satsningar på utbildning, rådgivning och handledning, och därtill kommer projekt för anpassning av stödstrukturer och system. Samtliga projekt koncentreras på att förstärka de lokala SME:s strukturer och förbättra deras konkurrenskraft. Informationssamhället, distansarbete, skapande av nya arbetstillfällen och flexibel utbildning är de viktigaste ledmotiven. I Nordirland har 4 projekt valts ut, som till exempel gäller införande av metoder för informationsutbyte i SME och en utbildning inom hantverkssektorn som ger en kompetens som uppfyller industrins standarder. För att förbereda den andra ansökningsomgången rörande projektförslag för de båda initiativen Employment och ADAPT 1997 har man arrangerat ett tjugotal sammankomster inom enskilda sektorer och mellan olika sektorer i samarbete med de regionala och sektorspecifika organisationerna, och på så sätt har man kunnat informera de potentiella kandidaterna om initiativens prioriteringar samt om tidsplan och förfaranden. Vad beträffar initiativen för industriell omställning, och i första hand Rechar-programmen, ägnades första halvåret åt att tillsätta övervakningskommittéer och fastställa administrativa bestämmelser för varje regionalt initiativ. Programmen har genomförts utan större svårigheter, och man kan till exempel notera den taktik som tillämpas av regionen North East of England, och som består i att man antar en "handlingsplan" (action plan) och strategiska planer för varje grevskap inom det berörda området. Konver-programmet framskrider tillfredsställande, trots att betalningstakten är något låg. Samma sak gäller RETEX. I fråga om SME-programmen, liksom övriga initiativ, ägnades en del av året åt att tillsätta övervakningskommittéer. Projektanbud infordrades inom ramen för Lowlands- och Wales- initiativen. De brittiska myndigheterna har ännu inte lagt fram något förslag till program för England. Vad beträffar Interreg-programmen slutligen, var 1996 det första hela året för Wales-Irland- programmets genomförande. Det fordrades ett omfattande utvecklingsarbete och rikligt utbyte av erfarenheter för att programmet skulle kunna starta, men alla projekt, utom det som rör transportinfrastrukturer i Irland, är gemensamma, det vill säga både Irland och Wales deltar. Genomförandet av Gibraltar-Marocko-programmet, som godkändes i december 1995, bromsades på grund av svårigheter att konkretisera de administrativa bestämmelserna för genomförandet. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 289 Tabell V-60: Förenade kungariket - Gemenskapsinitiativ 1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner Kostnad totalt Strukturfonds- stod* (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2V(1) Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3W1) ecu) Initiativ (antal program) ADAPT (2) Employment (2) Leader(5) PESCA (1) SME (4) Rechar(8) Konver (1) Résider (3) RETEX (2) URBAN (10) Totalt (38) Interreg/REGEN (5)** PEACE (IJ därav program antagna 1996: Résider England URBAN London (Royal Park) URBAN Wales (Swansea) URBAN Western Scotland (Glasgow Paisley) 650,6 338,1 160,4 84,7 43,0 364. 6 230. 6 1013 787 206,4 2757,7 48. 9 163 11. 7 32,7 286. 6 146,5 667 37,4 20,1 1637 101,9 45,5 36,6 98,8 1. 002,9 223 7,7 5,6 13. 6 17,7 6,8 6,8 14,» 14,9 URBAN Yorkshire and Humberside (Sheffield) URBAN East Midlands (Nottingham) URBAN Greater Manchester, Lancashire and Cheshire (Manchester) URBAN East London and the Lee Valley (Hackney Towers) URBAN West Midlands (Birmingham) URBAN Merseyside (North Huyton, Liverpool, Nethcrton) Totalt (10) Interreg (2)*** • Utanför reserven " Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2. 2. •** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel I. B. 1. Gemenskapsinitiativ. 35. 7 230,7 173 1047 173 20,6 8. 0 8. 0 8. 0 18,7 18,4 10,0 267 0,4 5,6 2. 5 19,0 67 723 1797 19,0 6. 1 5,6 10,0 6,8 5. 6 8,0 6,4 6,4 173 917 727 49,8 667 313 20,1 87. 1 123 427 36,1 897 506,7 19,0 6. 1 5. 6 10,0 6,8 5. 6 8. 0 6,4 6. 4 173 917 25% 34% 100% 84% 100% 53% 12% 93% 99% 90% 5 1% 85% 80% 100% 73% 100% 82% 100% 80% 80% 100% 88% 0. 8 21. 6 14,8 1. 9 0. 1 5. 7 67 9,5 4,0 36,1 1003 93 3. 1 2. 8 5. 0 3. 4 2. 8 4. 0 37 37 8. 6 454 2 73 373 19,6 43 7. 4 43. 6 67 21. 1 18. 1 43,0 2283 9. 5 3. 1 2. 8 5,0 3. 4 2. 8 4,0 37 37 8. 6 45/. 10% 25% 30% 12% 37% 27% 6% 46% 49% 43% 2 3% 43% 40% 50% 37% 50% 41% 50% 40% 40% 50% 44% -2 9 O ~«\_. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 PER MÅL* TABELL 1. 1 : MÅL 1 - GSR 293 miljc Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) Betalningar (perioden 1994-1999) Exklusive överförda och iteruppfbrda anslag Inklusive frigjorda. Överförd» och ateruppfOrda anslag Exklusive Överförda och återuppforda anslag Inklusive Överförda anslag BELGIEN TYSKLAND GREKLAND SPANIEN FRANKRIKE IRLAND ITALIEN NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE PORTUGAL FÖRENADE KUNGARIKET ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU 74,25 40,44 8,00 0,00 122,69 89735 609,47 506,65 27,50 2. 040,97 1. 157,34 116,74 315,93 0,00 1. 590. 01 2. 756,72 1. 160,33 539,48 158,32 4. 614,84 132,83 82,80 81,33 0,00 296. 96 591,86 32170 260,07 871 1. 181,34 1. 640,22 171,47 227,01 0,00 2. 038,70 0,00 0,00 4,80 0,00 4,80 0,00 0,00 4,96 0,00 4,96 1. 833,28 73730 377,03 20,15 2. 967,97 247,21 159,46 91,24 7,97 505,88 15. 369,13 9331,07 3399,40 2. 41630 222,16 74,25 40,44 8,00 0,00 122,69 89735 609,47 506,65 27,50 2. 040,97 1. 15734 116,74 315,93 0,00 1. 590. 01 2. 756,72 1. 16033 539,48 15832 4. 614,84 132,82 82,80 81. 33 0,00 296,95 591,86 32 U0 260,07 8,21 1. 18134 1. 64072 171,47 227,01 0,00 2. 038,70 0,00 0,00 4,80 0,00 4,80 0,00 0,00 4,96 0,00 4,96 1. 833,28 73730 377,03 20,15 2. 967,96 24771 159,46 91,24 7,97 505,88 15. 369,11 9331,05 3399,40 2. 41630 222. 16 59,99 1 28,27 330 0,00 91,77 1713,40 458,46 407,41 15,14 2. 094,42 1743,11 120,43 272,89 9,65 1. 646,08 1. 79932 1730,17 557. 96 229,47 3. 817,12 113,43 77,94 59,84 0,00 25171 336,09 306,01 250,24 8,43 900,76 1. 644,14 122,34 140,42 19,23 1. 926,12 8,00 0,00 3,84 0,00 11,84 5,99 1. 51 5,11 0,00 12,61 1369,29 524,72 315,48 25,08 2. 43437 277,47 153,95 48,64 4,45 484,50 13. 6714)0 8770,43 3. 023,79 2. 06533 311,46 59,99 28,27 330 0,00 91. 77 1713,40 458,46 407,41 15,14 2. 094,42 1743,11 120,43 272,89 9,65 1. 646,08 1. 79932 1730,17 557,96 229,47 3. 817,12 113. 43 77,94 59,84 0,00 251. 21 336,09 306,01 250,24 8,43 900,76 1. 644,14 12234 140,42 19,23 1. 926,12 8,00 0,00 3,84 0,00 11,84 5,99 131 5,11 0,00 12,61 1369,29 524,72 315,48 25,08 2. 43437 277,47 153,95 48,64 4,45 48430 13. 6714)0 8770,43 3. 023,79 2. 06533 311,46 * Budgetposterna B2-1000, B2-1100, B2-1200, B2-1300. 294 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 PER MÅL* TABELL 1. 2: MÅL 2 - GSR Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1996) BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIKE ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE FÖRENADE KUNGARIKET ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT TOTALT ERUF ESF Exklusive Överförda och återuppforda anslag 65,47 16,94 82,41 19,90 3,08 22,98 290,05 94,23 384,28 246,03 131,86 377. 89 594,09 68,00 662,09 193,45 36,90 230. 35 0,00 0,00 0,00 77,02 22,12 99. 14 7,62 3,77 11,40 21,32 0,00 21,32 0,00 0,00 0,00 625,01 188,59 813,60 2. 705. 45 2. 139,95 565,50 Inklusive frigjorda, överförde och återuppforda anslag 61,50 16,94 78. 44 19,70 3,08 22. 78 284,84 94,23 379,07 245,32 131,86 377. 18 587,77 68,00 655,77 177. 12 36. 90 214,02 -1,47 0,00 -1,47 77,02 22,12 99,14 7,62 3,77 11,40 21,32 0,00 21,32 0,00 0,00 0,00 622,03 188,59 810,63 2. 66878 2. 102,78 56530 miljoner ecu Betalningar (perioden 1994-1996) Exklusive överförda och återuppforda anslag Inklusive Överförda analai 10,02 10. 67 20. 69 2,11 1. 57 3,67 126,34 56,40 182,75 46,39 112,87 159. 26 345,36 66,80 412,16 69,33 25. 75 95. 08 0,00 0,29 0,29 21,01 18,28 39,29 7,47 4. 12 11. 59 14,24 0,00 14,24 0,00 0,00 0,00 413,37 158,11 571,49 1 3 1 0 31 1. 055,64 454417 10,02 10,67 20. 69 2. 11 1. 57 3,67 126,34 56,40 182,75 46,39 112,87 159,26 345,36 66,80 412,16 69,33 25,75 95,08 0,00 0,29 0,29 21,01 18. 28 39. 29 7,47 4,12 11. 59 14,24 0,00 14,24 0,00 0,00 0. 00 413. 37 158,11 571. 49 1 3 1 0 31 1. 055,64 4544<7 * Budgetposterna B2-1201, B2-1301. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 PER MÅL' TABELL 1. 3 MÅL 3 - GSR 295 miljoner ecu Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) Exklusive överförda och återuppforda anslag Inklusive frigjorda, Overfordi och ilcnjppfbrda anslag Betalningar (perioden 1994-1999) Exklusive överförda och återuppforda anslag Inklusive överförda anslai BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIKE ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF 94. 80 42,00 94,80 42,00 81,91 40,96 81,91 40,96 512,62 512,62 287. 50 287,50 239. 91 421,59 239,91 421,59 149. 87 149,87 3,40 3,40 272,12 402,88 102,44 3,36 272,12 402,88 102,44 3,36 152,23 152,23 124,62 124,62 65,69 34,99 0,00 65,69 34,99 0,00 71,77 21,10 0. 00 71,77 21. 10 0. 00 FÖRENADE KUNGARIKET ESF 1. 076,80 1. 076. 80 581,69 581,69 TOTALT ESF 2. 793,92 2. 79352 1. 99034 1. 99034 * Budgetpost B2-1302. 296 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 PER MÅL* TABELL 1. 4: MÅL 4 - GSR Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) Exklusive överförda och återuppforda anslag Inklusive frigjorda, överförd! och återuppforda anslag Betalningar (perioden 1994-1999) Exklusive överförda och återuppforda anslag Inklusive överförda anslag miljoner ecu BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIKE ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE TOTALT ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF 11,75 7,00 26,61 49,54 91,68 38,28 037 0,00 0,00 8,77 37,50 27130 11,75 7,00 26,61 49,54 91,68 38,28 037 0,00 0,00 8,77 37,50 27130 5,91 7,68 8. 70 10,02 49,62 19,14 0,25 0,00 3,51 5,50 18,75 129,08 5,91 7,68 8,70 10. 02 49. 62 19,14 0,25 0,00 3,51 5. 50 18,75 129. 08 * Budgetpost B2-13 03. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 PER MÅL* TABELL 1. 5: MÅL 5a Jordbruk - GSR 297 miljoner ecu Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) Exklusive överförda och återuppforda anslag Inklusive frigjorda. överförda och återuppforda anslag Betalningar (perioden 1994-1999) Exklusive överförda och återuppforda anslag Inklusive överförda anslai BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIKE ITALIEN EUGFJ EUGFJ EUGFJ EUGFJ EUGFJ EUGFJ LUXEMBURG EUGFJ NEDERLÄNDERNA EUGFJ ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE EUGFJ EUGFJ EUGFJ FÖRENADE KUNGARIKET EUGFJ 26,80 22,08 26,80 22,08 191. 84 191,84 25,00 25,00 220,66 131,69 431 9,05 75,94 53,32 26,50 15,23 220,66 131,69 431 9,05 75,94 53,32 26,50 15. 23 42,59 22,07 17734 28,74 206,89 41,08 5,21 6,49 77,13 26,60 "27,86 34,01 42. 59 22,07 177,34 28. 74 206,89 41. 08 5 71 6. 49 77,13 26. 60 27,86 34,01 TOTALT EUGFJ 802,43 802,43 696,00 696,00 * Budgetposterna B2-1001,B2-1002. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 INNEHÅLLSFÖRTECKNING INLEDNING A. ÅR 1996 1. Den första rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen 2. Sysselsättningsstöd 3. Programmens genomförande 1996: Rapportens viktigaste punkter B. EN RAPPORT I FORSKNINGENS OCH DEN TEKNISKA INNOVATIONENS TECKEN 1. Bakgrund 2. Strukturfonderna och utvecklingen av regionemas tekniska potential DEL A STRUKTURFONDERNA 1996 KAPITEL I PROGRAMMENS GENOMFÖRANDE A. STRUKTURSTÖD PER MÅL 1. Översikt 1. 1. Genomförandet av målen 1996 1. 2. Är 1996 i programperioden 1994-99 2. Mål loch 6 2. 1. Genomförande av mål 1 och 6 under 1996 2. 2. 1996 i programperioden 1994-99 3. Mål 2 3. 1. Genomförande av mål 2 under 1996 3. 2. 1996 i programperioden 1994-96 3. 3. Förberedelse av perioden 1997-99 4. Mål 3 och 4 4. 1. Genomförandet av mål 3 och 4 1996 4. 2. 1996 i programperioden 1994/95-96/995. 5. Mål 5a 5. 1. Mål 5a jordbruk 5. 2. Mål 5a fiske 6. Mål 5b 6. 1. Genomförande av mål 5b 1996 6. 2. 1996 i programperioden 1994-99 B. ÖVRIGA ÅTGÄRDER 1. Gemenskapsinitiativ 1. 1. Översikt 1. 2. Redovisning per initiativ 2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd 2. 1. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artiklarna 7 och 10 i ERUF-förordningen 2. 2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 6 i ESF-förorclningen 2. 3. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningen 2. 4. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 4 i FTO-förordningen 9 11 11 13 14 18 18 21 23 25 27 27 27 28 30 30 32 34 34 35 37 38 38 40 42 42 45 47 47 48 50 50 50 55 73 73 79 80 81 30 2. Mål 1 och 6 2. 1. Genomförande av mål 1 och 6 under 1996 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Under 1996 antogs de stödformer som återstod att anta, totalt 18 för ett bidrag från stiT_cturfonderna på 1,331 miljarder ecu (77 % från ERUF, 19 % från EUGFJ, 3 % från ESF). Dessa stöd bestod av 11 OP (1 i Grekland, 6 i Spanien, 1 i Irland och 3 i Italien), 4 globala stöd (2 i Spanien och 2 i Italien) och 3 större projekt (Spanien). De utgör bara 1,4 % av de antagna anslagen för perioden 1994-99 och antalet skall jämföras med de programplaneringsdokument som antogs 1995 (26) och i synnerhet 1994, startåret för pågående program (141). Mål 1 och 6 har programlagts genom 6 GSR och 14 SPD. De olika stödformerna uppgår nu till 185 SPD, OP, globala stöd eller större projekt. Vid undersökning av de olika fondemas medverkan finner man följande: • Nästan en fjärdedel av stödformerna (men 29 % av de finansiella anslagen) avser finansiering från tre eller alla fyra strukturfonderna. 14 program finansieras av de fyra fonderna (varav 12 SPD i Belgien, Frankrike, Nederländerna, Finland, Sverige, Förenade kungariket). Dessa 14 program utgör 8 % av samtliga program och den finansiella volymen uppgår till 11 % av stöden. 31 stödåtgärder finansieras av tre fonder (17 % av det totala antalet och 18 % av anslagen). I detta fall är den vanligaste kombinationen för 30 program gemensam finansiering av ERUF, ESF och EUGFJ (endast ett program avser finansiering av ERUF, ESF och FFU. • Å andra sidan finansieras 102 stödåtgärder - 55 % av stödåtgärderna och 43 % av det finansiella stödet - av en enda fond. Detta gäller 60 ERUF-stöd (32 % av totalt 185 stödformer), varav 7 globala stöd och 5 större projekt, 22 OP av ESF, 17 OP av EUGFJ och 3 OP av FFU. • Slutligen finansieras 38 stödåtgärder av två fonder. De utgör 21 % av stödåtgärderna och 28 % av de finansiella anslagen. Det gäller till största delen OP av ERUF och ESF (32), medan de andra har finansierats antingen av ERUF och EUGFJ (4), av ESF och EUGFJ (2) eller av ERUF och FFU (1). De olika åtgärderna har genomförts huvudsakligen regionalt. De regionala stödåtgärderna uppgår till 106 av 185, eller 57 %, och kan presenteras på följande sätt: • SPD utgör 13 % i kontrast till 92 OP, globala stöd eller större projekt inom GSR. • Av de 92 regionala stödåtgärderna inom GSR, genomförs nästan hälften i Spanien (43), men ingen är planerad i Irland. • Om man jämför antalet regionala program med det totala antalet program som genomförs inom varje GSR, finner man att de regionala stödåtgärderna är flest i Tyskland (89 % av GSR), därefter i Spanien (67 %). Dessa två medlemsstater är de enda som genomför mer än hälften av GSR-stödet i regionala program. • Den finansiella volymen av de regionala programmen och ay GSR är i stort densamma, även om den är något mindre än antalet stödåtgärder, 52 % av stöden i GSR genomförs i regionala stödåtgärder. • De medlemsstater där den finansiella volymen för regionalstöd är störst är återigen Tyskland (mer än 92 % av anslagen i GSR) och Spanien (62 %). I två medlemsstater, Grekland och Portugal, är den andel av anslagen som de regionala programmen står för (33 % respektive 18 %) klart mindre än det relativa antalet program inom samtliga program i GSR (41 % i båda fallen). 298 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 PER MÅL* TABELL 1. 6 : MÅL 5a Fiske - GSR Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) Exklusive Överförda och iteruppfbrda anslag Inklusive frigjorda, Överförde och återuppforda anslag Betalningar (perioden 1994-1999) Exklusive Överförda och återuppfOrda anslag Inklusive överförda anslag miljoner ecu BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIKE ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FÖRENADE KUNGARIKET FFU TOTALT FFU 20,42 23,28 12,77 19,89 0,00 0,00 0,00 6,36 0,00 0,00 0,00 29,55 112,27 20,42 23,28 12,77 19,89 0,00 0,00 0,00 636 0,00 0,00 0,00 29. 55 112,27 16,50 0,00 3,88 32,74 0,00 11. 93 0,00 6. 46 0,80 0,00 0,00 8,27 16,50 0,00 3,88 32,74 0,00 11,93 0,00 6. 46 0,80 0,00 0,00 8. 27 80,58 80,58 Budgetpost B2-1101 utom åtgärder enligt artikel 4 i FFU-förordningen. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 PER MÅL* TABELL 1. 7 : MÅL 5b - GSR 299 miljoner ecu Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) Exklusive Överförda ocl återuppforda artslaj Inklusive frigjorda, överförd» och återuppforda anslag Betalningar (perioden 1994-1999) Exklusive Överförda och återuppforda anslag Inklusive överförda anslag 0,00 2,71 4. 16 6,86 0,00 0,00 3,73 3,73 72,65 15,39 99,68 187,71 37,33 9,28 125,69 172,30 127. 16 28. 41 180. 33 335,91 0,00 0,42 33,17 33. 59 0,00 0,00 0. 00 0,00 2,09 0. 25 13,21 15. 56 8,33 13,85 29,45 51,62 15,16 1,11 0,00 16. 27 34,09 12,83 17,99 64,91 64,17 17,76 1,00 82,93 971,38 360,98 102,00 508,40 o,oc 2,01 1,4C 3,47 O. OC 0,14 0,00 0,14 99,21 11,46 101,90 212. 57 33. 49 6. 24 84,67 124. 40 117. 53 37. 01 145. 57 300,20 0,00 0,27 30,89 31. 15 0,00 0,00 0,00 0,00 5,03 0. 38 7,28 12,70 11,17 12. 96 15,20 39. 34 4,46 0,08 3,13 7,67 11,71 <,59 6,34 22,64 53,36 15,38 2,70 71,44 825,72 336,07 90,58 399,07 0,00 2,07 1,40 3. 47 0,00 0,14 0. 00 0. 14 99,21 11. 46 101. 90 212. 57 33,49 6. 24 84,67 124,40 117. 63 37,01 145. 57 300,20 0,00 0,27 30,89 31. 15 0,00 0,00 0,00 0,00 5,03 0. 38 7. 28 12,70 11. 17 12,96 15,20 39,34 4. 46 0,08 3. 13 7,67 11,71 4. 59 6. 34 22,64 53. 36 15. 38 2. 70 71,44 825. 72 336,07 9 0 48 399,07 BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIKE ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE FÖRENADE KUNGARIKET ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT TOTALT ERUF ESF EUGFJ 0,0C 2,7 4,1( 6,86 O. OC 0,00 3,73 3. 73 72,65 15,39 99,68 187,71 37. 33 9,28 125. 69 172,30 127,16 28,41 180,33 335,91 0,00 0,42 33. 17 33. 59 0,00 0,00 0,00 0,00 2. 09 0,25 13,21 15. 56 8,33 13,85 29,45 51,62 15,16 1. 11 0,00 16,27 34,09 12. 83 17,99 64,91 64,17 17,76 1,00 82,93 9 7 U8 360,98 102,00 508,40 C2 Budgetposterna B2-1003, B2-1202, B2-1304. 300 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 PER MÅL* TABELL 1. 8 : MÅL 6 - GSR Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1995-1999) Betalningar (perioden 1995-1999) Exklusive Överförda och återuppforda anslag Inklusive frigjorda, överförd» och återuppforda anslag Exklusive överförda och återuppforda anslag Inklusive Överförda anslag miljoner ecu FINLAND SVERIGE ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU 30,50 13,48 33,20 0,00 77,18 0,00 0,00 11,47 0,00 11,47 88,65 30,50 13,48 44,67 0,00 30,50 13,48 33,20 0,00 77,18 0,00 0,00 11,47 0,00 11,47 88,65 30,50 13,48 44,67 0,00 6,72 7,76 27,64 0,00 42,12 0,00 0,00 9,02 0,00 9,02 51,14 6,72 7,76 36,66 0,00 6,72 7,76 27,64 0,00 42,12 0. 00 0,00 9,02 0,00 9,02 51,14 6,72 7,76 36,66 0,00 Budgetposterna B2-1004, B2-1102, B2-1203, B2-1305. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 301 TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - GEMENSKAPSINITIATIV* Gemenskapsinitiativ Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) miljoner ecu Betalningar (perioden 1994-1999) Exklusive Överförda och Återuppforda anslag Inklusive frigjorda, Exklusive överförda och Inklusive Överförda anslag överförde återuppforda anslag och återuppforda anslag ADAPT Employment Leader PESCA SME Rechar REGIS Konver Résider RETEX URBAN Interreg/PEACE TOTALT ERUF ESF I I ERUF |ESF ERUF ESF EUGFJ 1 ERUF ESF FFU ERUF ESF ERUF ESF ERUF ESF FEOGA IFOP 1 ERUF ESF ERUF ESF 1 ERUF ESF ERUF ESF ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU | 1 1 1 1 222/«! 0,00 222,43 246,70| 3 39 24331 251,68] 99,93 68,64 83,11 130,59 78,25 7,95 44,39 18I. 92| 16738 14,54 119,931 103,771 16,17 157,961 128,27 11,89 17,00 0 30 133. 00J 90,91 42,09 13437| H 8 * 2| 15,75| 154. 43 14231 11,62 215,00| 187^4 27. 06 84759 737,09 70,66 39,38 0/46 222,43 0,00 222,43 263,14 3 39 259,75 251*6 99,93 68,64 83,09 13456 79,05 8,94 46,57 18132 16738 14,54 11933! 103,77! 16,171 157,96 12837 11,89 17,00 0 30 U3,oo| 90,91 42,09 13437 11832 15,75 154,43 14231 11,62 215. 00 18734 27,06 84759 73739 70,66 3938 0,46 86,96 0,00 86,96 17035 1,69 168*6 133*1 50,94 2 5 36 5 7 30 20,64 1,22 235 1656 88,71 83,40 532 61,63 53541 8,08 13555 123,13 5,10 7,03 0 30 95,07 74,02 21,05 7959 70,69 8 39 6731 62,00 531 108,11 96,72 1139 465,19 41836 3031 1650 033 2. 79559 135834 752,10 139,49 45,65 2315,98 1359,14 76953 139/18 47,83 1 5 1 3 32 1. 035*2 379*8 8033 17,09 86,96 0,00 86,96 17035 1*9 168,66 133*1 50,94 2536 5 7 30 20,64 U2 235 1656 88,71 83,40 532 61,63 5 J 54 8,08 13555 123,13 5,10 7,03 0 30 95,07 74,02 21,05 7959 70,69 8 39 6731 62,00 531 108,11 96,72 1139 465,19 41836 3031 1650 033 1 5 1 3 32 1 3 3 5 *2 379*8 8 0 33 17,09 * Budgetposterna B2-1400, B2-1410, B2-1412, B2-1420, B2-1421, B2-1422, B2-1423, B2-1424, B2-1430, B2-1431, B2- 1432, B2-1433, B2-1440, B2-1450, B2-1460, B2-1470 302 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 3 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - ÖVERGÅNGSÅTGÄRDER OCH INNOVATIONSÅTGÄRDER* Medlemsstat Fond Exklusive överförda och Inklusive frigjorda, Exklusive överförda och Inklusive överförda analaf Åtaganden Betalningar miljoner ecu återuppforda anslag överförd! återuppforda anslag och återuppforda anslag 28,54 0,00 27,79 0,49 0 36 7,13 0 30 4 55 0,00 2 38 7 34 131 4,88 0,79 0. 86 2,79 0,00 0,94 0. 54 131 14,46 234 4,78 2,54 4. 90 8 39 0,06 2,46 537 130 25. 141 21. 38 2,68 1,08 0. 00 17,83 130 6 32 9 38 0. 93 0 51 0,00 0. 51 0,00 0. 00 3,18 0,00 1. 75 0 37 1. 17 23,40 0. 04 21,90 134 0,12 4,04 0,90 2,91 0,00 0,24 8 56 5 36 2,68 0,49 0,14 2 35 0,00 0. 55 1. 01 0,78 25,57 17,48 3. 70 2,61 1. 78 17,49 9,53 3,43 3,46 1. 07 24. 36 21,65 2,33 0,01 0. 36 22,90 0. 75 8. 83 12,51 0,80 0 52 0,00 0,52 0,00 0,00 4,46 2,35 1. 19 0,00 0. 92 23,40 0,04 21,90 134 0. 12 4,04 0. 90 2,91 0,00 0. 24 8 56 5 36 2,68 0,49 0. 14 2 35 0,00 0,55 1,01 0. 78 2 5 57 17,48 3,70 2,61 1,78 17,49 9,53 3. 43 3,46 1. 07 2 4 36 21. 65 2. 33 0. 01 0,36 22. 90 0,75 8,83 12,51 0. 80 0 52 0,00 0,52 0,00 0,00 4,46 2 35 1. 19 0,00 0. 92 BELGIEN DANMARK TYSKLAND GREKLAND SPANIEN FRANKRIKE IRLAND ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ - FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU / 2738 0,00 26,53 0,49 0 36 3 38 0 30 0,80 0,00 2 38 431 132 1,95 0,79 0. 86 134 0,00 0,08 0,54 132 1231 234 2,57 2. 55 4. 95 6 36 0,06 034 537 130 23,25 21,38 0,79 1,08 0,00 13,48 130 1,87 9,48 0. 93 0 39 0,00 0,09 0. 00 0,00 1*7 0,00 0 33 0 37 1. 17 * Budgetposterna B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 303 TABELL 3 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - ÖVERGÅNGSÅTGÄRDER OCH INNOVATIONSÅTGÄRDER* (FORTS) M e d l e m s s t at F o nd Exklusive Överförda och Inklusive frigjorda, Exklusive Överförda och Inklusive överförda anslag] Å t a g a n d en B e t a l n i n g ar miljoner e cu återuppforda anslag överförd! återuppforda anslag och återuppforda anslag ÖSTERRIKE PORTUGAL FINLAND SVERIGE FÖRENADE KUNGARIKET GEMENSKAPEN TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU 0 37 035 0,01 0,11 0,00 3,74 0,00 035 1,44 2,04 1*6 035 033 0,59 0,59 136 0 35 0,18 0,00 0. 83 8,67 3,51 0,83 0,43 3. 90 50. 18 50,01 0,17 0. 00 0. 00 161,05 80. 67 36,93 23,03 20,42 1. 12 0 35 0,76 0,11 0. 00 4 37 -0. 18 136 1,44 2,04 2/43 0 35 1,00 0,59 0. 59 3 37 0 35 2 30 0,00 0,83 8 34 3,51 1,16 0,43 3,85 59,62 59,48 0. 17 -0,03 0. 00 19636 89,95 63,20 22,90 20,31 0,49 0,00 0,44 0,06 0. 00 12,48 9,66 0,86 1,14 0,81 0 52 0,00 0,51 0,01 0. 00 1,37 0,00 1,02 0,02 0,14 7,10 3,64 1,54 0 39 1,62 32,62 31,68 0,94 0,00 0,00 188,03 102,93 53,34 22. 97 8,79 0,49 0,00 0. 44 0,06 0. 00 12,48 9,66 0,86 1. 14 0. 81 0 52 0. 00 0. 51 0. 01 0. 00 1. 17 0,00 1,02 0. 02 0. 14 7,10 3,64 1. 54 0,29 1. 62 32,62 31. 68 0. 94 0,00 0. 00 188,03 102,93 53,34 22,97 8. 79 * Budgetposterna B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830. 3os :Y KAEKElifflïli^lfMSâêli^^îli ' - ' FINANSIELLT GENOMFÖRANDE Wt-iSM ^M^k^W^å? Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 PER MÅL' TABELL 1. 1 : MÅL 1 - GSR Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) Betalningar (perioden 1994-1999) Exklusive överförda och åienippförda anslag Inklusive utnyttjade, överförda Exklusive överförda och återuppforda anslag ktklusiw överförd» anslag och återuppforda anslag (1) (2) BELGIEN TYSKLAND GREKLAND SPANEEN FRANKRIKE IRLAND ITALIEN NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE PORTUGAL FÖRENADE KUNGARIKET ÈkUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU 142. 18 65,14 22,00 0,37 229,69 1742,32 1. 775. 98 1. 36835 4650 5. 933,05 4. 30856 801,44 1. 015,12 37,10 6. 16232 8. 123. 91 1826,42 1. 519. 15 462. 78 12. 93236 369,52 268,27 15053 6,30 794,62 1. 340,46 940,51 592. 63 17,41 2. 891,00 3. 658. 36 633,82 704,79 6654 5. 06351 24,30 830 6,70 2,80 42,00 19,96 5,04 8. 76 0. 00 33,76 4. 758,66 1. 533. 39 1. 153,17 72. 16 7. 517,37 548. 45 321. 57 151,15 17,03 1. 03830 42. 637*9 26. 03637 9. 179,78 6. 69235 72839 142. 18 65. 14 22,00 0,37 229,69 2. 742. 32 1. 775. 98 1. 368. 25 4650 5. 933,05 4. 30856 801. 44 1. 015. 12 37,10 6. 162,22 8. 123. 91 2. 826,42 1519. 15 462,78 12. 932,26 36951 26837 15053 6,30 794,61 1. 340,46 94051 592,63 17. 41 2. 891. 00 3. 658. 36 633,82 704,79 6654 5. 063,50 24,30 8. 20 6. 70 2. 80 42,00 19,96 5,04 8,76 0. 00 33,76 4. 758,65 1533. 39 1. 153,17 72. 16 7. 517,37 548,45 32157 151. 15 17,03 1. 038. 20 42. 63737 26. 03635 9. 179,78 6. 69235 728,99 113. 74 40,62 958 0. 19 164. 13 2. 240,46 1. 311. 18 986,08 26,74 4564. 47 3. 090. 88 531,96 791,01 23,89 4. 437,74 5. 381. 87 2. 397,11 1. 22658 338. 69 9. 344,25 22132 179,79 97,49 3,46 502,06 90454 84559 535,70 13,93 2. 299,75 2. 731. 71 30836 392. 06 3531 3. 467,34 19. 44 5,06 539 158 31,47 15. 97 4,03 7. 01 0. 00 27,01 3. 730,38 1. 149,09 735,11 5832 5. 672,80 446. 88 258. 84 101,33 8. 82 815,86 113,74 48. 03 958 0,19 171541 1240,46 1. 311. 18 986,08 26. 74 4. 564. 47 3. 090. 88 531,96 791,01 23. 89 4. 437,74 5. 381,87 1397. 11 1. 249. 04 338. 69 9. 366. 72 221,32 20859 97. 49 3,46 530. 87 90454 845. 77 535. 70 13. 93 2. 299,93 1731,71 322. 6C 392. 06 3531 3. 48159 19,44 5. 06 5. 39 158 31. 47 15. 97 4,03 7,01 0. 00 27. 01 3. 73038 1. 174,90 735,11 58. 22 5. 698. 61 446,88 258. 84 101,33 8,82 815. 86 3152638 18. 897,19 7. 031,63 4. 88733 510,73 31. 42530 18. 89739 7. 10838 4. 90930 510,73 307 miljoner ecu % (2V(D 80% 74% 44% 50% 75% 82% 74% 72% 58% 77% 72% 66% 78% 64% 72% 66% 85% 82% 73% 72% 60% 78% 65% 55% 67% 67% 90% 90% 80% 80% 75% 51% 56% 53% 69% 80% 62% 80% 56% 75% 80% 80% 80% 0% 80% 78% 77% 64% 81% 76% 81% 80% 67% 52% 79% 74% 73% 77% 73% 70% Budgetposterna B2-1000, B2-1100, B2-1200, B2-130O. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 31 Tabell 1-5: Mål 1 - Regionala och tvärregionala program inom samtliga stödåtgärder (i miljoner ecu) SPD Totalt 1 D EL GSR E IRL I P TOTALT Regionala program Antal i % av det totala antalet för må! 1 Bidrag i % av det totala bidraget för mål 1 Tvärregionala program Antal i % av det totala antalet för mål 1 Bidrag i % av det totala bidraget för mål 1 Totalt Antal i % av det totala antalet för mål 1 Bidrag i % av det totala bidraget för mål 1 14 13% 6-36,4 13% 92 87% 42. 086,5 87% 0 0% 0,0 0% 14 8% 6336,4 7% 79 100% 44. 661,4 100% 171 92% 86. 747,9 93% 16 13 43 0 13 7 12. 520,6 4. 510,6 15. 635,4 0,0 6. 836£ 1533,4 2 19 21 11 16 10 1. 160,2 9 3 3 44 9. 7504 5. 672,0 7. 231,1 11. 5133 18 32 64 11 29 17 13. 6803 13. 844,9 25. 435,9 5. 672,0 14. 067,6 14. 046,7 106 57% 48. 422,9 52% 79 43% 44. 661,4 48% 185 100% 93. 0843 100% «o% 60% HH IH _ _• l l hl -i o% -I—~B_B__i————al |_JH_H | HMHL_+_ IRL. , I I Antal I Bidrag År 1996 har framför allt varit ett år då programmen har genomförts på faltet3. Detta genomförande har för nästan hälften av stödåtgärderna (totalt 86, dvs. 46 %) medfört ändringar i programmen. Dessa ändringar är huvudsakligen av tre slag. De har till största delen gällt finansiella omprogrammeringar av stödåtgärderna (i 86 % av fallen). De har även i 37 % av fallen rört ekonomiska beslut, ibland om ökning av stödet från fonderna, oftast överföringar mellan de olika fonderna och indexering av finansieringsbeloppen. De har slutligen i en tredjedel av fallen gällt ändringar i programmen, som insatser, utan att nödvändigtvis ändra programmens anpassning av planerade åtgärder eller prioriteringar eller inriktningar. Tio av de tretton stödberättigade medlemsstaterna4 har berörts av dessa ändringar, varav 10 % gäller program som har ändrats flera gånger5. Främjande av teknisk innovation i regioner som omfattas av mål 1 och 6: Stödet till den tekniska utvecklingen får ökande betydelse jämfört med perioden 1989-93. Det har mer än dubblerats i de regioner och länder som omfattas av mål 1 och uppgår till 7 % av samtliga gemenskapsstöd (2,5 % av gemenskapens bidrag mellan 1989 och 1993). Denna ökning beror delvis på att mål 1 omfattar nya regioner, som har avsevärt högre utgifter för FoU än de ursprungliga regionerna, men även på en påtaglig ökning av stödet i de senare, särskilt i Italien, Irland och Grekland. Allmänna tendenser som framträder är ett ökat deltagande från den privata sektorn, vilket avspeglar en inriktning som går mer mot efterfrågan på innovation och teknik, vissa regioners antagande av strategier för teknisk utveckling, en åtgärd som först uppmuntrades av kommissionen i pilotprojekten, och slutligen en relativ ökning av stödet från ESF. I programmen för mål 1 prioriteras FoTU men det ges även utrymme åt telekommunikationer(l 5 %). Den vikt som ges åt åtgärder för FoTU varierar mellan medlemsstaterna. Följande slags åtgärder finansieras: • Infrastruktur (uppförande och omlokalisering av forskningscentrer, universitetslaboratorier och centrer för spridning av resultat) och stöd till det vetenskapliga och teknologiska systemet (projekt för FoTU och innovation, för inhämtande och spridning av sakkunskap). Generellt avser stödåtgärderna mindre skapande av nya infrastrukturer än utnyttjande av de infrastrukturer som finansierats under föregående period. • Stöd till industrin (bidrag och lån för framtagande av nya produkter och metoder samt överföring av teknik; tjänster, standardisering och teknisk revision; inrättande och förstärkning av centrer för innovation 3 För närmare beskrivning se kapitel V Sammai_tällning per medlemsstat. 4 De nederländska, österrikiska och svenska SPD har inte ändrats. 5 Fem program har ändrats två gånger (Sachsen-Anhalt - ekonomisk utveckling, Irland Basilicata, Sicilien, Nordirland) och ett program har ändrats tre gånger. lokal utveckling, 505 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 PER MÅL* TABELL 1. 2: MÅL 2- GSR Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1996) Betalningar (perioden 1994-1996) Exklusive överförd» och ileruppförd» anslag Inkluiive utnyttjade. överförd» Exklusive överförd* och återuppRMa anslag Inklusive överfärd» anslag och iteruppfSrda anslag (1) (2) miljoner ecu % (2V(1) BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIKE IT ALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE FÖRENADE KUNGARIKET ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT ERUF ESF TOTALT TOTALT ERUF ESF 114. 59 25,35 139. 94 44,74 8,53 53. 27 488. 10 183,03 671,13 791,13 245,97 1. 037. 10 1. 345. 77 220,71 1. 566,48 432. 74 97,56 530. 30 6,03 1. 94 7. 97 143. 97 60. 18 204,15 46. 53 19,01 65. 55 46,12 6,30 52,42 83. 22 2246 105,78 1. 52843 535,12 2. 063,65 6. 497,73 5. 071/47 1. 426,26 110. 62 29. 98 140,60 4444 843 53. 07 482,89 183,03 665. 92 790. 42 245,97 1. 03649 1. 339,46 220,71 1. 560,16 416,41 9746 513. 97 4. 56 1. 94 640 143. 97 60,18 204. 15 46. 53 19,01 6545 46,12 6,30 52. 42 83. 22 22. 56 105,78 1425,56 535,12 1060. 68 6. 46549 5. 03440 1. 43039 34. 41 1 33 47. 69 19. 87 3. 79 23. 67 230,83 102,25 333. 09 44205 164,97 607,21 671. 80 160. 71 83242 188. 98 56. 08 245. 06 3,01 4. 28 54. 48 37. 31 91. 80 21,27 11,74 33,01 26,64 3,15 29,79 26,78 11. 28 38. 06 711,03 371. 79 1. 082. 82 3468,98 2v(3146 937^2 34,41 1549 50,00 19. 87 3. 79 23. 67 230,83 108. 85 339. 68 442. 25 164. 97 607. 21 671,80 163. 65 835,46 188,98 56,08 245. 06 3,01 1,26 4 ^8 54,48 37,31 91. 80 21. 27 11. 74 33. 01 26,64 3. 15 29. 79 26. 78 11,28 38,06 711,03 379. 31 1. 090. 34 3 J 8 8 45 2. 43146 956,99 31% 5 2* 36% 45% 44% 45% 48% 59% 51% 56% 67% 59% 50% 74% 54% 45% 57% 48% 66% 65% 66% 38% 62% 45% 46% 62% 50% 58% 50% 57% 32% 50% 36% 47% 71% 53% 52% 48% 67% Budgetposterna B2-1201, B2-1301. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 PER MÅL* TABELL 1J MÅL 3- GSR Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) Betalningar (perioden 19941999) Exklusive överförda och återuppforda anslag Inklusive utnyttjade, överförd» Exklusive överförda och återuppforda anslag Inklusive överförd» anslag och återuppforda anslag (I) (2) 309 miljoner ecu % (2y(i) BELGD2N DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIKE ITALKEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE FÖRENADE KUNGARIKET TOTALT ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF 192,56 127,00 192,56 127,00 820,40 820,40 66640 66640 1. 199,99 1. 199. 99 350. 34 350. 34 9,86 434,50 129,75 95,32 73,00 9,86 43440 129,75 95. 32 73. 00 14834 88,46 513,77 516. 66 90646 202,67 8. 45 377,93 103,80 51,26 3640 156. 42 81% 115. 19 91% 521. 77 64% 516,66 78% 90646 76% 202,67 58% 8. 95 91% 377,93 87% 103,80 80% 51,26 54% 36,40 50% 2. 051. 80 2. 051,80 1. 400. 26 1. 40006 68% 6. 151,03 6. 151,03 4454,66 4J97. 97 71% Budgetpost B2-1302. 310 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 PER MÅL' TABELL 1. 4: MÅL 4- GSR Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999). Betalningar (perioden 1994-1999) miljoner ecu (2V(1) Exklusive överförda och ttenippförd» anslag Inklusive utnyttjade, överförda Exklusive överförda och återuppforda anslag Inklusive överförda anslag och Itcruppförd* anslag (1) m BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIKE ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE TOTALT ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF 16,38 13,00 5602 167,64 187,07 98,90 0. 90 2203 11,70 23,60 3740 16. 38 13. 00 56. 22 167,64 187,07 98. 90 0. 90 22,23 11,70 23,60 3740 803 10,68 2341 75,85 9742 49,45 0 49 11,12 9 46 12. 92 18,75 8. 23 50% 10. 68 82% 2341 42% 75,85 45% 97. 32 52% 49,45 50% 049 66% 11,12 50% 9. 36 80% 12,92 55% 18. 75 50% 63543 635,13 317,76 317,76 50% Budgetpost B2-1303. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 PER MÅL* TABELL 1. 5: MÅL 5a Jordbruk - GSR Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) Betalningar (perioden 1994-1999) Exklusive överförda och återuppforda anslag Inklusive utnyttjade, överförda Exklusive överförda och återuppforda anslag Inklusive överförda anslag och återuppforda anslag (1) (2) 311 miljoner ecu % (2y(D BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIKE ITALIEN LUXEMBURG EUGFJ EUGFJ EUGFJ EUGFJ EUGFJ EUGFJ EUGFJ NEDERLÄNDERNA EUGFJ ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE EUGFJ EUGFJ EUGFJ FÖRENADE KUNGARIKET EUGFJ 79,83 60,75 51446 102. 41 73949 249. 16 1643 3442 137. 44 114,74 40O2 100. 40 79,83 60,75 59,10 4106 59,10 74% 4106 68% 51446 387. 16 387,16 75% 102,41 739,39 249,16 1643 34,32 137. 44 114,74 40,22 100,40 8445 449,86 99,81 1048 18,64 8445 83% 449,86 61% 99,81 40% 1048 64% 18. 64 54% 107. 88 107,88 78% 5741 34,72 75,74 5741 50% 34,72 86% 75,74 75% TOTALT EUGFJ 2. 189,75 2. 189,75 1-426,60 1. 426,60 65% * Budgetposterna B2-1001, B2-1002 (dvs ej medräknat budgetposterna B2-l(XX)-Stnikturåtgärder direkt relaterade till marknadspolitik (1994 enbart - 43,65 miljoner ecu i anslag och 43,65 miljoner ecu i betalningar), inte heller ersättningar enligt förordning (EEG) nr 2328/91 för är 1993 (356,6 miljoner ecu i åtaganden och 417,02 miljoner ecu i betalningar). 312 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 PER MÅL* TABELL 1. 6 : MÅL 5a Fiske - GSR Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) Betalningar (perioden 1994-1999) Exklusive överförda och återuppforda anslag Inklusive utnyttjade, överförda Exklusive överförda och återuppforda anslag taklusive överförd» anslag % (2yu) och återuppforda anslag (1) (2) miljoner ecu BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIKE ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FFU FÖRENADE KUNGARIKET FFU 2440 69,87 37,64 59,72 6307 44,77 1,10 1542 2,00 23,00 40,00 44. 33 2440 69,87 37. 64 59,72 63. 27 44,77 1. 10 1542 2,00 23,00 40. 00 44. 33 19. 83 3009 20,02 42. 71 41,13 23. 13 0. 11 12. 66 1,00 6,90 12,00 20,10 19. 83 81% 30,29 43% 20,02 53% 4Z71 72% 41,13 65% 23,13 52% 0. 11 10% 12. 66 82% 1. 00 50% 6. 90 30% 12. 00 30% 20,10 45% TOTALT FFU 425,72 425,72 229^6 229,86 54% * Budgetpost B2-1101 utom åtgärder enligt artikel 4 i FFU-förordningen Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 PER MÅL' TABELL 1. 7 : MÅL 5b - GSR Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1994-1999) Betalningar (perioden 1994-1999) Exklusive överförd» och återuppfönla anslag Inklusive utnyttjade, överförd» Exklusive överförda och återuppforda anslag Inklusive överförd» anslag och återuppforda anslag (1) (2) BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIKE ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE FINLAND SVERIGE FÖRENADE KUNGARIKET ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT ERUF ESF EUGFJ TOTALT TOTALT ERUF ESF EUGFJ 4,82 4,25 6. 95 16,03 5,93 109 640 1341 171,69 42,84 234,92 449,45 81. 97 2247 229,84 334. 39 284,28 93,12 331,69 709. 09 43. 86 14,78 81,95 14049 0,43 0,11 0. 30 0,84 16. 11 2,46 2248 41. 16 41,67 2743 60. 75 129,95 31,19 609 11. 60 49. 08 34,09 12,83 17,99 64. 91 130,54 5403 18,86 203. 63 2. 152,63 84648 28241 1. 023,74 4,82 4. 25 6,95 16,03 5. 93 1,29 6. 30 1341 171. 69 42,84 234. 92 449,45 81,97 22,57 229. 84 334,39 284,28 93,12 331. 69 709,09 43. 86 14,78 81,95 140. 59 0. 43 0. 11 0,30 0,84 16. 11 2,46 22. 58 41,16 41. 67 27,53 60. 75 129,95 31. 19 6. 29 11,60 49. 08 34,09 12. 83 17,99 64. 91 130,54 54,23 18. 86 203,63 2. 152,63 84648 28241 1. 023,74 2. 41 2,85 2. 79 8,05 3,74 0,78 109 5. 80 13943 26,90 18044 346,77 6901 13,44 160,19 242. 84 201,44 72. 70 233. 99 508. 14 21. 93 7. 44 5508 84,65 001 0,05 0,15 0. 42 12,44 1,49 1143 2505 27. 84 1930 30. 85 7840 1204 2. 67 8. 69 23. 61 11,71 4 49 644 22. 64 90,84 38,41 11,63 140,88 1. 48748 59345 19145 702,88 Z41 2. 85 2. 79 8. 05 3. 74 0. 78 109 5^0 13943 26. 90 180. 34 346,77 69. 21 13,44 160,19 242,84 201,44 72. 70 233. 99 508,14 21. 93 7,44 55. 28 84. 65 0. 21 0. 05 0. 15 0,42 12,44 1,49 11. 33 2505 27. 84 19. 80 30,85 7840 12. 24 2. 67 8,69 23. 61 11,71 449 6. 34 22,64 90,84 38,41 11,63 140. 88 1. 48748 59345 191,15 702,88 313 miljoner ecu % (2y(D 50% 67% 40% 50% 63% 61% 20% 43% 81% 63% 77% 77% 84% 60% 70% 73% 71% 78% 71% 72% 50% 50% 67% 60% 50% 50% 50% 50% 77% 60% 50% 61% 67% 72% 51% 60% 39% 42% 75% 48% 34% 36% 35% 35% 70% 71% 62% 69% 69% 70% 68% 69% Budgetposterna B2-1003, B2-1202, B2-1304. 314 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1995-1996 PER MÅL' TABELL 1. 8 : MÅL 6 - GSR Medlemsstat Fond Åtaganden (perioden 1995-1999) Betalningar (perioden 1995-1999) Exklusive överförda och återuppforda anslag Inklusive utnyttjade, överförda Exklusive överförda och återuppforda anslag Inklusive överförd» anslag och återuppforda anslag (1) (2) FINLAND SVERIGE ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU TOTALT TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU 52. 90 3448 70,00 0. 70 158. 18 21,86 11,39 22. 41 0,73 56,39 21447 74,76 45,97 92/41 1/43 52. 90 3448 70,00 0,70 158,18 21,86 11. 39 22,41 0,73 56,39 21447 74,76 45,97 92/41 ly43 17,92 1841 46,04 0 J5 82,62 10. 93 5,70 14,49 0 47 31. 48 11440 2845 24,01 6043 0,72 17,92 18. 31 46. 04 0. 35 82. 62 10,93 5,70 14. 49 0,37 31. 48 114,10 2835 24,01 6043 0,72 miljoner ecu (2y(D i4% 53% 66% 50% 52% 50% 50% 65% 50% 56% 53% 39% 52% 65% 65% * Budgetposterna B2-1004, B2-1102, B2-1203, B2-1305. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 315 TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFORANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATIV* TABELL 2. 1 : ÖVERGRIPANDE GENOMFÖRANDE Gemenskapsinitiativ Åtaganden (perloden 1994-1999) Betalningar (perioden 1994-1999) Exklusive Överförda och Inklusive utnyttjade, Exklusive överförda och Inklusive överförda återuppforda anslag OverfOrda återuppforda anslag aasiag och återuppforda anslag (1) J_L miljoner ecu % (2)/(l) ADAPT EMPLOYMENT LEADER PESCA SME RECHAR ' ERUF ESF ERUF ESF ERUF ESF EUGFJ ERUF ESF FFU ! ERUF ESF ! JERUF IESF REGIS ! ERUF ESF EUGFJ FFU KONVER 1 RESIDER RETEX URBAN INTERREG/PEACE TOTALT ERUF ESF ERUF ESF | ERUF |ESF ERUF ESF ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU 530,09 10,04 520,05 55547| 9 49 545,98 693,04 316,95 71,-60 304,48 18244 84,80 8,91 88,83 379,25 350,77 28,48 291. 60J 252,43 39,17 194,73| 165,04 11,89 17,00 0,80 371,22 318,48 52,75 29347 26646 27,01 31945 30549 13,96 350,90| 30945 41,35 1. 221,19 1. 08646 86,37 47,66 0,60 5. 383,04 3. 476,16 1. 44741 369,15 90,23 530,09 10,04 520,05 572,01 9 49 562,42 720,42 326,75 74,40 319,26 187,66 85,60 9,90 92,16 385,45 356,97 28,48 292,46 253,29 39,17 216,78 187,09 11,89 17,00 0,80 371,22 318,48 52,75 311,47 281,06 30,41 31945 30549 13,96 372,37 321,07 51,29 1. 432,90 1. 29041 88,55 53,45 0,60 5. 712,38 3. 745,84 1. 483,27 389,71 93,56 23948 5,02 23446 32448 4 49 319,99 26642 113,66 2 8 04 124,41 3 7 30 4 40 3 44 29,97 156,42 144,14 1208 136^0 11701 1948 15747 145,15 5,10 7,03 0 ^0 182,40 156,03 2647 15739 14346 1432 14341 13643 6,98 161,83 14340 1 8 43 70345 644,02 38,06 21,16 0 40 23948 5,02 23446 32448 4,59 319,99 26642 113,66 28,24 124,41 37,80 4 40 3 44 29,97 156,42 144,14 12,28 137,23 117,64 19,58 15747 145,15 5,10 7,03 0 40 182,40 156,03 26,37 157,89 14346 14,52 14341 13643 6,98 166,25 14340 22,95 706,62 644,02 39,08 23,22 0 40 2. 668,06 1. 75742 72747 152,60 3047 2. 673,98 1. 757,75 733,01 154,66 30,57 45% 50% 45% 57% 48% 57% 37% 3 3% 38% 39% 20% 5% 34% 3 3% 4 1% 40% 4 3% 47% 46% 50% 73% 78% 43% 4 1% 38% 49% 49% 50% 5 1% 5 1% 48% 45% 45% 50% 45% 45% 45% 49% 50% 44% 43% 50% 47% 47% 49% 40% 33% Budgetposterna B2-140O, B2-1410. B2-1412, B2-1420, B2-1421, B2-1422, B2-1423, B2-1424, B2-1430, B2-1431, B2- 1432, B2-1433, B2-I440, B2-1450, B2-1460, B2-1470. 316 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFORANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATIV TABELL 2. 2 : GENOMFÖRANDE PER MEDLEMSSTAT OCH PER PROGRAM Strukturfond Åtaganden Åtaganden Betalningar Betalningar 1996 1994-1996 1996 1994-1996 (3) (3VU) 2393« 1 7 *1 Gemenskapsinitiativ (antal program) A D A P T 0 7) Belgien Flandern Vallonien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungariket Storbritannien Nordirland EMPLOYMENT(17) Belgien Flandern Vallonien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederllndema Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungariket Storbritannien Nordirland LEADER (102) Danmark Tyskland Baden-WUrtemberg Niedersachsen Bayern Berlin (ött) Brandenburg Hciicnn Mccklenburg-Wesl-Pommem Nordrhein-Westfalen Rheinland-Pfali Saarland Sachsen Sachsen-Anhalt Schleswig-Holstein Thliringen Nätverk stöd O) (2) (2yo) 1. 444,871 222,431 530,091 37% 31,20 14,96 1604 2 9 40 228. 80 30,10 256. 40 249,70 21,20 190,00 0 40 5 7 45 1147 21,00 19,70 11. 25 286,60 28340 3,10 1. 524,1 a 32,10 12,21 19,89 10,56 156,80 64. 40 386. 60 14640 76,10 348,70 0 40 42. 44 23. 01 40,30 29,15 20. 69 146. 30 134,60 11,90 1. 311. 861 8. 16 177,43 5,68 18. 84 43,05 0,24 18,83 6 20 15. 56 3 44 8 45 1,82 18,01 15,56 6,64 13,92 1,00 2541 1240 13. 20 24. 19 33. 77 20. 27 33. 69 O. O0 3. 4É 45. 60 0,25 0. 0C 0. 0G 17,01 0,0C 0. 0C 18. 68 15,89 2,79 263,14 10. 41 10,41 0. 0C 8,95 26. 84 4 49 56. 05 27J1 21,73 82,69 0,00 2. 21 0,00 3. 92 0. 00 0. 00 18. 44 17. 43 1,02 251,661 6 43 15,89 O. OC 0,63 0. 0C 0. 00 1. 62 041 040 O. OO 0. 0C 0. 61 0,00 3,93 6,64 0,« 1. 0C 31O0 14,96 16. 24 2940 76. 69 27,41 81. 79 46. 94 7. 35 81,70 0. 30 1141 1147 21. 00 19. 70 11,25 72,17 69,07 3. 10 572,01 32. 10) 12,21 19. 89 10. 56 49. 98 12. 62 114,67 49. 58 29,34 134. 16 0. 30 6,45 23. 01 9. 58 29,15 20,69 49,80 37,90 11,90 720,42) 6. 53 140. 46 5,67 18. 84 6,08 0. 24 18,83 6. 20 1546 3. 54 8. 55 1. 82 18. 01 15. 56 6. 64 13,9: ),92 1,00 1 100% 100* 100% 100% 34% 91% 32% 19% 35% 43% 100% 20% 100% 100% 100% 100% 25% 24% 100% 3*% 100% 100% 100% 100% 32% 20% 30% 34% 39% 38% 100% 15% 100% 24% 100% 100% 34% 28% 100% 48% 80% 79% 100% 100% 14% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% •«. »«l 641 3,16 345 6,20 1709 432 18,70 0. 00 4,00 23,08 0. 06 0. 00 0. 00 441 101 0,00 0. 77 0,00 0,77 946 4,49 437 8 35 38. 75 8 49 42. 75 23,47 5. 95 41. 13 0,09 5,76 5. 79 640 935 5. 63 2742 2649 0. 93 1704S 3144« 5O0 5 00 0,00 2 J7 29,47 244 3543 1547 1345 41,91 0,00 l. ll 0. 00 2. 14 0. 00 0. 00 2148 21. 27 040 13331 1,96 14. 25 0,00 0,19 0,00 0,00 6,08 0,14 0,08 0. 00 0,00 0. 18 0. 00 5. 02 1. 99 0. 17 0,40 16,05 6. 11 9,95 3. 17 41. 04 645 64. 64 26. 7C 16,95 67,64 0,15 303 1141 4. 97 1448 10. 35 3706 3141 5,75 26*43 1. 96 53,07 1,70 5. 65 3,04 0,07 1140 136 4. 67 1. 06 247 045 5/40 8. 63 1,99 4,18 0,40 30% 30% 30% 30% 17% 28% 17% 9% 28% 22% 30% 10% 50% 30% 50% 50% 10% 9% 30% 21% 50% 50% 50% 30% 26% 10% 17% 18% 22% 19% 50% 8% 50% 12% 50% 50% 25% 23% 48% 18% 24% 30% 30% 30% 7% 30% 60% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 55% 30% 30% 40% Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 317 TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATIV TABELL 2. 2 : GENOMFÖRANDE PER MEDLEMSSTAT OCH PER PROGRAM (forts) Gemenskapsinitiativ (antal program) Grekland Spanien Andalusien Aragonien Asturien Balearerna Kanarieöarna Kantabrien Castilla-La-Mancha Caslilla-Leôn Katalonien Extremadura Galicien Rioja Madrid Murcia Navarra Baskien Valencia Frankrike Alsace Aquitaine Auvergne Basse-Normandie Bourgogne Bretagne Centre Champagne -A rdenne Korsika Douai, Valenciennes. Franche-Comté Haute -Normandie Languedoc-Roussillon Limousin Lorraine Midi-Pyrénées Pays-de-la-Loire Poitou-Charentes Provence-Alpes-Côle d'Azur Rhône-Alpes Irland Italien Abruzzerna BasUicata Bolzano Kalabrien Kampanien Emilia-Romagna Friuli-Veneto Giulia Lazio Ligurien Lombardiet Marche Molisa Umbrien Piemonte Apulien Sardinien Strukturfond Åtaganden Åtaganden B e U l n i n g ar Betalningar stöd (1) 148. 00 354,79 68. 81 27,48 13. 00 3. 13 1243 6,41 41. 00 53,50 13. 62 24,00 43. 80 338 3. 60 942 4. 81 2,47 23,63 190,00 3. 67 17. 23 12,78 10,13 843 14,09 6,42 2. 24 3. 05 2. 04 5. 78 032 14. 39 15,04 7,44 22,03 908 933 12. 06 13,15 67,92 288,72 15,97 19. 55 430 23,15 25,82 645 4,90 16,34 3. 95 443 8,45 935 8. 41 9,25 26. 60 32. 37 1996 1994-1996 1996 1994-1996 (2) om) 15% 34% 15% 100% 100% 100% 17% 16% 12% 19% 16% 100% 8% 100% 100% 19% 100% 100% 15% 99% 88% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 39% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 11% 27% 96% 12% 100% 30% 14% 27% 30% 22% 100% 100% 13% 3% 19% 13% 25% 3% 2246 121,62 1042 27,48 13. 00 3,13 2. 07 1,06 4,92 10. 0C 2. 25 24,00 340 3,68 3,60 1,79 4,81 2,47 344 188,29 3. 22 1703 12,78 10. 13 842 14,09 6,42 204 3,05 0,79 5,78 0. 82 14,39 15,04 7. 44 22. 03 908 9. 83 12. 06 13. 15 740 77. 91 15,36 248 4. 80 6,95 344 1. 74 1,47 347 3. 95 443 l. ll 007 148 103 648 1. 09 0,00 942 0,47 34C 0. 48 0. 06 0,23 0,09 0. 45 0. 41 0. 13 146 0. 6C 0,25 0. 24 0. 05 0. 64 0,16 0,42 92,73 3. 22 2,17 0. 82 1,01 1. 05 9,83 6. 42 2. 24 O. OC 0,79 0. 81 0. 82 1,44 044 7,44 22,03 9,28 1. 82 7,84 13. 15 O. OC 49,29 943 0. 6C 04^ 0,99 0,77 1. 05 1,17 347 3,95 443 l. ll 0,27 148 1. 23 044 042 030 933 003 3,74 1. 45 033 0. 11 0. 04 002 000 036 231 040 0. 07 037 0. 03 0,19 0,05 001 45. 60 1. 61 3. 92 138 2,74 140 2. 95 1. 93 0. 67 0,42 004 004 004 3. 42 143 3,18 6. 61 4. 64 1. 78 245 3. 95 0. 00 22,30 4. 67 043 0. 16 040 048 043 048 0,94 1,61 139 046 0,13 032 0. 61 007 006 (3) 1108 44. 69 5. 16 804 3. 90 105 1. 04 043 2. 46 5,00 1. 12 7O0 1. 75 1. 10 1,08 0. 90 1. 44 0,74 1. 77 61. 13 1,61 5,17 4. 02 304 231 403 1. 93 037 0. 97 004 1. 73 004 442 435 3. 18 631 434 341 332 3. 95 3. 75 3609 738 1. 19 233 338 1. 77 037 0. 74 0. 94 1. 61 139 046 0. 13 032 031 309 044 om) 8% 13% 8% 30% 30% 40% 8% 8% 6% 9% 8% 30% 4% 30% 30% 9% 30% 30% 7% 32% 44% 30% 31% 32% 33% 30% 30% 30% 32% 12% 30% 30% 30% 31% 43% 30% 50% 34% 30% 30% 6% 13% 48% 6% 42% 15% 7% 14% 15% 6% 41% 42% 7% 1% 7% 7% 12% 2% 32 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 och tekniköverföring; stöd till deltagande i det fjärde ramprogrammet för forskning. • Samarbete mellan de olika aktörerna inom teknisk utveckling (företag, särskilt små och medelstora företag, teknikcentrer, universitet, etc. ) och tekniköverföring. • Utbildningsinsatser (utbildning över universitetsnivå, utbildning av forskare, utbildning i förvaltning av forskning/teknologi). Inom telekommunikation avser stöden huvudsakligen bastjänster och -infrastrukturer, där skillnaderna är stora mellan mål 1-regionerna och resten av unionen, och som är en förutsättning för utveckling av informationstekniken i dessa regioner. Det rör digitalisering, modernisering och utökning av näten. De planerade utgifterna för dessa avancerade tjänster omfattar • att underlätta tillträdet till dessa tjänster för företagen, • utökning av ISDN-nätet (Spanien, Portugal, Italien och Grekland) och fiberoptikbanden, • utökning av GSM-täckningen (Spanien, Italien och Irland) och utveckling av tjänster för telekommunikation via satellit (Italien). Få åtgärder berör tclematiktillämpningarna direkt. De hänger ihop med projekt inom offentlig förvaltning (Grekland och Portugal), hälsovård (Grekland och Spanien), utbildning (Frankrike, Grekland, Förenade kungadömet och Spanien) eller elektronisk handel (Italien). Vid en jämförelse av de olika medlemsstaterna framkommer fyra situationer. Vissa medlemsstater (Nederländerna, Tyskland och Frankrike) avsätter inte gemenskapens anslag till telekommunikation, utan till FoTU, i en utsträckning som motsvarar eller överstiger genomsnittet för mål 1. Andra (Spanien, Grekland och Portugal) gör omvända prioriteringar, dvs. en stor andel av anslagen avsätts till telekommunikation och investeringar i FoTU ligger under genomsnittet för mål 1. De andra medlemsstaterna har däremot planerat att använda gemenskapens anslag till båda områdena, men en del (Belgien, Irland och Förenade kungariket) prioriterar FoTU mer än genomsnittet, medan deras investeringar i telekommunikation ligger under genomsnittet för mål 1. Italien gör sig bemärkt genom högre investeringar än genomsnittet både i FoTU och telekommunikation. Tabell 1-6: Mål 1 och 6 och teknisk utveckling, 1994-99 (i miljoner ecu) Totalt % ERUF ESF Strukturfonder EUGFJ+ FFU Totalt % Offentliga sektorn Privata sektorn Totalt % Medlemsstater FoTU (l) Telekommunikationer (2) Telematik (3) TOTALT (1). (2), (3). (4). ( 5 ): Se anmärkningar Ull tabell 1-4 (kapitel 1) 9. 136,4 3. 498,4 183,7 11. 873,6 77% 29% 2% 100% 3. 632,2 1. 303,0 82,0 5. 0174 1. 062,5 31,5 10,8 1. 104,8 328,9 0,0 0,0 328,9 5. 023,7 1. 334,5 92,9 6. 451,1 78% (4) 2 1% (4) l % «) 54% 2599,4 1340,9 67,6 4. 007,9 1513,5 822,9 36,0 2. 372,5 4. 112,9 2. 163,8 103,6 6. 3804 64% (5) 34% (5) 2% (5) 54% Mål 6-regionerna utmärker sig genom det utrymme som ges åt informationssamhället i SPD. Sverige och Finland har ett sätt att gripa sig an informationssamhället i sin helhet som gör att de inte bara avsätter en större del av disponibla medel till åtgärder med anknytning till informationssamhället, utan också koncentrerar sina ansträngningar på att förbättra villkoren för efterfrågan genom att förbättra de anställdas tekniska kunskaper, ge skolorna de nödvändiga förbindelserna och utveckla lämpliga tjänster och tillämpningar. Den generella prioriteringen yttrar sig i utvecklingsåtgärder för informationsteknologi, FoTU och utbildning, men även i sådana åtgärder som avser företagens konkurrenskraft (genom tillgång till nya program och informationsnät) och sådana som avser att avhjälpa dessa regioners isolering (utveckling av de offentliga tjänsterna, hälsovården och den regionala identiteten genom informationstekniken). 2. 2. 1996 i programperioden 1994-99 Tabell 1-7: Mål I och 6-1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) B 740,1 * 229. 7 31% 171,5 23% 1 D 13. 680. 9" 5. 933,1 43% 4 564. 5 33% 18 EL 13. 844,9" 6. 127. 6 44% 4. 403,1 32% 32 E 25. 435,9" 12. 987,3 51% 9. 403,6 37% 64 F 2. 199. 4' 794,6 36% 537. 9 24% 6 IKL 5. 672. 0 " 2. 861. 5 50% 2. 270,4 40% 11 1 14. 0680" 5. 063. 5 36% 3. 481,6 25% 29 NL 150,0* 42. 0 28% 31. 5 21% 1 A 165. 6* 333 20% 27. 0 16% 1 r 14. 0474 " 7. 517,4 54% 5. 698,7 41% 17 FIN 459,9 * 15(0 34% 82. 6 18% 1 S 252,0* 56. 4 22% 314 12% 1 UK 2. 369,4 * 1. 038. 2 44% 815. 9 34% 3 TataH 93. 015,7 42. 843,2 46% 31. 519,8 34% 18! Bidrag Atagaadea 1 % av bidraget Betalaiagar 1 % ar bidraget Aatal åtgärder— * Programplanering SPD ** Prognmpunering QSR •••OP. SPD. OS. SP 575 Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATIV TABELL 2. 2 : GENOMFÖRANDE PER MEDLEMSSTAT OCH PER PROGRAM (forts) Gemenskaps! nltiatjir (antal program) Strukturfond Åtaganden Åtaganden Betalningar Betalningar stöd (1) 1996 1994-1996 1996 1994-1996 (2) dW) (3) (3VU) Sicilien Toscana Trenio Aosta Veneto Nätverk Luxemburg Nederllndema Drenthe Flevoland Noordoosl Friesland/Noordwest Groningen Noordwest Friesland Österrike Nieder-österreich Burgenland Kärnten Ober-österreich Salzburg Steiermark Tyrolen Vorarlberg Nätverk Portugal Finland Mål 5b-omräden Mil 6-omriden Sverige Mil Sb-områden Mit 6-områden Förenade kungariket Storbritannien Skottland Highlands and Islands Nordirland Wales Nätverk PESCA (13) Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Nederllndema Portugal Finland Sverige Förenade kungariket SME (35) Belgien Flandern Vallonien Danmark Tyskland Baden-WUrtemberg INiedersachsen 32. 58 14,81 2 04 0,47 16. 34 2. 00 1. 01 8. 46 1. 05 2. 11 2,64 2,65 2349 5 48 2 47 2,90 4,93 0. 80 4 07 1. 72 0 46 0 05 11749 28. 09 16. 15 11. 94 16. 11 12,09 4. 02 66,20 25. 85 8. 41 11. 96 11. 35 8,62 16,00 703 0. 72 148 0,19 5. 98 2. 0C 0. 0C 0,00 0. 0C 0. 0C O. 0C 0. 00 18. 11 4,47 0,00 2,46 4,48 0,64 4. 07 148 0. 36 005 4. 01 28. 09 16. 15 11. 94 1347 10,03 3,34 10,03 3. 45 0,77 3,12 1,66 1,04 4,09 703 0,72 148 0,47 5,98 2,00 1. 01 8. 18 1,05 2. 02 240 2. 61 20. 12 4. 47 2,01 2,46 4,48 0. 64 4,07 148 046 005 10,74 28. 09 16,15 11,94 13,37 10. 03 3,34 6630 25. 85 8,41 11. 96 1145 8. 62 7. 83 265,001 1344*1 187,66) 2. 00 16. 40 23,00 27. 10 41. 50 2 8 40 7,84 34,17 10. 63 29. 26 3,41 3,97 37,42 12,10 2. 69 9,41 2 45 18405 0. 85 4,74 1,67 9. 54 19. 38 22,25 0,00 9 42 6,0t 0. 0C 9 44 2 3 02 3,41 3. 97 26. 20 111,921 4,61 2,69 1. 92 2 45 41. 72 0. 85 4. 74 2,00 1207 2301 26,76 6,91 2 8 40 7,17 4. 42 10,49 27,48 3. 41 3,97 31,27 385,45) 12,10 2,69 9,41 2 45 142,92 0,85 4,74 22% 5% 62% 100% 37% 100% 100% 97% 100% 96% 95% 98% 86% 80% 78% 85% 91% 80% 95% 80% 100% 100% 9% 100% 100% 100% 83% 83% 83% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 49% 71% 100% 75% 101% 99% 17% 100% 91% 13% 99% 94% 100% 100% 84% 38% 100% 100% 100% 100% 78% 100% 100% 3 32 0 46 0. 41 0. 07 2. 99 0 30 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 5,73 144 0 07 0. 74 145 0. 19 102 0. 41 0. 11 0,10 4 35 8,43 4 35 3 48 4. 01 3,01 1,00 14,81 6. 07 1,89 2. 45 2 47 2,03 13» 20,64 0,44 032 0. 00 041 0,00 8. 49 0,74 0,00 I. M 4,46 1. 13 1. 19 1. 94 88,71 1. 77 031 0. 96 0,77 26. 28 0,43 1,42 3. 62 0 46 0. 41 0. 16 2. 99 0 30 0. 41 2,45 0 42 0,60 0,75 0. 78 6. 06 144 0,60 0,74 145 0,19 102 0,41 0,11 0. 10 8,44 8. 43 4 35 3 48 4,01 3. 01 1. 00 19,63 7 44 2 42 3 49 3,13 2 34 4. 73 3 7 3« 0. 60 2. 18 1. 92 246 3,46 8,49 140 201 1. 72 649 1. 13 1. 19 4. 48 \*M 4,01 031 301 0. 77 57,13 0. 4 1. 4! 11% 2% 19% 33% 18% 40% 40% 29% 30% 29% 28% 29% 26% 24% 23% 25% 27% 24% 29% 24% 30% 40% 7% 30% 30% 30% 25% 25% 25% 30% 29% 30% 30% 28% 33% 30% 14% 30% 13% 8% 9% 8% 30% 17% 6% 16% 23% 33% 30% 12% 16% 33% 30% 34% 30% 31% 50% 30% Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 319 TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATIV TABELL 2. 2 : GENOMFÖRANDE PER MEDLEMSSTAT OCH PER PROGRAM (forts) Strukturfond Åtaganden Åtaganden 1996 1994-1996 Betalningar Betalningar 1996 1994-1996 Gemenskapsinitiativ (antal program) Bayern Berlin Brandenburg Bremen Hessen Mecklenburg-West-Pommem Nordrhein-Westfalen Rheintand-Pfalz Saarland Sachsen Sachsen-Anhalt Schleswig-Holstein ThUringen Grekland Spanien Frankrike Korsika Nord-Pos -de-Calais/Hainaut Mil 2 och 5b-omriden Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Ffirtnade kungariket Skottland Highlands Nordirland Wales REGIS (6) Spanien Kanarieöarna Frankrike Guadeloupe Guyane Martinique Réunion Portugal RECHAR (30) Belgien Chålelet Limbourg Tyskland Niedersachsen Brandenburg Nordrhein-Westfalen Saarland 'Sachsen Sachsen-Anhalt ThUringen Grekland Spanien Frankrike Bourgogne Languedoc-Roussillon Lorraine stöd (1) 6. 971 14. 61 14,90 0. 97 1. 16 18,67 7. 92 2 J2 144 43,67 35,10 132 29,00 83,33 251. 10 58. 49 3. 04 6 09 49,17 28,81 191,66 0 45 10,34 8,98 123. 98 11,09 17,21 20. 09 8 42 3. 04 6O0 243 60731 216,93 266. 08 61. 31 28. 38 60. 82 11546 124. 00 41133 15,68 0. 93 14. 75 158. 63 1. 65 30. 25 66. 45 6 06 29,80 19. 22 5,00 142 34,21 33. 54 144 1. 01 10. 93 (2) QW) (3) (3V(1) 0,0C 0. 0C 14,90 0. 0C 0,0C 0. 37 O. OC 242 144 1,60 1348 1. 82 0. 0C 1842 35. 28 0,38 0,00 0. 0C 0. 38 2. 30 44,73 005 0,80 8,98 I. 2C 749 13,04 0. 35 0,0C 0. 0C 0. 00 0. 35 157,9*1 47. 44 52. 18 8. 05 28. 38 8. 28 7. 47 58. 34 U9. 93I 0. 00 0,00 0,00 62. 60 0,00 30. 25 21,86 O. OC 9. 99 0. 5C 0,00 0,15 32,65 17,85 0,0C 0,00 0. 85 6. 97 14,61 14,90 0. 97 l. ie 15,02 7,92 242 144 5. 99 33. 10 1. 82 29,00 28. 77 3508 15,79 2,60 609 6. 91 28,79 44,73 005 10,34 8,98 14,42 749 13,04 20,09 842 3,04 6. 20 243 216,78) 75. 45 60. 94 8,05 2848 8,28 1604 8049 292,46) 15. 68 0. 93 14,75 118. 48 1. 65 3 0 05 29,60 4 4« 29,80 17,62 5,00 142 32,65 33,34 144 0. 81 10. 93 100% 100% 100% 100% 100% 80% 100% 100% 100% 14% 100% 100% 100% 35% 14% 27% 85% 100% 14% 100% 23% 72% 100% 100% 12% 67% 76% 100% 100% 100% 100% 100% 36% 35% 23% 13% 100% 14% 14% 65% 7 1% 100% 100% 100% 7 3% 100% 100% 4 5% 7 3% 100% 9 2% 100% 100% 9 5% 99% 100% 80% 00% 030 0,00 4,47 0,00 0. 00 0. 11 0,00 1. 16 0,77 2. 45 1447 0. 91 0. 00 9,16 17. 64 0. 19 0. O0 0,00 0,19 0,69 2247 0. 08 004 2,69 0. 60 202 3. 91 0. 11 0,00 0. 00 0,00 0. 11 135451 59,85 20. 41 4,02 842 4. 14 3. 74 55,29 61,631 0. 00 0 30 0,00 23. 18 O. OC 15. 13 137 1. 14 5. 00 0 05 0,00 0. 08 1643 14,89 0. 00 0,41 5. 47 239 4. 48 4,47 0. 49 045 4. 77 3,96 1,16 0,77 4,64 1745 0. 91 935 1449 17. 64 431 0. 78 139 2. 15 8. 64 2237 OX» 3,10 30% 31% 30% 50% 30% 26% 50% 50% 50% 11% 50% 50% 33% 17% 7% 8% 26% 30% 4% 30% 12% 22% 30% 30% 6% 37% 32% 20% 23% 31% 50% 2 39 701 202 3. 91 735 239 0,96 3. 10 0. 70 15731 ___ 59. 85 24,80 4,02 842 4. 14 8. 12 72. 92 30% 28% 30% 7% 9% 7% 7% 13703) 734 0. 47 748 49. 98 033 15. 13 344 208 14,90 831 240 0. 76 1643 16,67 0. 77 0. 41 5,47 59% 3 3% 50% 50% 50% 32% 50% 50% 8% 3 6% 30% 46% 50% 50% 48% 50% 50% 4 0% 50% 320 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATIV TABELL 2. 2 : GENOMFÖRANDE PER MEDLEMSSTAT OCH PER PROGRAM (forts) Gemenskapsinitiativ (antal program) Strukturfond Åtaganden stöd O) 1996 Åtaganden 1994-1996 Betalningar Betalningar 1996 1994-1996 (2) (2V(1) (3) <3V(1) Midi-Pyrénées Nord-Pas-de-Calais Provence-Alpes-Cåte d'Azur Rhône-Alpes I t a l i en Sardinien Toscana Österrike Steiermark, Ober-österreich Portugal Förenade kungariket East Midlands Eastern Scotland Nonh East England North West England Wales West Midlands Western Scotland Yorkshire KONVER (43) Belgien Bryssel Flan—m Vallonien Danmark Tyskland Baden-Wuntmberg Niedersachsen Bayern Berlin Brandenburg Bremen Hamburg Hessen Mecklenburg-West-Pommern Nordrhein-Westfalen Rheinland-Pfalz Saarland Sachsen Sachsen-Anhalt Schleswig -Holstein Thliringen G r e k l a nd Frankrike Alsace Aquitaine Auvergne Basse-Normandie Bretagne Centre Champagne -A rdenne He-àe-France Languedoc-Roussillon limousin Lorraine Midi-Pyrénées Nord-Pas-de-Calais Picardie Poitou-Charentes 1. 15 16. 89 1. 01 1. 01 1. 68 0,78 0. 90 135 036 16305 42. 15 10,00 23,46 6,90 20,46 12. 66 3,04 44,57 50237^ 11,45 1. 73 430 4,92 248 23335 12. 67 12. 92 12. 67 11,76 37,10 4. 47 104 12. 64 33. 69 14,90 13,91 104 25. 09 11. 16 8. 94 19,45 12. 91 71. 02 405 13. 16 142 243 5. 16 4. 15 2. 43 542 3,14 4. 05 l. ll 4. 05 l. ll 9,42 142 0. 11 16. 89 0. 00 O. OC O. OC O. OC 0. 0C l. ll 0,00 547 0,92 0,0C 0. OC 1. 03 0. 0C 243 0. 0C 1,09 133. 0d 0. 0C O. OC 0. 00 0. 0C 0,0C 89. 01 12,67 0,0C 4. 22 1. 50 37. 10 0. 0C O. OC 0O2 O. OC O. OC 4. 87 049 25,09 O. OC 2. 75 0. 00 0. 00 6. 28 0OI 1. 3C 0. 3C 0. 00 0. 7C 0. 23 0. 47 0. 78 0. 38 0. 0C O. OC 0. 4C O. OC 1. 01 0. OC 1,15 16,89 1. 01 1. 01 1. 68 0. 78 0,90 l. ll 036 87,14 5. 16 10. 00 23. 46 6. 90 20,46 12. 66 3. 04 5. 46 37103 11. 45 1. 73 4,80 4,92 2. 38 219. 62 12. 67 12,92 12. 67 11,76 37. 10 4,47 1. 24 12. 64 19. 45 14. 90 13. 91 104 25. 09 11. 16 8. 94 19. 45 11. 48 70,70 4. 25 13. 16 1. 52 2. 02 5. 16 4. 15 2,43 5,52 3,14 4. 05 l. ll 4. 05 l. U 9,4; 14 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 60% 100% 53% 12% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 12% 74% 100% 100% 100% 100% 100% 94% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 58% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 89% 100% 100% 100% 100% 87% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 047 8. 44 0. 00 O. OC 0. 45 0,00 0,45 045 0,43 5,72 0. 46 0,00 0,00 3,45 0,00 107 0,00 045 *SM 030 0,00 0,00 0,00 0,00 70,81 644 0. 00 2. 11 1. 99 18. 55 0. 00 047 549 9,73 0. 00 5,60 048 12. 55 4. 97 2. 64 0. 00 0. 00 3. 14 0,11 0,65 0. 15 0. 00 045 0,12 004 049 0,19 0,00 0. 00 000 0,00 041 0. 00 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 30% 80% 2 7* 6% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 6% 36% 50% 50% 50% 50% 50% 47% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 30% 50% 29% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 44% 49% 50% 50% 50» 43% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 30% 50% 50% 5i 047 834 041 041 034 049 0,45 045 0,69 4347 248 530 11. 73 335 1003 643 142 2. 73 18234 5. 73 036 2,40 2. 46 1,19 10945 644 6,45 644 538 1845 204 047 642 9. 73 7. 45 6. 96 0. 62 1245 548 4,47 9. 72 5,74 35,13 2,13 648 0,76 1. 01 248 2. 08 102 2,76 147 2. 02 043 2,02 046 4. 71 0. 76 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 321 TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATIV TABELL 2. 2 : GENOMFÖRANDE PER MEDLEMSSTAT OCH PER PROGRAM (forts) Gemenskapsinitiativ (antal program) Provence-Alpes-Côte d'Azur Rhône-Alpes Italien Nederllndema Portugal Sverige Karlskoga, Karlsborg Förenade kungariket A Gibraltar RESIDER (27) Belgien Chartern! Liège Tyskland Niedersachsen Bayern Brandenburg Bremen Nordrhein-Westfalen Saarland Sachsen Sachsen-Anhalt Thiiringen Grekland Spanien Frankrike Basse-Normandie Bourgogne Lorraine Nord-Pas-de-Calais Picardie Provence-Alpes-Côte d'Azur Rhône-Alpes Italien Nederllndema Österrike B389 Portugal Förenade kungariket Storbritannien Wales Western Scotland RETEX (21) Belgien Flandern Vallonien Tyskland Baden-WUnemberg* Niedersachsen Bayern' Brandenburg Hessen • Nordrhein-Westfalen ' Sachsen Thiiringen Grekland* Spanien* Frankrike* Irland* Strukturfond Åtaganden Åtaganden 1996 1994-1996 Betalningar Betalningar 1996 1994-1996 (2) (2V(1) (3) stöd 0) 537 203 46,09 12,05 7,94 345 101,94 51834 24,43 11,90 1243 192,77 17. 07 5 49 26. 24 3 08 10139 12,90 14,88 5 30 6,12 4,69 73. 64 62,10 5,13 134 31,11 1445 241 5,18 2,18 85,60 18,10 5 04 6,91 45,46 2208 12. 96 10. 23 040 0. 0C 2148 11. 02 0,00 2. 62 2,49 5,87 203 2148 11,02 7,90 2. 62 12. 48 1344T1 311,471 O. OC 0. OC 0,00 3646 206 0. 0C 2604 O. OC 34C 0,00 4,76 0. 0C 0,00 0 46 7,62 2340 5,13 0. 0C 3 48 14. 35 0. 0C 0. 0C 0. 44 4 2 J5 0. 0C 4,39 0. 0C 18,98 18,98 0. 00 0,00 23,68 11. 15 12. 53 99,05 17,07 5 49 2 6 04 3 08 11. 69 9 49 14. 88 5,00 6,12 4,69 7,62 62. 10 5. 13 1. 84 31. 11 14,35 2. 31 5. 18 2. 18 42. 75 18. 10 4 49 6,91 42,17 18. 98 12,96 10. 23 6063*1 154,43] 398,991 4,40 1. 40 3,00 7042 2,07 131 831 309 146 147 41,85 9 46 8 7 42 90,39 28. 89 11. 45 1. 4C 1. 40 0. 0C 9,47 1,84 0,60 0. 00 309 0,00 1,05 14c 1. 32 30OI 0. 0C 0, 1. 1 4. 40 1,40 3. 00 32,33 2,07 1,81 8,81 309 045 102 5. 02 946 62,00 3843 7,04 8. 08 100% 100% 47% 91% 100% 78% 12% 60% 97% 94% 100% 5 1% 100% 100% 100% 100% 11% 73% 100% 100% 100% 100% 10% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 50% 100% 84% 100% 93% 85% 100% 100% 66% 100% 100% 100% 46% 100% 100% 100% 100% 40% 78% 12% 100% 71% 43% 24% 71% 005 030 10. 79 341 030 0. 79 604 7 9 4* 607 0. 00 607 20. 80 1. 13 030 13. 12 030 4,17 0. OC 248 0,00 0. 00 038 331 11. 75 2 47 0 30 1,79 7. 18 0 30 0 30 0 02 2148 132 2O0 230 9. 49 939 0. 00 030 2. 94 1. H 10. 79 341 3. 95 0. 79 604 157351 1134 548 607 52. 04 8 43 2,70 13. 12 134 846 439 734 240 33« 244 331 294C 247 0. 92 1545 7,18 0. 79 145 0,74 2 1 48 8 47 2 00 5 43 21,08 9,49 6. 48 3. 11 6731 HIM 0. 70 0,70 030 849 0,92 040 3. 78 135 038 043 0. 68 036 2539 0,00 0, 0, 2O0 0. 70 140 16,71 133 0,90 4,78 135 0/ 031 241 4. 78 35. 04 34. 16 332 436 am) 50% 50% 23% 27% 50% 24% 6% 30% 48% 47% 50% 27% 50% 50% 50% 50% 8% 36% 50% 50% 50% 50% 5% 47% 50% 50% 50% 50% 34% 30% 34% 23% 46% 42% 80% 46% 43% 50% 50% 35% 50% 50% 50% 24% 50% 50% 54% 50% 32% 39% 6% 50% 40% 38% 12% 35% ' Program antaget 1993. stöd 1994-1997. åtaganden och betalningar 1993-1997 322 Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATIV TABELL 2. 2 : GENOMFÖRANDE PER MEDLEMSSTAT OCH PER PROGRAM (forts) GtmenskapstnJtiativ (antal program) Strukturfond Åtaganden Åtaganden stöd (1) 1996 1994-1996 (2) Italien Mål I-regioner' Mål 2 och Sb-regioner' Nederllndema Twente Österrike B401 Portugal* Förenade kungariket Nordirland Förenade kungariket URBAN (44) Belgien Antwerpen Bryssel Charte roi Danmark Tyskland Berlin Brandenburg Bremen Chemnitz Duisburg Erfurt Halle Magdeburg Rostock SaarbrUcken Grekland Spanien Frankrike Amiens Aulnay-sous-bois Les Mureaux Lyon-Est Marseille Mulhouse Roubaix-Tourcoing Valenciennes Irland Italien Luxemburg Nederllndema Amsterdam La Haye Österrike Graz Wien Portugal Lissabon och Porto Finland Joensuu Sverige Malmö Förenade kungariket Birmingham Glasgow Hockey Nordirland Manchester North Huyto, Liverpool, Nelhenon Nottingham Royal Parc ' Program antaget 1993. stöd 1994-1997, åtaganden och betalningar 1993-1997 78. 99 39. 37 39,62 1,01 249 19431 36,60 430 32,40 « 1^ 10. 45 248 230 5. 66 142 97. 35 16,10 700 8. 00 900 8,10 12,89 2,73 12,88 12,25 8. 00 4 5 O0 162. 6C 55,75 7. 00 838 7. 0C 7,00 7,00 7,00 7. 00 437 15,82 117,65 041 940 4. 65 4. 65 13,36 349 9,77 44,59 3,96 4,97 98. 84 8,04 13,65 8,04 16,95 8,04 17,30 6,79 7. 65 0. 0C O. OC 0,00 o. oc 2. 59 83,45 6. 18 0. 0C 6,18 215,001 2,20 0. 0C 2. 2C 0,0C 0. 18 12,00 0,00 0. 0C 0. 0C 0. 0C 109 0,00 2,73 0. 24 2,12 5. 62 l. ll 33. 19 53. 77 7,00 8. 88 7,0C 7. 0C 7. 0C 7. 00 5,42 4,48 1. 81 2 6. 36 0,00 0. 00 0. 00 O. OC 5. 82 2,89 2,93 0. 00 3. 15 3. 14 7 2. 26 6,43 9,99 6,43 0. 0C 8,04 17,30 5. 56 6,12 12,05 7,90 4,16 1. 01 249 194,81 36. 13 3. 75 32,40 37241 10,45 248 230 5. 66 142 91. 00 16. 10 7O0 8,00 9O0 8,10 12,89 2,73 9. 16 12,00 5,62 5. 63 56,04 53. 77 7,00 838 7. 00 7,00 7,00 7. 00 5,42 4,48 1,81 26. 36 041 7. 89 3. 67 4,22 12,66 2,89 9,77 902 3,15 3,14 8901 6,43 9,99 6,43 16. 95 8. 04 17,30 54i 6. 1 Betalningar Betalningar 1996 1994-1996 (3) (3VU) 0. 00 030 0. 00 0. 00 109 2746 3. 97 030 3. 97 108,11 1. 10 0,00 1. 10 O. OC 0. 09 1107 331 0. 00 306 0,00 049 0,00 147 0. 12 033 1. 69 046 22,68 17,14 2. 10 2,66 2,10 201 2,10 2. 10 1,62 204 0. 91 13. 18 001 0,00 0. 00 0,00 243 037 1,47 0,00 147 0,94 36,13 301 4,99 301 0. 00 4,02 8. 65 2. 78 3. 06 6. 03 3. 95 2,08 041 109 90. 42 18. 07 138 1630 16*05) 502 109 1. 10 233 0. 49 34,46 541 2. 41 4,00 2,99 233 3. 91 147 448 548 1. 69 206 34. 10 17. 14 2. 10 236 2. 10 201 2,10 2. 10 1. 62 204 0,91 13. 18 005 247 1. 10 107 5,75 037 439 4. 61 147 0. 94 42,98 301 4,99 301 635 432 8. 65 2. 78 3,06 8% 10% 5% 50% 50% 46% 49% 45% 50% 24% 50% 50% 50% 50% 32% 35% 34% 34% 50% 33% 30% 30% 50% 36% 46% 21% 5% 21% 31% 30% 30% 30% 32% 30% 30% 23% 46% 6% 11% 50% 25% 24% 27% 43% 24% 50% 10% 40% 19% 43% 40% 37% 40% 40% 50% 50% 41% 40% am) 15% 20% 10% 100% 100% 100% 99% 89% 100% 55% 100% 100% 100% 100% 100% 93% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 71% 98% 70% 12% 34% 96% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 77% 92% 11% 22% 100% 83% 79% 91% 95% 81% 100% 21% 80% 63% 90% 80% 73% 80% 100% 100% 100% 82% 80% Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 323 TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATTV TABELL 2. 2 : GENOMFÖRANDE PER MEDLEMSSTAT OCH PER PROGRAM (forts) Gemenskapsinitiativ (antal program) \Shefftcld Swansea CsTERREG/FEACE (60) Tyskland/Österrike Tyskland/Frankrike/Schweiz: Oberrnein-centre-sud Tyskland/Frankrike: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine Tyskland/Luxemburg: Euregio Tyskland/Nederländerna/Belgien: Euregio Meuse-Rhin Tyskland/Nederländerna: Ems-Dollard Tyskland/Nederländerna: Euregio Tyskland/Nederländerna: Euregio Rhin-Meuse-Nord Tyskland/Nederländerna: Euregio Rhin-Waal Tyskland/Polen/Tjeckien: Sachsen Tyskland/Polen: Brandenburg Tyskland/Polen: Mecklenburg-West-Pommern Tyskland/Tjeckien; Bayern Tyskland/Schweiz: Boaensee österrikeAJngcrn Österrike/Tjeckien Österrike/Slovakien Österrike/Slovenien Belgien/Frankrike/Luxemburg: Vallonien-Lorraine-Luxemburg Belgien/Frankrike: Antennerna Belgien/Nederländerna: Euregio Scheldemond Belgien/Nederländerna: Middengebied Danmark/Tyskland: Fyns Amt/K. ER. N. Danmark/Tyskland: Slorttrtm/Ostholstein/LUbeck Danmark/Tyskland: Sydjulland/Planungsraum V Danmark/Östersjön Danmark/Sverige Spanien/Marocko Spanien/Portugal Spanien/Portugal (REGEN naturgas) Finland/De baltiska staterna: Södra Finlands kustområde Finland/Ryssland: Karélie Fintand/Ryssland: Sydöstra Finland Finland/SverigeJNorge: Nordkalotten Finland/Sverige/Norge: Kvarten och Mittskandia Finland/Sverige: öarna Frankrike/Tyskland: PAMINA Frankrike/Belgien: Nord-Pas-de Calais/Flandern Frankrike/Belgien: Vallonicn/Nord-Pas-de-Caluis/Picardie Frankrike/Spanien Frankrike/Italien: Korsika/Sardinien Frankrike/Italien: Korsika/Toscana Frankrike/Förenade kungariket: Haute-Normandie, Picardie och East Sussex Frankrike/Förenade kungariket: Nord-Pas-de-Calais/Kcnt Frankrike/Schweiz: Franche-Comté Frankrike/Schweiz: Rhône-Alpes Grekland/Albanie/Bulgarie Grekland/Italien (REGEN Electricité) Grekland: Achèvement des résaux Energétiques (REGEN) Irland/Förenade kungariket: Nordirland Irland/Förenade kungariket: Wales Italien/Albanien: Apulien Italien/Frankrike Italien/Schweiz Förenade kungariket/Marocko: Gibraltar Sverige/Finland/Norge/Ryssland: Barents hav Sverige/Norge: Nordens gröna bälte Sverige/Norge: Göteborg/Bohtu/Älvsborg Sverige/Norge: Inre Skandinavien PEACE Irland/Nordirland Strukturfond stöd. 0) 6,79 5,61 3. 17030) 24,60 24,58 23,27 8. 04 35,71 22,47 22,01 648 1143 149,44 73,49 63,07 16,80 6,90 11,00 440 5 40 9. 00 30O0 12,45 11,09 32,41 130 5 30 11,10 2,00 13,00 10147 552. 00 220,00 6,08 13,88 9,63 12,21 6,62 4. 04 11. 06 17. 99 71. 52 62. 44 33,68 18,59 34,06 45,10 7. IC 5 47 314,04 75,77 183. 67 156. 96 84,64 81. 53 56. 97 20,00 0,71 10. 46 5 40 5 40 4 40 300,00 Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 Betalningar Betalningar 1996 1994-1996 6,7» 5,61 8 4 7 3* 24,60 0. 0C I. OC O. OC 0,00 0,00 0,00 0. 0C 0. 0C 3. 08 0. 0C 0 37 0. 00 2. 05 0,0C 0 46 0,64 3. 12 2603 12,45 109 3O0 0,36 1. 08 2. 85 ooo 10. 60 14,08 165. 14 131,43 4,04 1042 7,69 8. 8C 4,98 3. 65 0. 00 16,91 10. 05 8,77 3241 18,19 34,06 6. 96 0. 0C 0. 0C 3803 17,77 58,20 102 0. 90 1542 15,07 15. 65 004 6. 68 3,07 4. 45 3. 08 9546 (2) <2VU> 6,791 100U 5. 61 1. 432,901 24,60 2345 2307 8,04 33,46 22,47 22,01 648 1143 19,68 10. 08 8,83 16. 80 6,90 8,80 440 540 9. 00 26,23 12,45 11. 09 32. 41 1. 80 530 11,10 2,00 10. 60 14. 08 240,19 19346 4,04 10,52 7,69 8. 80 4,98 3,65 10. 09 16,91 10,05 8,77 32,51 18. 19 34. 06 6,96 7. 10 0,60 66,30 22. 02 103,20 28. 08 11. 81 1542 15. 07 15. 65 0. 71 6. 68 3,07 4. 45 3. 08 126. 66 100%! 45% 100% 95% 100% 100% 94% 100% 100% 100% 100% 13% 14% 14% 100% 100% 80% 100% 100% 100% 87% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 82% 14% 44% 88% 66% 76% 80% 72% 75% 90% 91% 94% 14% 14% 97% 98% 100% 15% 100% 11% 21% 29% 56% 18% 14% 19% 26% 78% 100% 64% 56% 81% 68% 42% 349^ 231 4 6 3 J* 748 0,00 040 030 0,00 0. 00 0. 00 0. 0C 030 144 030 0,43 0. 00 045 0. 0C 0. 17 0,19 0. 93 12,18 3. 74 049 0,96 0. 11 042 036 036 3. 18 7. 04 5901 118,99 101 3,16 241 043 001 1. 00 0. 00 8,46 5. 02 446 939 5,46 10,22 3. 48 0,00 0. 00 34. 96 839 78,06 031 035 7,76 743 732 001 0,00 0. 92 144 032 41. 68 (3) (3VU) 349J 231 70632) 748 731 7. 18 2,41 10. 04 6,74 6. 60 1. 91 3. 46 934 534 4. 41 5. 43 2. 98 2,64 145 135 2. 70 12. 18 3. 74 343 9. 72 044 146 343 030 3. 18 7. 04 10335 16243 101 3. 16 241 043 001 I. OC 3. 03 8. 46 5. 02 446 939 S,4« 10. 22 3. 48 202 0. 18 48. 99 11. 01 8246 14,04 5. 91 7. 76 743 732 001 0,00 0. 92 144 0. 92 56. 49 50% 50% 22% 30% 29% 31% 30% 28% 30% 30% 30% 30% 7% 7% 7% 32% 43% 24% 30% 30% 30% 40% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 24% 7% 19% 74% 20% 23% 24% 3% 3% 25% 27% 47% 7% 7% 29% 29% 30% 8% 31% 3% 16% 15% 45% 9% 7% 10% 13% 39% 30% 0% 17% 24% 21% 19% TOTALT (415) 9. 65J 2. 813,98| 5. 79132J 47%| 1413Q2| t. 74446) 324 Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 TABELL 3 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 AV ÖVERGÅNGSÅTGÄRDER OCH INNOVATIONSÅTGÄRDER* Medlemsstat Fond Åtaganden BeUlningar miljoner ecu Exklusive Överförda och Inklusive utnyttjade, Exklusive överförda och Inklusive överförda iteruppfOrda anslag OverfOrda återuppforda anslag anslag och återuppforda anslag BELGIEN DAMMARK TYSKLAND GREKLAND SPANIEN FRANKRIKE IRLAND ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU 75,64 0,00 71,42 3. 68 0. 53 642 0,20 1. 61 0,00 4,42 10,18 2,59 3,73 2. 12 1. 74 34,11 2,11 27,77 0,56 3,67 80,16 57,24 4,02 8,09 10,80 17,34 0. 06 3,22 9,98 4,09 25,70 21,38 1,80 1,65 0. 88 44,40 1,20 9,41 30. 45 3. 34 032 0. 00 0,32 0,00 0,00 6,08 1. 06 1,06 0,27 3,69 77,05 0,00 72,52 3,68 0. 85 10,92 0,20 6. 31 0,00 4,42 17,94 2. 58 11. 50 2. 12 1. 74 36,45 2,11 30. 13 0,56 3. 65 82,46 ~ 57. 24 6. 38 8. 09 10. 75 2 0 36 0. 06 6. 11 9. 98 4,22 31,45 21,38 7. 55 1,65 0. 88 49,48 1,20 15,12 29. 82 3,34 1,62 0,00 1,62 0,00 0. 00 7,66 0,00 3. 70 0,27 3,69 79,24 6,65 70. 14 2,14 031 9,17 330 4. 11 0,21 135 38,26 30,14 5. 84 130 0,78 3534 739 18,77 6,48 2. 70 7232 50,45 6,85 9. 43 5. 87 70,25 31. 79 11,77 2338 3. 11 3635 2233 8,02 5. 23 0,77 116,24 33,14 19,00 60. 21 3. 89 0,71 0,00 0,71 0,00 0. 00 14,93 10,64 1,87 0,44 1,99 79,69 6^65 70,42 2,14 0,48 9,17 330 4,11 0. 21 135 40*8 30,14 8,27 130 0,78 3534 739 18. 77 6,48 2. 70 78,11 50,45 12,35 9,43 5. 87 7138 32,79 11,77 2338 3,25 3635 2233 8,02 5. 23 0,77 11835 33,14 21,11 60. 21 3,89 1,16 0,00 1. 15 0. 00 0. 00 1530 10,64 2,43 0,44 1. 99 * Budgetposterna B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 325 TABELL 3 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 AV ÖVERGÅNGSÅTGÄRDER OCH INNOVATIONSÅTGÄRDER (FORTS) * Medlemsstat Fond Åtagande Betalningar miljö Exklusive överförda och Inklusive utnyttjade, återuppforda anslag överförda Exklusive överförda och iteruppfOrda anslag Inklusive överförda anslag och återuppforda anslag ÖSTERRIKE PORTUGAL FINLAND SVERIGE FÖRENADE KUNGARIKET GEMENSKAPEN TOTALT ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU Budgetpost B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830 0,63 0,25 0,25 0,13 0,00 79,49 59. 01 7. 60 7,77 5. 10 1,96 0. 25 0. 51 0. 61 0,59 1,83 0,25 0,40 0,02 1,17 1803 3. 51 3. 70 0. 70 10,32 96,69 96,29 0. 18 0,21 0. 01 498,98 245,40 137,00 66,23 50. 35 138 0,25 1,00 0,13 0,00 8038 58,76 9. 25 7,77 5. 10 2,73 0. 25 1,28 0,61 0,59 3,85 0,25 2,41 0,02 1. 17 2039 331 6,41 0,70 10,26 106,19 105. 67 0,17 0. 18 0. 16 55130 253. 46 181. 46 65. 57 50. 81 103 038 038 0,06 0,00 7839 62,17 6,12 738 2,72 1^3 0. 61 0. 61 0,01 0. 00 2/10 1. 12 1. 12 0,02 0. 14 2302 632 9,62 2,88 4,19 11036 10739 2,97 0,00 0. 00 690,74 374,83 168,11 119,78 28,02 0,64 0,00 038 0,06 0. 00 79,05 62,17 638 738 2. 72 032 0. 00 0. 61 0,01 0. 00 107 0. 00 1. 12 0,02 0,14 2302 632 9,62 2,88 4. 19 110*6 107,69 2. 97 0,00 0. 00 701*0 373,62 179,88 119. 78 28,33 Budgetposterna B2-180O. B2-181O. B2-1820, B2-1830. 3 2^ - •£ 1 - -. L - J. ^ ^ ^ ^ Î ^ ^K vZmf^ffzm&m Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 33 Vid utgången av de tre första programåren har det planerade anslaget för mål 1 och 6 och för var och en av medlemsstaterna antagits i form av stödåtgärder. Genomförandet i förhållande till stöden fortskrider och nästan hälften av stöden har placerats och en tredjedel har betalats. År 1996 är också det år då det mesta genomförandet har skett sedan 1994, ett tecken på en tendens till återhämtning av de förseningar som noterades i början av perioden. Åtagandena, som är tecken på att nya åtgärder på gemenskapsnivå sätts in på fältet, utgör 36 % av de sammanlagda åtaganden som gjorts mellan 1994 och 1996, mot 30 % för år 1994 och 34 % för år 1995. Men framför allt har betalningarna verkligen kommit igång under 1996, vilket är ett tecken på att insatserna har genomförts på fältet. År 1996 står för 44 % av de sammanlagda betalningarna sedan 1994, mot 22 % för 1994 och 34 % för 1995. Det kan dock inte förnekas att den långsamma starten 1994 och delvis 1995 ännu inte har inhämtats fullständigt, åtminstone i vissa medlemsstater. En del länder har för vissa program faktiskt redan gjort åtaganden för den del som var avsedd för 1997 (några delstater i Tyskland, Grekland, Irland, Portugal och Nordirland). För andra däremot har åtaganden för den del som var avsedd för 1996 bara kunnat göras på grundval av en omprogrammering (Italien och Frankrike), som har minskat det finansiella anslaget för de två första åren till nivån för det verkliga ianspråktagandet och ökat det finansiella anslaget för de senare åren. Tabell 1-8: Mål 1 och 6 - Genomförande under 1994-96 (i miljoner ecu) Åtaganden Betalningar 1994 98,0 1. 869,5 1. 884,6 3. 593,5 275,2 725,9 796,2 20,0 0,0 3. 169,8 0,0 0,0 313,7 12. 746,4 1995 9,0 2. 022,6 2. 653,0 4. 778,9 222,5 954,2 2. 228,6 17,2 28,8 1. 379,7 81,0 44,9 218,6 14. 639,0 1996 1994-96 1994 1995 1996 1994-96 122,7 2. 041,0 1. 590,0 4. 614,8 297,0 1. 181,3 2. 038,7 4,8 5,0 2. 968,0 77,2 11,5 505,9 15. 457. 8 229,7 5. 933,1 6. 127,6 12. 987,3 794,6 2. 861,5 5. 063,5 42,0 33,8 7. 517,4 158,2 56,4 1. 038,2 42. 843,2 50,2 1. 218,1 1. 051,3 1. 797,8 139,3 513,2 379,3 10,1 0,0 1. 596,9 0,0 0,0 167,6 6. 923,6 29,6 1. 252,0 1. 705,8 3. 772,2 147,4 856,5 1. 176,1 9,6 14,4 1. 667,2 40,5 22,5 163,8 10. 857,6 91,8 2. 094,4 1. 646,1 3. 833,6 251,2 900,8 1. 926,1 11,8 12,6 2. 434,6 42,1 9,0 484,5 13. 738,6 171,5 4. 564,5 4. 403,1 9. 403,6 537,9 2. 270,4 3. 481,6 31,5 27,0 5. 698,7 82,6 31,5 815,9 31. 519,8 B D EL E F IRL I NL A P FIN S UK TOTALT Grafik 1-3: Mål 1 och 6 - Varje års andel av genomförandet under 1994-96 Atagaadea Betalaiagar. ns US Xrx io% iiiioiijii w DI*M un auau B—— FIN EL m. NI A a a o r s r t a o IL i r in. i ta. A r r i N S UK euaii Sammanlagt, bland de gamla medlemsstaterna, uppgår de åtagna anslagen till mer än 50 % av stödet för tre medlemsstater (Portugal, Spanien och Irland), mer än 40 % för tre medlemsstater (Grekland, Förenade kungariket och Tyskland), mer än 30% för tre medlemsstater (Frankrike, Italien och Belgien) och mindre än 30 % för ett endast ett land (Nederländerna). Vad gäller betalningarna är genomförandegraden 40% av stöden för Portugal och Irland, mer än 30% i fyra medlemsstater (Spanien, Grekland, Förenade kungariket och Tyskland) och mindre än 25 % i fyra länder (Frankrike, Italien, Belgien och Nederländerna). I de nya medlemsstaterna är genomförandet av åtagandena långt framskridet i Finland (en tredjedel) och utgör en fjärdedel av stöden i Österrike och Sverige, medan betalningarna utgör mindre än 20 % av stöden för de tre nya medlemsstaterna. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 329 TABELL 1: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - REGIONAL FÖRDELNING TABELL 1. 1: ÅTAGANDEN Medlemsiuier/ Region Bktrag (1) 1 2 3 4 5« I>i4bruk) 5a (fiske) » « MaadT Mil miljoner ecu Talall (2) * Otti) 11,75 26,80 20,42 *M 0,44 6,43 3. 73 - BELGIEN Bry «K! Flandern Vallonien TvSrregionnh DANMARK öattr om Stora BUt Välter om Stora Bilt Tvïrregionah TYSKLAND Surbrtlcken Mecklenburg-Weit-Pomrrern Brandenburg Sachsen-Anhalt Sachsen Thtl ringen Berlin Schleawig-HolMein Hamburg Niederucluen Bremen Nordrheui-Weatfalen Hewen Rhe inland- Pfalz Baden-Wurtemberg Bayern Saarland TvSKregiorult GREKLAND AnaL Stercat kai Niaia (1) Kem. Ke Dit. Makedoniaa Pelop. A Dit. Ster. Eli. (2) Theualiai Kntia lpirou (3) Thrakia(4) Niion Anatolikou Egeou (5) TvArregionalt SPANIEN Caatilla-La Mancha Galicien Aitunen Kantabricn Baskien Navarra Rioja Aragonien Madrid Cutille-U6n Eitre madura Kauuonien Corrunidad Valenciana Baleirema Andaluiien Murcia Ceuta et Melilla Kanarieöarna Tvsrregionart 1. 76249 122. 69 78,44 19. 72 443. 12 1. 163. 31 12169 131. 33 753,42 6. 96 48,66 698. 20 19. 91 38,53 22,78 -0,20 22. 98 20. 246,39 2. 040,97 379,07 319,28 290. 43 196,43 614. 48 302,72 118. 88 - • - 8. 00 1. 924. 19 2. 304. 39 2. 466,33 3. 545. 03 1135. 45 99Z06 156. 38 44. 64 496. 32 104. 44 902. 35 189. 29 208. 15j 170. 33 791. 4cJ 140. 451 67,01 0. 2Z| 29. 60 32. 64 225,41 -4. 69 0. 22 0. 54 28. 12 9440 1,97 59. 17 27. 80 5. 86 42,00 42. 00 51162 -1 - - - 8. 34 11. 31 l l jö 37,19 6. 48 55. 82 8. 14 4. 62 8. 60 16. 32 6. 08 5. 39 1. 01 5. 34 7,00 7. 00 26,61 - • • - - - - - - 11,75 4. 46 10. 5^ 22,08 - 22. 08 19144 • • - 5. 68 0. 13 9. 99 6. 27 3. 56 5. 13 16. 25 U3 143. 31 3. 666. 9)1 198. 75 1444945 1. 590,01 338. 23 26. 61 685. 70 83150 968,50 375. 80 31130 407,20 494. 30 434. 30 3. 38 193. 72 97. 97 71. 23 9. 52 56. 86 73. 03 33. 09 • - - - - - - • 9. 839. 05 1. 051. 21 31. 214,16 4614^4 377,18 239,91 49^4 1. 308. 03 2. 073. 34 934. 44 517. 72 466. 82 126. 57 56. 22 386. 84 293,71 2. 196,03 1. 373. 63 704,41 1. 648. 91 71,23 4. 177. 44 676. 191 102,57 1. 190. 16 12. 909. 87 249. 80 385. 09 234. 53 125. 08 492. 15 226. 38 286. 57 858,84 33. 80 3130 146. 89 1. 543. 42 -1 - t 21. 00 10. 33 0. 27 6. 94 130. 58 -0. 50 38. 99 49. 15 159. 18 15. 79 •0. 21 - • 185. 58 - - - - - 49. 54 (1) Inklusive OP (operativa program) for Ättika (2) Inkluaive OP (Dr grekiska fastlandet, Västra Grekland och Peloponnetoa (3) Inklusive OP (Br Egir och Joniaka öarna (4) Inkluatve OP fbr Trakien och Om Makedonien (5) Inklusive OP (Br de norra och de afidra 8ama i Egeiska havet 20. 42 23,28 23. 28 12,77 3. 73 187. 71 - • 1177 - - - - 20. 21 • 3197 6. 16 10. 88 2140 14,25 79. 66 1. 17 - •. - - - • 25,00 H 1949 172J0 - - - 25. 00 J • -1 - - • 19. 89 7,62 24,95 13. 51 80. 33 7. 86 27,77 • 10. 06 - - - - - -| -, J. -. • •1 347 03 349(42 4540 120 26,80 15. 13 1. 671 51. 95 0. 18 51. 77 4074* 4. 17 123,47 236. 04 43. 88 17241 •OJO 23. 16 149. 85 5. 62 179 113. 40 20. 98 4180 1. 97 1. 50 11,21. 8. 23 2741 0. 73 7. 19 15. 36 4,22 174 80. 99 5. 62 32107 40343 217. 41 657. 28 304. 69 195. 73 4195 1140 113. 66 39. 25 324,89 21J2 37,98 43. 34 116. 99 39. 64 (00. 66 , 117,46 1. 707,47 3. 38 193,72 97,97 71,23 9. 52 56. 86 73. 03 33. 09 - - 117. 46 255,45 1. 168. 68 1754,12 0. 45 0. 60 0. 48 0,09 0. 16 0. 64 0. 25 3. 30 0. 24 0. 41 1,56 0. 13 0. 42 0. 06 0. 47 0. 05 - 47,66 250,25 385,69 235. 01 125. 17 159. 35 35. 92 13. 26 123. 09 64. 19 49156 227. 94 201(7 186. 99 9. 91 859JI 33. (5 3130 194. 55 198. 49 1021. 93 23% 2 1* 2 8* 2 0* 3 3* 2 3* • 3* 4 8* 2 1* K* 7 0* 1 7* 1 8* 9* 1 9* 1 4* 2 0* 2 7* 2 6* 2 3* 3 8* 3 6* 1 1* 1 8* 2 5* 1 5* 2 8* 2 2* 1 2* 0* 2 3* 1 0* 1 9* 3* 1 4* 1 3* 8* 1 2* 1 8* 1 9* 1 9* 2 5* 2 4* 3 4* 2 8* 2 4* 3 2* 2 2* 2 2* 1 7* 2 9* 1 7* 1 4* 2 1* 5* 3 1* 1 6* 1 6* 330 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 1: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - REGIONAL FÖRDELNING TABELL 1. 1: ÅTAGANDEN (forts) Medlemsstater/ Region Bidrag (1) Sa (Jordbrak) 3a (flak*) irsljrj Totalt (2) am) 1136(41 296. 96 «55,77 42149 9148 22046 33541 2(343 2406,09 FRANKRIKE Ile-de-France Haute-Normandie Basse-Normandie Picardie Champagne-Ardenne Bourgogne Centre Nord-Paa-de-C*]»ii Bretagne Pays-de» la-Loire Poitou-Charente! Lorraine Alaace Franche-Comte' Limousin Aquitaine Midi-Pyrenee» Auvergne Rh6ne-Alpe> Languedoc-Roussillon Provence-Alpea-Cote d'Azur Koraika Martinique Guadeloupe Guyane Réunion Tvïrregionalt IRLAND Tvsrregionalt ITALIEN Emilia-Romagna Piemonte Aoau Lombardiet Trentino Veneto Friuli-Veneto-Giulia Ligurien Totcana Umbrien Marche Lazio Abruzzerna Mol Isa Kampanien Apulien Baailicau Kalabrien Sicilien Sardinien 21. 40 161. 01 200. 21 141,12 89. 66 161. 14 110,97 795. 56 288,42 261,46 195. 51 245,53 83. 56 13137 147. 08 360. 47 351. 70 231. 92 26150 194,55 225. 52! 258,97 390. 66 413. 28 193. 291 775. 33 5. 675. 10 5. 901. 15 5. 901. 15 19339,08 | 268,67 374,821 17. 821 268,791 138. 28 334. 54 120. 23 166. 16 338. 97 136. 26 151. 161 35102! 275. 37 301. 85 1. 353. 72 1. 200,00 60175 919,48 I. W. W 1. 000. 25 29. 49 40. 80 1150 24,16 76. 51 -0. 01 1. 18144 1. 181. 34 1038. 71 • 108. 50 21. 95 23,00 65. 36 86. 08 130. 90 98. 56 Tvarregionah LUXEMBURG Tvarregionah 9. 648. 1*1 1. 50136 76J2J 76. 32! | NEDERLÄNDERNA 1. 950. 15 540 Noord-Nederland Ooat-Nederland West-Nederland Zuid-Nederland Tvärregtonalt 4,80 164. 701 263. 1 si 39. 201 93,94! l. 389. 1Si 45,2 10. 4 45. 9 25. 7. 7. 9" • « j; 113,51 188. 81 54. 32 43. 23 20. 02 20. 8Ç 0. 28 31. 1V 62. 32 14. 2C 12,97 35. 71 13. 84 28,98. - - - -. - - - - 421. 59 91. 68 220. 66 214,02 14947 - 3841 46. 941 36. 651 191 11. 48 16. 80 5. 8R 13. 51 10. 18 5,3îi 0. 19. -! 3,40 3. 40 155JJ1 -1 63. 6» -2. 77 0. 12 26. 37 -2. 72 34. 75 73. 27 -6. 49 •4J5 32. 16 -1,47 -1. 47 »9,14 16. 65 45,81 - 36. 681 -! 152. 23 - - 38. 28 047 0. 37 4,00 - - 13149 8. 85 16. 41 0,18 27,77 14. 98 15. 33 3. 90 154 11. 06 4,50 17. 42, 8. 75 -! - - - - 441 4. 31 9,05 - 9. 05 - -, - - - - • «46 J - •1 • 6. 36 1. 17 11,(9 147 19,68 17,04 3197 143 21. 68 20. 93 1142 17. 25 21,90 49. 68 38. 83 17. 67 20. 86 15,61 11. 06 - 1. 29 - 3349 - 8. 23 9. 80 6,76 108 6,40 0,31 - - - - 1546 8. 16 1. 63 0. 76 5. 01 - 16. 66 0. 82 6. 15 8,01 171 1. 05 6. 66 41. 92 1043 9. 28 1. 82 11,87 10,43 0. 81 044 3. 47 2154 1. 13 20. 59 1. 82 1544 8. 28 8. 05 28. 38 7. 47 37. 21 3*41 36. 51 313,01 1. 05 1. 23 0. 19 4. 53 1. 92 5. 98 1. 17 3. 95 0. 72 1. 58 l. ll 3. 57 9. 33 0. 27 0. 77 0. 54 0,66 0,99 7. 23 042 16,66 47,19 28,44 53. 93 30. 91 28. 69 17J8 34440 97,85 54. 94 4342 33. 69 2123 49. 25 2144 115. 46 75. 57 31. 76 77. 16 31. 27 5547 29. 49 49,07 2045 5155 83. 98 77142 141745 1. 217. 85 1919,18 56. 84 117. 97 0. 52 32. 42 36. 60 74,29 14,99 56. 83 101. 62 4. 92 14,69 44,47 117,83 22,22 0. 77 25,54 66. 02 87,07 138. 13 99. 08 265,72 1. 806. 36 040 0. 50 2347 - - - - 23. 37 7. U 7,11 31041 24,81 52. 23 0. 76 41,69 191,02 - - - -1 • - - -I _ - - - - - 1 »* 7 8* 2 9* 1 4* 3 8* 3 4* 1 8* 1 6* 4 3* 3 4* 2 1* 2 2* 2 2* 2 7* 3 7* 1 3* 3 2* 2 1* 14* 2 9* 16* 2 5* 1 1* 1 3* 3* 2 7* I I* 14* 2 1* 2 1* 1 3* 2 1* 3 1* 3* 12* 2 6* 2 2* 1 2* 3 4* 3 0* 4% 1 0* 1 3* 4 3* 7* 0* 2* 1 1* 9* 1 0* 10* 1 9* 9* 9* 1 6* 1 5* 2 0* 2* 4 4* 14* Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 331 TABELL 1: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - REGIONAL FÖRDELNING TABELL 1. 1: ÅTAGANDEN (forts) Medlemsstater / Region Bidrag (1) 1 2 3 4 Sa (Jordbruk) 5a (flake) Sb Mil Getncnsfcaps- kiftlatlT Totalt (2) * (2*1) « ÖSTERRIKE Ostosterreich SUdöftcrreich Westosterreich Tvarregionah PORTUGAL Norte Centre Uaaabon-Tejodalen Alentcjo Algarve Azorerna Madeira Tvirregionalt FINLAND Marmer-Suomi Aland Tvïrregionalt SVERIGE Småland med Oama Västsverige Sydsverige Mellersta Norrland övre Norrland Tvirregionalt - FÖRENADE KUNGARIKET North Yorkshire och Humberside East Midlands East Anglia South East South West West Midlands North West Walea Skottland Nordirland Gibraltar Tvarregionalt GEMENSKAPEN TOTALT 541,1C 36100 42649 18100 76. 00 621. 00 369. 30 12. 180. 72 1408,40 195. 36 160 1. 310. 45 1482,70 11. 24 24,00 19. 97 18. 00 103,00 1. 106,49 9. 66103 447,60 336. 12 168. 88 60. 00 97,85 246,12 393. 46 1. 180. 39 385. 04 90184 1. 295. 93 3. 07 4. 14174 3. I8«40! 11,40 «549 7S. 94 4,96 4. 96 1457,42 31744 21103 184. 53 843. 32 14. 758,71 1967,96 107. 50 71,45 7540 29. 82 16,03 156. 97 124. 68 1386,02 1I. 4C 65. 69 2142 34,99 H 21. 32 34. 99 - -1 - - - (. 77 - 8. 77 3740 - - - 37,50 -. -. - -. - -. 75. 94 5342 - H 53,32 M 40 • 26. 50 15^3 - - -. - - - - - - - - 15. 23 A - • - - - - - 2*45. - - -. - - - - - - - 29. 55 5142 1167 2141 17. 65. - - - 1647 16. 00 0. 28 «4,91 11. 24 - - - 53. 66 (2. 93 1175 - 1. 44. - 24. 62. 2194 15. 18 - - 6. 00 77,1 ( 77. 18 11,47 • - - 11,47 -. - - - - - • - - - - - - 40,99 7. 40 9. 42 6. 86 1141 191,13 191. 13 42,04 3. 15 38. 90 34,15 - 3. 14 - - 33. 01 179,19 - 7,88 6. 48 - 1155. (. 96 2646 7,00 13. 88 5. 46 - 90. 62 (5147 2415,98 25041 25. 0) 4112 2441 158. 95 1159,10 10740 71,45 7540 29. 82 16. 03 156. 97 124. 68 1577. 15 253,90 19. 15 0. 28 234. 48 17642 11. 24 3. 14 16114 170041 117. 02 109. 61 4646 - 53. 79 24. 23 143. 04 347,06 103. 13 19145 344. 02 0,06 1. 218. 33 85147 2549343 I t* (* 2 0* 13» 1 9* 2 1* 2 0* 2 0* K* 1 6* 2 1* 2 5* 3 4* 2 1* 1 7* 1 0* 1 1* 1 8* 1 4* 100* 0* 16* 0* 0* 1 5* 2 8* 2 6* 3 3* 2 7* 0* 5 5* 1 0* 3 6* 2 9* 2 7* 2 1* 2 7* 1* 2 9* 2 7* 1 9* 50548. 124,27. 4193 338. 56 0. 12 (10. 63 104,27 tOl. TJ 38,44. 41,24 -047 134. 08 196,43 75. 20 119. 56 0. 06 1. 07640 - - - - - - - - - 1. 076. 80 -1 1796,921 139. 917. 4fl! 15470,13 166848 27540 (0143 11247 97148 81,65 332 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 1: FINANSIELLT GENOMFORANDE 1996 - REGIONAL FÖRDELNING TABELL 1. 2: BETALNINGAR MedlemasUter/ Region Bidrag (1) 5a (Jordbruk) 5a (flake) Totalt (2) (2WD 5,91 4249 1644 3^7 170 O. V 2. 67 748 7,68 8,70 11. 8 4. 64 26. 14 22,07 - 16. 34 0. 25 3. 22 0,14 22. 07 17744 348 0. 14 21247 BELGIEN Bryssel Flandern Vallonien Tvirregionalt DANMARK öster om Stora BSIt Välter om Stora Balt Tvirregionalt TYSKLAND Saarbrtlcken Mecklenburg- West-Pommem Brandenburg Sachsen-Anhalt Sachsen Thiiringen Berlin Schleswig-Holstein Hamburg Niedersachsen Bremen Nordrhein-Westfalen Hessen Rheinland-Pfalz Baden- Wurtemberg Bayern Saarland Tvirregionalt GREKLAND Anat. Stereaskai Nitia (1) Kent. Ke Du. Makedoniaa Pelop. A Dit. Ster. EIL (2) Theaaaliai K/ii II Ipirou (3) Thrakil (4) Niaon Anatnlikou Egeou (5) Tvarregionah SPANIEN Caatilla-La Mancha Galicien Asturien Kantabnen Baxkien Navarra Rioja Aragonien Madrid Castilla-Leon Eatremadura Katalonien Comunidad Valenciana Balearerna Andalusien Murcia Ceuta el Melilla Kanarieöarna Tvirregionalt 1. 76249 91,77 20,69 19,72 443,82 1. 163. 5 131. 5- 75342 6. 96 48,6c 698. 20! 91,7* 4. 7C I5. 9Î 3,67 11 1. 51 2044649 1094,42 1(2,75 299. 11 28102 360. 65 618,47 339. 11 94,22 8. 0C 1. 924,19 1304. 39 2. 466. 53 3. 545. 05 1135,45 99106 15648 44. 64 49642 104. 44 90135 189. 29J 208. 15j 170. 33 791. 46 I40. 45J 15. 83 1. 69 7,19 6,67 127,1! 0,89 157 136 18. 44 81,91 I. 5C 45. 21 27,6* IM 40,96 40. 96 2(740 6. 67 9. 57 9. 36 36. 90 4,16 50. 61 8. 58 3,82 8. 10 8. 16 7,31 3. 666. 91! 100,77 1444945 1. 446,08 134. 15 8. 70 685. 70 83150 968. 50 375. 80 31130 407,20 494. 30 434. 30 9 839. 05 31414,16 1. 308,031 2. 073. 34 934,44 517. 72 466. 82 126. 57 56. 22 386. 84 293. 71 1196. 03 1. 373,63' 704,41 1. 648. 91 71,231 4. 177,44 676,19 10157 1. 190,16 121. 24 111. 14 106. 4* 44. 18 46,40 79. 68 55,48 61. 59 1 019,92 3433,62 149. 85 407,40 144. 78 73. 06 323. 50 16156 - 251,44 434,34 106. 65 16. 90 78. 67 • • 15946 - - - 30,32 3. 15 16. 75 38. 31 - - 55. 26 • 164 - - 12. 909,87 1. 684. 48 12. 83 - - -1 - - 27112 - -1 -1 20. 26. 9. 81! 0. 24! 182! 9. 58 - 8. 88 - I,98| -1 J -i. ! 218. 53! 10,02 - - - ( 1 ) Inklusive OP (operativa program) för Ättika (2) tnkluaive OP (or grekiska fastlandet, Vlatra Grekland och Péloponnèse» (3) Inklusive OP for Egir och Joniska öarna (4) Inkluaive OP fbr Trakien och Östra Makedonien (5) Inklusive OP fbr de norra och de södra Oama 1 Egeiska havet 10. 02 - 28. 74| 1. 42 0,12 7,68 3. 96 184 4. 95 12,19 1. 20 14197 • - - - - 28,74 - - - - - -1 - - - - - - - 1 • - - - 3. 88 - - - - J 32,74 - - - - - - - - - - - - 3174 1947 36. 76 5,01 10. 83 15. 04 6. 78 118. 34 0. 54j - - - - - - 124,40 - - - 4,67 21,32 10,99 53. 30 6. 11 - - 21,35 - 6. 66 - - - - - - -1 - - • - - - - - - - - - -j - -j. - - - - - - 2149 1. 10 9,(1 1041 0,44 1119 0,09 1110 2(447 160 74. 61 154. 41 53. 05 (4,71 1 1! 1,66 82. 94 221,94 1189,11 1. 69 10. 55 58,99 26,29 23. 05 0. 83 5,80 5. 55 0,37 3,04 3. 26 6,76 5. 61 6. 76 7. 68 5. 89 167 47. 17 43,43 - - - 43. 43 1(4,17 0. 22 0,30 1. 45 0. 04 0. 05 0,19 0. 07 3. 74 0. 07 0. 20 181 0. 06 0,21 0. 03 0,23 0,03 - 59,97 1. 69 309,72 341. 02 386. 94 64141 339. 94 12242 36. 08 9,73 85. 31 14. 21 197. 17 29. 87 31. 04 2741 146. 94 30. 16 437,74 1. 68941 121. 24 111,14 106. 46 44. 18 46. 40 79. 68 55. 48 61. 59 1. 063. 35 4. 645,06 150,08 407. 70 146. 13 73. 10 55. 30 31. 33 14. 45 76,61 54,07 323. 70 165,37 85. 55 251. 65 11. 31 434. 57 106,67 16. 90 138. 64 114,49 2. 101. 84 K* 1 3* 17* 1 3* 4 0* 1 2* 3 0* 3* 12* 1 6* 2 1* 16* 1 5* 16* 1 8* 16* 1 2* 2 3* 2 2* 1 7* 14* 2 2* 16* 1 5* 16* 19* 2 1* 12* 1 2* 1 8* 1 3* 1 1* 12* 13* 2 0* 1 1* 14* U* 1 5* I I* 2 0* 16* 14* 1 2* 2 5* 2 6* 2 0* 1 8* 1 5* 12* 12* 1 5* 16* 10* 1 6* 16* 12* 16* Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 333 TABELL 1: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - REGIONAL FÖRDELNING TABELL 1. 2: BETALNINGAR (forts) Medlemsstater / Région Bidrag (1) 1 2 3 4 Sa (Jordbruk) 5s (fiske) 5b Mil miljoner ecu GCOM—kaps- sastiatlT Totalt (2) * »HD « FRANKRIKE Ile-de-France Haute-Normandie Basae-Normandie Picardie Champagne-Ardenne Bourgogne Centre Nor d-Pas-de-Calais Bretagne Pays-de-la-Loire Poitou-Charentes Lorraine Alsace Franc he-Comte' Limousin Aquitaine Midi-Pyrtnees Auvergne Rhfine-Aipei Lanziiedoc-RouAsillon Provence-Alpea-CÔte d'Azur ItCTaika Martinique Guadeloupe Guyane Reunion Tvirregionalt IRLAND Tvirregionalt ITALIEN F. milia-Romagna Piemonte Aosta Lombardiet Trentmo Veneto Fnuli-Veneto-Giulia Ligunen Toscana Umbrien Marche Lazio Abruzzerna Moliu Kampanien Apulien Basilicata Kalabnen Sicilien Sardinien 1146(41 25141 41116 40248 49,62 2064»! 30040 21. 4C 161,01 200. 2) 141. 12 89. 66 161. 14 110,97 795. 56 288. 42 261. 46 195,51 245. 53 83. 56 13137 147,08 360. 47 351. 70 231. 92 26150 194. 55 225. 52 258. 97 390. 66 413. 28 193. 29 775. 33 5. 675. id 5. 901,15! | 5. 901. 15]. 65. 19 33. 02 2113 2133 20. 48 88,05 0. 02 900,76 900,76 64. 33 6. 65 12. 58 24. 24 16. 04 1. 10 39. 88 32. 23 35. 95 15. 20 27. 32 6. 10 24,89 63. 70 11. 34 3. 66 17. 12 9. 83 -. - - - - - - -| J - - - -. 40188 49. 62 - 206. 89 0. 29 14. 86 3. 71 16. 79 9. 1 S 31. 80 1120 19. 51 15. 53 7 45 8. 09 24. 68 3134 39,64 19,93 17. 02 16. 13 10. 37 0. 80 1943948 1. 926,12 95,08 10144 19,14 41. 08 11. 93 31,15 268. 67 374,82 17. 82 268. 79 138. 28 334. 54 120. 23 166. 16 338,97 136. 26 151,16 35102 275. 37 301. 85 1. 353,72 1. 200. 00 60175 919. 48 1. 369,80 1. 000. 25 9. 648. 14 7 ( 42 76. 32 - 44,87 19,78 1150 41. 99 63. 81 13170 49. 94 1. 560. 52. 45. 63 24,28 0. 27 10. 56 8. 40 194! 152] 5. 09 166 0. 10 - - • - - 34< 3. 361 124,62 - - •1 - - - - 19. 14 043 0. 25 - - - 13,99 0. 06 • 13,19 34. 23 17. 53. 16. 08 • - -. 049 0,29 3949 13. 27 12,02 14. 00 165 4. 92J 0. 05] 8,33! 3. 901 4. 601 1. 171 0. 76J 3. 32! 1. 35! 5. 381 162 - - 541 5. 21 «,491 \ -1 124. 62 6,49l - 0. 65 5. 20 11. 42 3. 39 0. 47 9. 88 0. 16 •. 1170 6. 13 129 0. 94 3. 34 -1 J -< -| J -1 J •j 11. 93 0,16 0. I61 6,46 • ' 6. 461 Tvarregionah LUXEMBURG Tvarregionah | NEDERLÄNDERNA 1. 950,15 1144 Noord-Nederland Oost-Nederland West-Nederland Zuid-Nederland Tvarregionah 164. 70 263,15 39. 20 93,94 1. 389. 16 11,84 - - -. - - - - J - - •1 - - •1 -i. " - - - • • - • • - - • -1 137,18 1. 760,15 5. 15 044 541 161 0,91 140 104 5. 15 64. (6 26. (2 15. 19 28. 86 34. 12 1132 19,72 124,79 340 4,64^ l. 78| 10. 43 3. (2 0. 24 1. 53 447I 7 4( 103 6. 38 4. 01 4,70 0. 42 4. 14 4,02 842 3. 74 24. 25 1949 19. 69 67. 33 5179 36. 49 53. 28 17. 27 33. 22 26. 21 100. 61 5846 25. 63 23. 40 37. 26 24. 91 33. 44 26. 27 26. 35 28,99 91. 7( 684. 45 •20,45 920. 45 135,43 24(249 043 0. 61 0,07 1. 89 047 199 048 1. 6! 0. 81 0. 62 046 0. 94 4. 67 0. 13 0. 38 0. 27 043 0. 50 3. 62 0. 26 48. 81 43. 80 0. 40 10. 93 2123 40. 60 8. 08 3949 36. 62 4. 64 6. 19 19. 65 49. 53 19. 92 048 12. 77 4132 64. 31 136,32 50. 20 133. 50 1. 725. 10 045 0. 33 «41 - - 1,02 • 5,79 M2 9,62 20(40 19. 39 26,16 1. 96 17. 34 143. 35 1 4* 2 4* 4 0* 1 3* 1 1* 3 2* 2 1* 1 1* 1 6* 2 3* 2 0* 1 9* 2 2* 2 1* 2 5* K* 2 8* 1 7* 1 1* 9* 1 9* 1 1* 1 3* 7* 6* 1 5* 1 2* 12* I t* 1 6* 1 2* 1 8* 1 2* 2* 4* 1 6* 1 2* 7* 2 4* 1 1* 3* 4* 6* 1 8* 7* 0* 1* 7* 7* 10* 5* 1 8* 1 3* 1 3* I I* 1 2* 1 0* 3* K* 10* 334 Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 TABELL 1: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - REGIONAL FÖRDELNING TABELL 1. 2: BETALNINGAR (forts) Medlemsstater/ Region Bidrag (1) 1 2 3 4 Sa (Jordbruk) 5« (fiske) 5b Mil Clean—apa test—W « miljoner ecu TotmH ») * »HD ÖSTERRIKE Ostosterreich SUdösterreich Westftaterreich Tvinegionah PORTUGAL None Centre Liasabon-Tejodalen Alentejo Algarve Azorerna Madeira Tvarregionah FINLAND Manner-Suomi Aland Tvarregionah SVERIGE Smaland med Öama Västsverige Sydsverige Mellersta Norrland övre Norrland Tvlrregionah FÖRENADE KUNGARIKET North Yorkshire och Humberside East Midlands East Anglis South East South West West Midlands North Weal Wales Skottland Nordirland Gibraltar Tvlrregionah GEMENSKAPEN TOTALT 1241 1161 145742 31744 21103 184. 53 843,32 14. 75S. 7ll 143447 S41. I0J 36100 426. 591 1810» 76. 0M 62I. 0&I 369. 30J 97. 96 8183 61. 95 29. 01 19,38 137,43 83. 17 12180,72] 1. 920. 84 1149 71,77 341 77,13 040 10,17 1,43. • 71. 77 3. 51 77. 13 0,80 - -. - - I40a,4o! 1954A IM 1. 310. 451 I 4 ( 1 7 0t 11. 24 24,00 19,97 18. 00 103. 00! 1. 106. 49 9. 66103 447,60 336. 12 168,88 60,00 97,85 246. 12 393. 46 1444 21,10 540 26,60 -1 14. 24 -, 21. 10 J « 4 40 571,49 5(149 - 5. 50 18,75 18. 75 - 26. 60 2746 - 27. 86 34,01 -! -, J ( 47. 92. 441 50. 94 22. 38 19. 85 8,70 79. 17 44,95 32,48 219. 03 1. 55 - 581. 69 34. 01 8. 27 1. 180. 39 131. 11 385. 04 90184 1. 295. 93 5. 07 4. 141741 3. 18640| 53. 89 299. 49 0,01 139. 917,401 13. 68741 141041 1. 990441 129,08 696,001 (0,58 3»4« M3 16,96 14. 05 • • - - - - *~ 749 0. 0« 2244 341 -| 19. 27 71,44 8. 73 1. 16 0,06 20. 61 19. 23 17. 39 4. 26 - (28,72 • - - - -j 42,12 4112 »41 -1 - 9,02 - - - 1440 3. 08 1 (3 106 6. 84 23145 24,02 29. 95 1744 160. 04 10103 243(49 • 97. 96 (2. (3 61. 95 29. 01 1948 137. 43 (5,17 10103 1021(7 t*4« 1. 57 - 1198 1044 - -1 0,94 • 131,77 9. 16 0. 08 1215. 3 (9,12 3. 37 0. 94 9. 9Ö 100,76 84. 80 1452. 15 101. 17 3. 94 3. 24 6. 28 4. 48 16. 12 4. 94 9. 33 3,45 48. 98 447. 04 54. 88 26. 79 C. 06 26. 12 29. 3! 83. 65 19118 56. 65 299,65 30194 145 677. 22 467,04 31. 14! 141342 20. 484. 10 I S* (* 14* 1 0* 19* 1 7* 1 8* 2 3* 1 5* 1 6* 2 5* 2 2* 2 3* 17* 9* 5* 3* 9* 7* 3 0* 0* 3* 0* 0* 8* 1 9* 2 3* 16* 1 6* 0* 2 7* 12* 2 1* 1 6* 1 5* 3 3* 2 3* 3 0* 16* I S* 1 5* Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 335 TABELL 2: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - REGIONAL FÖRDELNING TABELL 2. 1: ÅTAGANDEN Medlemsstater/ Region Bidrag (1) 5a (Jordbruk) 5a (fiske) miljoner ecu Totalt (2) » HD BELGIEN Bry uel Flandern Vallonien Tvirregionalt DANMARK öster om Stora Balt VIster om Stora Bllt Tvirregionalt TYSKLAND Saarbrllcken Mecklenburg-Weat-Pommem Brandenburg Sachsen-Anhalt Sachsen Thtliingen Berlin Schleawig-Holitzin Hamburg Niedersachsen Bremen Nordrhein-Westfalen Hessen Rheinland-Pfalz Bad en-Wurtemberg Bayern S&arland Tvirregionalt GREKLAND Anat. Stereaa kai Nitia (1) Kent. Ke Du. Makedoniaa Pelop. A Dit. Ster. EU. (2) Theoulias Krim Ipirou (3) Thraku (4) Nison Anatolikou Egeou (5) Tvarregionah SPANIEN Caatilla-La Manctia Galicien Aatunen Kanlabnen Biakien Navarra Rioja Aragonien Madnd Castilla-Leon Ezrremadura Katalonien Comimdad Valenciana Balearerna Andaluaien Murcia Ceuta et M-lilla Kanarieöarna Tvirregionalt 2440 16. 03 4. 74 11. 21 1341 24. 50 «947 69. 81 3744 13. 51 449,45 229,69 140,60 19247 1648 1. 762491 J 19. 7; 445,83 1. 165,5 229. 69 131. 53 75342 6. 9c 48. 66 698. 20( 58,23 82,37 53,07 9. 32 43,73 2044649J 5. 933,05 665,92 8. 0C 1. 924,19 1304. 39 1466. 53 3445. 03 2135. 45 99106 156. 38 44. 64 496. 32 104 44 90135 189. 29 208. 15 170. 33 791. 46! 140. 45 3. 666. 91 944,62 858. 82 870. 04 1. 530. 58 874,25 330,30 - 524. 45 1444945 «. 127,63 685. 70 83150 968. 50 375. 80 31130 407. 20 494. 30 434. 30 30110 43193 38137 18184 140,52 200,41 219. 84 189,49 9. 839. 05 4. 077. 12 116. 20 15. 61 43. 12 47. 58 340,41 16. 51 23. 67 14. 18 48. 59 - • - - - - 31414,16 1. 308,03 1073,34 934. 44 517. 72 466. 82| 126. 57| 56,22f 386. 84| 293,711 2. 196. 03 1. 373. 63 704,41 1. 648. 91 71. 23 4. 177,44 676,19 10157 1. 190. 16 12. 909,87 12. 98746 656. 80 1. 323. 02 573. 17 281. 06 1. 030. 02 511. 34 - 1. 17159 - 1196,17 297,71 76. 49 599. 89 - - 323. 01 22. 83 11. 37 32. 84 128. 28 -. 448. 16. 10. 16 -. 5. 70 89,51 80. 53 16. 71 0. 29 8,85 1. 28 5. 96 127,00 13,00 127. 00J (20,40 13. 00 5642 - - - - 24. 22 23. 51 17. 49 55,76 18. 81 98,84 13. 65 14. 79 24,97 24,98 19,09 474. 28 56. 22 - - - - 62. 32 23. 77 4. 34 20. 32 43. 70 46. 91 - 12. 95. - - • - - - - - 16740 - - - - - - - - - - - 7943 0. 2fl 27,85 14. 0* 37. 6» «0,751 ] -1 60. 75] 314451 l J ] •1 i \ 0. 49) 0,68 10,4|| 0,23 14,84 9. 6cJ 6. 5fl 8. 63 29. 81 103 431,261 -I J 1 -1 \ •I i- 10141 •\ • -1 • - A 37,64 • - - 59,72 - - - - - - - - - - - - - - • 4. 269. 01 39. 75 - 45120 - 167,80 - 10141 - 59,72 1. 03649 66640 41,13 7749 11. 65 34. 54 4157 23. 04 215. 15 3,99 J -1 - - - 33449 • 14. 05 41. 38 19. 71 159. 37 19,18 - • 6144 18. 27 - - - - - 14344 3. 93 5349 (3,74 10C «541 142 63. 79 993,73 5. 62 6103 137. (1 9643 108,00 95. 93 4172 17. 40 1. 24 57,02 16. 72 76. 97 2045 24. 78 21,26 39. 92 1843 150. 89 203,45 - - - - 203,45 57047 4,92 340 13. 00 1. 06 147 4. 8! 3. 68 27,48 3. 60 10. 00 24. 00 125 3. 54 3. 13 1042 1. 79 7742 37340 UtM 10. 19 24164 50191 (6. 85 40242 942 45. 27 347. 92 9. 470. 97 5. 62 1. 006. 65 996. 63 966. 37 1. 63847 970. 18 513. 44 98. 13 19. 42 243. 71 83. 34 54171 104,90 11139 77,90 324,03 9125 1. 674. 74 «431,08 30110 43195 38137 181(4 140. 52 200. 41 219. 84 189. 49 4. 2(0. 57 15. 92544 661. 72 1. 32642 586,17 28111 401. 85 92. 78 39,10 260. 01 194,76 1. 040,02 335. 34 559. 75 1. 176,13 4441 2206. 49 29940 76. 49 677,41 5. 464. 39 - - - - H - J - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - • •1 ] •J -1 «% 5 2* 5 4* 4 3* 6 6* S 3* 134* 9 3* 5 0* 4 7* 7 0* 5 2* 4 3* 3 9* 4 6* 4 5* 5 2* 6 3* 4 3* 4 9* ( 0* 6 0* 5 5* 5 4* 4 6* 4 1* 6 6* 4 6* 4 4* 4 4* 5 2* 3 9* 4 9* 4 3* 4 9* 4 4* 4 4* 4 4* 5 1* 5 1* 6 4* 6 3* 54* 8 6* 7 3* 7 0* 6 7* 6 6* 4 7* 3 9* 7 9* 7 1* 6 2* 5 3* 4 4* 7 5* 5 7* 4 2* (1) Inklusive OP (operativa program) fbr Aaika (2) Inklusive OP fbr grekisks fastlandet. Västra Grekland och Peioponneaoa (3) Inklusive OP fbr Egir och lorusks fiarna (4) Inklusive OP fbr Trakien och östra Makedonien (5) Inklusive OP för de norrs och de södra Oama I Egeiska havet 336 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 2: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - REGIONAL FÖRDELNING TABELL 2. 1: ÅTAGANDEN (forts) M cd lemastater/ Region Bidrag (1) 1 2 3 4 Satjordbrok) Sa (fläkt) 5b « tak—It Mal mljonerecu Totalt ») »HD FRANKRIKE DeKle-France Haute-Normandie Basse-Normandie Picardie Champagne-Ardenne Bourgogne Centre Nord-Paa-de-Calais Bretagne Psys-de-la-Loire Poitou-Charente» Lorraine Alsace Franche-Comté Limousin Aquitaine Midi-Pyrfnées Auvergne Rhone-Alpes Languedoc-Roussillon Provence-Alpes-CÔte d'Azur Korsika Martinique Guadeloupe Guyane Réunion Tvarregionah IRLAND Tvirregionalt ITALIEN Emilia-Romagna Piemonte Aosla Lombardiet Trent mo Veneto Friuli-Veneto-Giulia Ligunen Toscana Umbrien Marche Lazio Abruzzerna Mol lia Kampanien Apulien Baailicata Kalabrien Sicilien Sardinien Tvarregionah LUXEMBURG Tvirregionalt NEDERLÄNDERNA Noord-Nederland Oost-Nederland West-Nederland Zuid-Nederland Tvlrregionah 1246(41 79442 1. 560,16 1. 199,99 1(7,07 73846 «347 709,09 21. 4C 161. 0 200. 2 141,12 89. 66 161,14 110. 91 79546 288,42 261. 46 195,51 24543 8346 13137 147. 08 360. 47 351,70 231,92 26150 19445 225. 52 258. 97 390,66 413. 28 193,29 775. 33 | 3. 675,10 5. 901,15 5. 901,15 1943948 268. 67 374,82 17. 81 268,79 138. 28 334,54 120. 23 166. 16 338. 97 136. 26 151. 16 35102! 275. 37 301,85 1. 353. 72 1. 200. 00 60175 919. 48 1. 369. 80 1. 000. 25 9. 648. 14 7642 76. 32 | 183. 37 77,98 98. 37 113. 14 51. 03 270. 72 0,02 2461,47 2. 861,47 5. 06341 - - 259,40 59,69 177,22 228. 67 163. 41 275. 27 320. 31 269,14 3. 310. 40 1. 950,15 42,00 164,70 263. 15 39. 20 93,94 1. 389. 16 4100 - - 136,8 45. 8* I214C 50. 31 37,51 17. 88 30195 82. 81 128. 36 S4. 0É 101. 33 19. 88 48,48 100,18 41. 38 51. 64 67,40 56. 11 94. 63 313,97 12. 00 128. 83 3,23 23,12! 48. 94 21,28 65. 28 113. 63 28. 51 16. 65 52. 50 126 43,43 649 49,36 2113 59,16 30. 21 4243 31. 13 18. 27 31. 18 53,92 84. 06 7172 6154 45. 771 27,27 23,14 - - -. -. - - - - - -. 1. 199. 99 187. 07 738. 56 63,27 3. 44 35044 98,90 249,16 «4,77 14049 74. 59 54. 97 4. 78 26. 25 19. 39 33. 03 13. 88 19,841 20,02! 9. 90J 5. 70 18. 30 - - - J J - - J 6,02 6,02 204,15 50. 03 82. 29 71,84 49. 71 946 9. 86 43440! - - - 434. 50 98. 90 0,90 0. 90 2243 - - - 2123 8. 85 16. 41 0. 18 27,77) 14,98 15,33 3,90j 154 11. 06 4,50 17,42 8. 75 -1 - -! 117,47 1642 16. 52 3442 - - - - 34. 32 44,77 1,101 1. 10 1542 - -! 15. 32! 6,78 9,78 0,59 4,79 14. 46 27,10 11. 98 6. 26 2119 10,75 9. 24 16. 66 044 0. 84 41,16 25. 02 4. 91 3,94 7,30 «1(41 21. 40 0. (2 17. 28 18,72 4,67 11. 9! 1048 4942 19. 25 9,28 1145 50. 60 14. 47 5. 78 19,08 30. 39 27,22 14. 30 2547 1834 31. 12 5,65 8. 28 8. 05 28. 38 16. 24 138. 77 90,05 90. 05 «474* 1. 74 1. 23 0. 47 4,53 6. 18 5. 98 1. 47 3. 95 1. 62 1. 58 1. 11 3. 57 15,36 0. 27 344 648 138 6,95 7. 23 1. 87 54*947 21,40 139. (8 10647 141,12 61. 63 98. 85 5049 533. 63 161. 28 167,85 107. 94 183. 06 3162 85. 43 73. 01 214. 62 141. 32 128. 49 138. 74 101,72 148. 90 83. 63 106. 64 121. 18 79,41 286,95 2331,12 2. 95142 195142 (. 90(49 103. 95 211. 22 9. 25 (6,46 55,00 130. 38 52. 51 97,88 16842 55. 24 50. 13 99,78 274,76 59. 96 180. 75 235,25 165,79 28222 32744 271,01 369. 76 3. 991. 01 247 137 (5. 00 6. 16 3. 03 23. 99 - 49. 81 37. 61 37. 61 (7(49 (1. 21 13222 29. 93 79,14 556. 39 4 7* 100* ( 7* J 3* 100* 6 9* 6 1* 4 6* 6 7* 5 6* 6 4* 5 5* 7 5* 6 3* 6 5* 5 0* 6 0* 4 0* 5 5* 5 3* 5 2* 6 6* 3 2* 2 7* 2 9* 4 1* 3 7* 4 1* 5 0* 5 0* 3 4* 3 9* 5 6* 5 2* 3 2* 4 0* 3 9* 4 4* 5 9* 5 0* 4 1* 3 3* 2 8* 100* 2 0* 1 3* 2 0* 2 8* 3 1* 2 4* 2 7* 4 1* 4 9* 4 9* 4 5* 4 9* 5 0* 7 6* ( 4* 4 0* - - - - - -, • - -. - - - - - Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 2: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - REGIONAL FÖRDELNING TABELL 2. 1: ÅTAGANDEN (forts) Medlemsstater/ Region Bidrag (1) ÖSTERRIKE Ostostetreich SUdosterreich Westosterreich Tvarregionah PORTUGAL None Centro Lissabon-Tejodalen Alentejo AJgarve Azorerna Madeira Tvarregionah FINLAND Manner-Suoni Åland Tvarregionah SVERICE Smaland med Öarna Vlauverigc Sydsverige Mellersta Norrland övre Norrland Tvarregionah FÖRENADE KUNGARIKET North Yorkshire och llumheriide East Mid landa Eaat Anglia South East South West West Midlands North West Wales Skottland Nordirland Gibraltar Tvirregionalt GEMENSKAPEN TOTALT «545 22. 4 2242 20. 62 1457,421 317. 541 21203 184. 53 843. 32J I4. 75(,7l| 541. lOJ 36100 426. 591 UlOol 76. 0o| 62I. 0OJ 369. 30J 33,7* 33,76 7417,41 317. 50 197. 45 200. 04 108. 44 44. 51 373. 18 27342 12. IB0. 72J 6. 00197 1408,40 195. 3ô| 160J 1. 310. 451 14(170| 11. 2*1 24,00| 19. 971 18. 00J io3. oa 1. 106. 49I 9. 66103! 447. 6OJ 336. 12! 168. 88! 60. 001 97,85 246. 12 393,46 1. 180. 39 385. 04 90184 1. 295. 93 5. 07 4. 14274 3. 18440 5142 9542 52. 42 105,78 24. 00 15. 00 18. 00 48. 78 1. 03(40 1060,68 32183 306. 17 70,09 84. 89 28,63 374. 96 333. 69 150. 54 383. 82 - 5. 06 - - - 286. 40 - 174. 82 626. 86 0. 12 95. 32 73,00 73. 00! 105140 - - - - 2. 051. 80 129. 75 11. 70 137,44 100 129,95 129. 75 11. 70 10c 137. 44. miljoner ecu Totalt (2) * M3 16. 23 9. 42 6,86 51,89 59447 106. 27 (0. 45 75. 06 33178 3(341 7. 900,72 9,22 31740 197. 45 20946 108. 44 4 4 4! 373. 18 273. 32 374. 09 6. 377. 06 9049 3. 15 - 87,75 68,09 3. 14. - 64. 95 504,6» 23. 46 1124 10. 72 - 1245 - 19,09 3124 49. 98 65. 18 53. 25 - 227. 95 1. 440,73 5. 79142 «0743 49. 63 160 555. 01 4(548 11. 24 24,00 18,14 18,00 48. 78 365. 72 6. 005,70 374. 04 318. 41 (9,77 8. 59 97,44 84,43 394. 05 63132 25043 61178 680. 11 5,06 1438. 17 1. 440,73 «4. (5348 3345 4 ( 42 47. 59 - 49. 08 46. 48 160I «4,91 11. 24 - - 53. 66 103,63 27,75 - 8. 95 8. 59 - 55. 80 - - 50. 02 38,95 - 13. 57 - - - 158. K 158. 18 5649 - - • - 56. 39. - - - - - - - - - - - - -1 115163 21447! - 2340 • • 23. 60 3740 • • - - 37. 50 - - - - - - - - - - - - - 114,74 23,00 114. 74 4042 23. 00 40,00 - 40. 22 100. 40 - - - - - - - - - - 100,40 - 40. 00 4443 - - • - - - - - 44. 33 "1 425,721 139. 917,40! 42. 628,60 6. 464,71 6. 151,041 63548 11(8. 91 337 M* 3 3* 3 8* 4 1* 39* 5 4* 5 9* 55* 4 9* 6 0* 59* 60* 74* 5 2* « 0* 2 5* 100* 4 2* 3 8* 100* 100* 9 1* 100* 4 7* 3 3* « 2* ( 4* 9 5* 5 3* 14* 100* 34* 100* 5 5* 6 5* 6 8* 52* 100* 59* 4 5* 4 8* M Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Generellt är det viktigt att understryka att genomförandet av åtagandena och betalningarna 1994-96 i de tre medlemsstater som kommit längst (Portugal, Spanien och Irland: 23,366 miljarder ecu i åtaganden och 17,373 miljarder ecu i betalningar) utgör 55% av de sammanlagda åtaganden och betalningar som verkställts mellan 1994 och 1996. Om man lägger till det finansiella genomförandet i Grekland, Förenade kungariket och Tyskland uppgår andelen av det totala genomförandet 1994-96 i de längst framskridna länderna till 85 % (36,465 miljarder ecu i åtaganden och 27,156 miljarder ecu i betalningar). Jämfört med det totala stödet till mål 1 och 6 (93,086 miljarder ecu) utgör åtagandena i de tre längst framskridna medlemsstaterna ensamma 25 % av stödet och betalningarna 19 %. Om man räknar med de sex längst framskridna medlemsstaterna uppgår denna andel till 39 % av stödet för åtagandena och 29 % för betalningarna. 3. Mål 2 3. 1. Genomförande av mål 2 under 1996 År 1996 var för mål 2 formellt det sista året för genomförande av den första programetappen, eftersom detta mål kännetecknas av att det löper i två etapper, 1994-96 och 1997-99. 1 förverkligandet och på fältet var det fråga om det andra genomförandeåret, då programmen hade antagits sent först i slutet av 1994. Kommissionen fick de olika parterna att påskynda genomförandet av programmen på fältet och den ansträngningen gjorde det möjligt att göra anslagsåtaganden före utgången av 1996 så att överföringarna till den andra etappen 1997-99 bara utgjorde 11 % av de ursprungligen programlagda stöden. 1996 års genomförande6 har alltså gjort det möjligt att till stor del kompensera förseningarna i lanseringen av programmen. Genomförandet har medfört flertaliga anpassningar av pågående program. På totalt 82 program har 101 ändringar gjorts, varav 76 har påverkat stödbeloppen, som indexeringen av finansieringsbeloppen eller överföringen av en del av stödet som inte verkställts till perioden 1997- 997. 73 program (en del flera gånger) har vidkänts finansiella omprogrammeringar. Slutligen har 35 begränsade anpassningar av programinnehållet varit nödvändiga i form av tillägg, indragning eller ändring av åtgärderna. Alla medlemsstaternas program har ändrats8, utom Sveriges och Österrikes. Det stora flertalet av ändringarna beror på det normala förloppet för ett flerårigt program. Indexeringen av finansieringsbeloppen är nödvändig, justeringen av innehållet har samband med konfrontationer med verkligheten vid genomförandet på faltet, till exempel stödmottagarnas behov, och ifrågasätter alltså inte programmens utformning, som följaktligen kvarstår, och det har varit fallet, med vissa begränsningar. Generellt har anpassningarna, även om de har fått ta förseningarna av de ursprungliga åtagandena ad notam, gjort det möjligt att hämta in förseningarna 1996 och begränsa överföringarna av anslag till etappen 1997-99. Främjande av teknisk innovation i regioner som omfattas av mål 2: Stödet till den tekniska utvecklingen i mål 2-regionerna ingick, som en nödvändig del i det produktiva sammanhanget i regioner med industriell tillbakagång och omställning, i de allmänna prioriteringarna vid utarbetandet av programmen för 1994-96. Jämfört med perioden 1989-93 är detta stöd på markant uppåtgående. Det ökar från cirka 9% av gemenskapens stöd i GSR till 17 % i SPD 1994-96. I dessa finansieringar uppgår ERUF till 80 % och ESF till 20 %. Jämfört med de andra strukturfondsmålen kännetecknas programmen i mål 2 av en stark prioritering av FoTU, som får tre färdedelar av gemenskapens anslag. Telekommunikationernas andel förklaras delvis av dessa områdens ringa behov av att skaffa sig bastjänster, eftersom de i allmänhet är väl utrustade i det avseendet. Utgifter för telekommunikationer och telematiktillämpningar saknas dock med all sannolikhet inte i programmen för mål 6 För närmare beskrivning se kapitel V Sanimarotlllning per medlemsstat. 7 överföringarna gällde 61 program av 82, eller 74 % av programmen. 8 Ändringarna i italienska och franska program har varit flest (29 respektive 22). 15 program har ändrats flera gånger, vilket utgör 43 % av anpassningarna 1996: 8 SPD eller OP har ändrats två gånger (Liège, Bremen, Rhenlandet i Nord-Westfalen, Aragonien, Latium, Umbrien, Venezia och Trentino), 3 SPD har ändrats tre gånger (Niedersachsen, Emilia-Romagna, Toscana), 3 SPD har ändrats fyra gånger (Aquitaine, Ligurien, Piemonte) och ett SPD har ändrats sex gånger (Marche). 338 Attonae årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 2: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - REGIONAL FÖRDELNING TABELL 2. 2: BETALNINGAR Medlemastater/ Region Bidras, (1) Sa (Jordbruk)! 5a (fiske) GtnmnaHiw Totalt (2) * (2/(1) BELGIEN Bryssel Flandern Vallonien Tvirregionalt DANMARK Öster om Stora Balt Vaster om Stora Balt Tvarregionah TYSKLAND Saarbrtlcken Mecklenburg- West-Pommern Brandenburg Sachsen-Anhalt Sachsen Thiiringen Berlin Schleswig-Holstein Hamburg Niedersachsen Bremen Nordrhein-Westfalen Hessen Rhe inland- Pfalx Bad en-Wurtemberg Bayern Saarland Tvirregionalt GREKLAND Anat Stereas kai Nisia ( 1 ) Kent. Ke Dit Makedoniai Ptlop. & Oit. Ster. Eli. (2) Thesaaiiaa Kr it is Ipirou (3) Thjakis(4) Nison Anatolikou Egeou (5) Tvirregionalt SPANIEN CastillJ-L» Mancha Galicien Aaturien Kantabnen Baskien Navarra Rioja Aragonien Madrid Cajtilla-Leön Extremadura Katalonien Comunidad Valenciana Balearerna Andalusien Murcia Ceuta et Melilla Kanariobarna Tvarregionah 1. 76249 ' 17144 50,00 154,43 19,72 445,82 1. 165. 51 131,53! 75342! 6. 96J 48. 66! 698. 20! 2044649J 8. 00J 1. 924. 19] 2. 304,391 2466. 531 3. 545. 05 2135,45 99206 156,38 44. 64! 496. 321 I04. 44| 902. 35! 189. 29 208,15! 170. 33 791. 461 I40. 45J 171,54 22,27 27,73 23,67 6,37 17,30 «464,47 339,68 70217 704. 34 716. 49 1. 237. 35 645. 16 201,23 45. 77 939 13. 95 17. 05 184. 61 11. 52 14,30 11,73 31,37 3. 666. 91! 357,73 14349A5J 4. 403,14 685. 701 8325o! 968. 50J 375. 80! 312,301 407. 20) 494. 30J 434. 30 279. 21 296. 11 298,06 131. 93 119. 48 160. 63 166. 95 153. 58 9. 839. 05 2. 797. 20 115,19 10. 68 ( 43 0. 15 4,4i, 0. 68 298 - 10. 68 2341 - 59,10 0,13 21. 92 10,90 26. 14 4146! 41. 26 3(7,16 - - H • 0. 24 0. 34 3. 79 0. 17 11. 56 5. 621 5. 26! 6. 70 18,971 1. 45J 19,60 (. 05 -1 19,60) 3049 241 5,65 540 30,29 20,02 5. 80 344,77 26. 22| 6247 H 7. 76 23. 63 27. 50 11. 17 185,77 226| -I -j -| -j 3. 91 69. 86 67,06 15. 60 115. 19 S21. 77 -i J 19. 38 19. 33 14. 16 46. 19 14. 03 85. 02 18,61 10,45 18. 70 15. (Ni. 1 7,72] 243. 09' 23. 5! 333. 06! 20. 02 - -1 -i -1 -1 •I -! -1 •• • J J _ -1 -1 -!'. 31414,16! 9. 403,65 ««741 516,66 76,00 (445! 42,71 24244 1 j 1. 308,031 2. 0T3. 34I 934,44'. 517. 72 466. 82! 126. 571 56. 22! 386. 84' 293. 7l| 2. 196. 03 1. 373,63! 704,41] 1. 648,911 71. 231 485. 10 969. 3R 33298 139. 81 744,95 374,<X) 822. 16 4. ! 77,44! 1. 391. 08 676. 19! 102. 57! 1. 190. 16! 254. 76 48. 61 405. 74 178,73 16. 72 9. 08 23. 68 67,76 275,66 7. 82 - , - ! 2. 909,871 3434. 18 27. 75 46. 13! 1947! 047! 5. 4o! 32. 2ol - J -1 31. 91! 3. 00! -i -1 •i 37729 - 76. 00. 1 'i j -] -! -! -! -i i -! ' -! •1 M. iji ,' -! - - J -! ^ ' -1 9. 22 35. 40 14. 94 110,07 13. 88 45. 91 13. 42 1 -! J 427i| (1) Inklusive OP (operativa program) för Ättika (2) Inklusive OP för grekisks fastlandet. Vlstrs Grekland och. I (3) Inklusive OP for Egir och loniska barns (4) Inklusive OP fbr Trakten och östra Makedonien (5) Inklusive OP fbr de norra och de sodrs Oarra i Egciaka havi 4245 1. 96 23,17 37,12 0. 60 18,61 0,49 18,11 45446 1. 69 24,73 66,62 49. 02 50. 44 37. 79 15. 95 7,31 0. 37 23. 79 8. 36 29. 42 8. 97 10. 68 9. 50 18. 9* 8. 91 821! (9,ii - - S3541 6,15 144. 05 320,69 64. 92 24. M9 647 17. 79 221. 33 6. 658,0; 1. 69 726. 90 770. 97 765,51 1. 287,79 68295 282. 32 6255 14. 87 150. 18 39,61 318,37 68. 35 68,19 46. 06 250. 50 61. 7! 1. 059. 52 4. 49246 279. 21 296. 11 298,06 131. 93 119,48 160. 63 166. 95 153,58 89. 11 2. 886. 31 321,42 11495/14 246 1. 75 3. 90 0. 53 0. 74 1. 44 1. 10 8. 24 1. 08 5. 0O 7,20 1. 12 1,77 1. 25 5. 16 0. 90 60. 89 216,89 487. 56 971,13 336. 88 140. 33 234,83 73,43 25. 99 147J9 ! 14. 92 749,95 38210 354. 60 823. 93 25,49 1. 396. 24 255. 66 48. 61 466,63 4. 259. 36 30% 3 1* 32% 28» 49% 33% 91% 37% 32% 33% 21% 38% 33% 31% 36% 32% 28% 40% 33% 30% 38% 35% 36% 33% 27% 32% 4 4* 29% 31% 41% 36% 31% 35% — 38% 39% 34% 33% 29% X% 37% 47% 36% 27% 50% 58% 46% 38% 39% 34% 28% 50% 50% 36% 33% 38% 47% 39% 33%. - - - - 4 - - -j i - - -. J • - - - - -J Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 339 TABELL 2: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - REGIONAL FÖRDELNING TABELL 2. 2: BETALNINGAR (forts) Medlemsstater / Region Bidrag (1) 5* (Jorrlhrv*) 5a (flete) G*n—afcaps- tnst—IT miljö Totalt (2) 1246(41 537. 94 (35,46 9064« 9742 449,031 41,13 508,14 251. 06 340643 FRANKRIKE De-do-Prance Haute-Normandie Baaae-Nnrmandie Picardie Champagne-Ardenne Bourgogne Centre Nord-Pas-de-CaJaia Breugne Pays-de-la-Loire Poitou-Charentea Lorraine Alsace Franc be-Comti! Limousin Aquitaine Midi-Pyrénee» Auvergne Rhône-Alpes Languedoc-Roussillon Prrrver. ce-Aipes-Cote d'Amr Kcrsika Mantnique Guadeloupe Guyane Reunion TvKrregionalt IRLAND Tvirregionalt ITALIEN Emiha-Romagna Piemonte Aosta Lombardiet Trentino Veneto r-riuli-Veneto-Giulia bguner. Ti-wcana Urrr-rien Marche Latio Abruw-ema Molisa Kampanien Apulien Basilicala Kalsbrien S ici hrr. Sardinien Tvirregionalt LUXEMBURG Tvïrregionart NEDERLÄNDERNA Noord-Nederland Ooet-Nrderland West-Nederland Zuid-Nrderland Tv>rregionalt 21. 40 161. 01 200. 21 141,12 89,66 161. 14 110. 97 79546 288. 42 261. 46 195. 51 345. 53 8346 13237 147. 08 360. 47 351. 70 211. 92 26250 194. 55 225. 52 258. 97 3°0. 66J 413. 28 193. 29 775. 33 5. 675. 10 5. 901. i s| 106. 02 27,99 62. 50 36. 56 23,89 13. 20 105. 21 10264 46. 49 62. 99 30. 41 63. 05 15,90 33. 58 83. 31 20. 22 29. 00 15,85 3*,0* 27,M 60. 38 6049 78. 35 37. 48 195. 92 0,02 Î47049 | 5. 901. 15 2270. 3° 19439/18 3. 48149 245,06 268,67 37-1. 82 17. 82 268. 79 138. 28 334,54 120. 23 166. 16 338. 97 136. 26 151. 161 357,02! 275. 37! 30145! 1. 353. 721 i. 200. 00 60275 919,48! 1. 369. 80) 1. 000. 251 - 121. 35 39. 10 89. 81 105. 41 94. 39 14109 206,78 136. 84 9. 648. 141 2. 545. 82 76421 76. 32! | -| -[ 1. 950,15 31,47 31,47 164. 70 263. 15 39,20| 93. 04| 1. 389. 16! 6. 0C 46,56 3. 00 11,. 56 24. 47 12. 00 49. 50 37,71 17. 50 10. 50 26. 25 • 4J8 4. 28 9140 29. 96 30,76 • 31. 58 •1 •1 -, ^ i1 1 4 \ -i j 1 i J •! •Î 4 -i 449. 0J! J »941 265 4. 92J 0. 05] 8. 33 5. 90] 4,601 1,17) 0. 76! 3 42 1. 35| S. 38J 2 62 •i. ' -J J •1 -1 58. 731 1048! 10. 581 11. 64 i •1 0. 83 3200 3. 77 30. 85 11. 68 47,98 23,99 30. 63 21. 15 10,62 16. 42 46. 15 5143 57,80 4840 30. 25 21. 95 18. 18 1,87 , -1 -1 -\ J i ^ -i -i 4 l. nl J 23,13! »4,«5 -1 -! -j -1 -! J -! -i -| -i -1 4 -1 -1 Z3. 13! (Ull 0. 33! 12. 44; -! -i -i J 3. 39 4,89 0. 3C 3. 04 8. 31 20,07 6,00 256 17. 77 5. 37 4. 62 8. 33 0. 42 0. 42 2545 13. 40 3. 93 3. 43 4. 491 - -, -. •. - - H. _ • 906. 561 -1 -I 202. 671 97. 32 49. 45 59,45| 33. 44| 1. 20| 13. 12J 14. 5l| I6. 5l| 6. 94| 5. 68J lO. Ol) 4. 9Î! 2. 85! 9. I5| -| -! 24,86 8,95! 8. 951 377,93| 49,45 0,59 0. 59 11. 12 -1 • 377. 93! 11. 12 18,«! 1266 64. 23 41 fii 41. 56 22143 -! -i - -, - i -| -1 -) - • -| i -1 -1 -[ -) -j -j -1 -1 -i H -i -! -i -i •j -1 -i 742 0. 24 6,(2 749i 1. 89 4. 50 4,00 22,16 6. 81 4,64 4. 07 2443 5. 84 1. 73i 6. 67 11. 75 9. 21 4. 78 8. 52 6. 29 10. 71 1. 75 4. 14 4. 02 8. 52 8. 12 0. 87 0. 61 0. 16 1. 89 245 299 0. 7* 1. 61 0. 81 0. 62 0. 56 0. 94 7. 68 0. 13 1. 77 3. 29 1. 19 3,48 3. 62 0. 93 742 107. 09 66,80 70,09 44,22 59,25 2 ( 48 230. 01 101. 27 91. 61 65. 11 108,73 32. 36 51. 73 5282 146. 59 87. 22 82,28 54. 61 62. 28 56. 73 62. 13 64. 73 82. 37 46. 00 204. 04 1. 560. 15 2411. 95 2311,95 4. 40(42 72. 36 90. 42 4. 71 37,95 31. 17 68. 65 26. 8S 60. 11 69,62 29,80 23. 91 47. 30 129,03 39,23 91. 58 108,70 93,58 14546 210,40 137. 77 185. 52 1887. 51 0,98 0. 98 3040 1. 85 1,11 10,74 26,13 26. 13 59947 45. 20 66. 77 14,17 36. 07 17. 11 437,46 29% 35% 67% 33% 50% 49% 3 7* 26% 29% 35% 35% 33% 44% 39% 39% 36% 41% 25% 33% 21% 32% 25% 74% 17% 20% 24% 26% 27% 39% 39% 23% 27% 24% 26% 14% 23% 21% 22% 36% 21% 22% 16% 13% 47% 13% 7% 9% 16% 16% 15% 14% 30% 34% 34% 31% 27% 25% 36% 38% 31% 340 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 TABELL 2: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - REGIONAL FÖRDELNING TABELL 2. 2: BETALNINGAR (forts) Medlemsstater/ Region Bidrag (1) 1 2 3 4 Sa (Jordbruk) 5* (fiske) $b t M il Getnensfcaps- Totalt laatlarjT (2) % (2WD Ö S T E R R I KE Ostfisterreich Stldöetetreich Westosterreich Tvirregionalt P O R T U G AL Norte Centro Lisssbon-Tejodalen Alerte jo Algarve Azorems Made ira Tvirregionalt F I N L A ND Manner-Suorri Xland Tvirregionalt S V E R I GE Smaland med Oama Västsverige Sydsverige Mellersta Norrland ö v re Norrland Tvirregionalt North Yorkshire och Humberside East Midlands East Anglia South East South West West Midland» North West Wales Skottland Nordirland Gibraltar Tvirregionalt G E M E N S K A P EN T O T A LT 1457,42! 27,01 33,01 10340 946 10748 1,00 317. 54 2 1 2 03 184,53 843. 32 27. 01 7. 62 15. 73 9. 67 I4L7M. 7I 5. 698,66 541,10 3 6 2 00 426. 59 18200 76. 00 621,00 369. 30 246. 24 171,16 151. 48 7 1 79 38. 15 318. 59 208. 97 11180. 72 4. 491. 26 - 1. 00 - J J 103. 80 9. 36 107. 88 - - - - - - - 29,79 5146 12,92 574I 6. 90 1408,40: 19546 260 1. 310,45 1 4 ( 2 , 70 11. 241 24. 00J 19. 97! I8. 00I IO3. O0! I. I06. 491 J 29,79, 38,06 8,20 5,04 6. 1? 18. 66 51. 26 3649 1292 18,75 57. 31 34,72. - 6. 90 I 2 , 0 0! 4 - - 36. 50! I8. 75 - -1 J •i -i 34. 72' 75,74 1 1 00 20,10 447,60 336. 12 168. 88 60. 00 97. 85 246. 12 393,46 H - - - 1. 180. 39 231. 37 385. 04J 9 0 1 84 1. 295. 93 5. 0TI 4. 142. 741 3. 18640! 94. 58 489,70 - 0. 01 191. 27 120. 58 40. 79 42. 97 23. 20 157. 23 124. 76 76. 69 308. BI 4,05 - - - - - 1. 400. 26 -1 - - - - - - J - - 75. 741. 1 • -. • - - 7(40 18. 92 J0. 56 29,02. J , - - - 2341 2283 0,7* 22,64 347; J H -1 - • • - - 0 42 82. 62 31,48. 19. 27 31. 48 - - • - - 14048 16. 83 5,13 4,62 4243 34,48 - 29. 05. - Î *M 6,83 2. W 106 39440 6048 49. 11 40,75 24. 13 246. 16 211,62 5. 91048 - - 4. 61 - 246. 24 171. 16 156. 09 72. 79 38. 15 31(49 208. 97 207. 01 4. 691. 27 37,77 147 36. 20 2641 - 0. 94 - 25. 87 302,17 24,40 0,78 276. 98 220,97 347 8. 20 5,98 6,16 18. 66 178. 59 22848 3. 771,46 11. 73 6,12 5. 36 6. 28 9. 55 16. 12 23,05 26. 39 21. 64 219. 82 126. 70 51. 28 4,62 49. 25 65. 63 166. 78 37145 134. 23 458. 83 51144 4,05 139. 917,40; 31. 405,72 3 4 8 8 45 4JO7. 08I 317,91 1. 425,77! 2 2 9 4 6! 1. 487,58 114,10! 274446 4541144 20. 10 8,35 -1 10204 1. 606. 50 71144 71144 25% 19% 23% 22% 29% 40% 46% 47% 37% 40% 30% 31% 57% 39% 20% 12% 30% 21% 17% 30% 34% 30% 34% 18% 16% 39% 49% 38% 30% 8% 50% 27% 42% 32% 33% 51% 39% 80% 39% 22% 33% F Ö R E N A DE K U N G A R I K ET 9. 662,03 ( 1 5 46 I. O9O44 1. 40046 '3^f 1 s v fr**6/* c. * : *; ' >*'"%*>-*? *£ v i? v :> Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 343 STORA PROJEKT* Antagandeår/ Medlemsstater 1996 SPANIEN Gasledning Gibraltar-Cordouc Gasledning Valencia-Cartagena NatargasanUggriingar vid Huelva 1995 IRLAND Tallaght Hospital (Dublin) ITALIEN Port de Gioia Tauro (Kalabrien) Mil Kostnad totalt Bidrag ERUF (1) Offentligt nationellt bidrag Privat bidrag 1996 Åtaganden 1995-1996 (2) % C2VU) 1996 miljoner ecu Betalningar 1995-1996 (3) % (3VO) 1 1 1 1 1 298,47 60. 69 27. 40 99,01 23,81 7,28 0,00 0. 00 0. 00 199. 461 36. 881 20. 12J 89. 81 23. 81 758 89. 81 23. 81 7. 28 91% 100% 100% 71. 85 19. 05 5,82 71,85 19. 05 5,82 131. 33 39,37 91,96 o,oo| 0. 00 39. 37 100% 0. 00 31. 50 120,00 40. 00 0. 00 80,001 0. 00 40,00 100% 20. 00 20. 00 73% 80% 80% 80% 50% Stora projekt i den mening som avses i artikel 16. 2 i samordningsförordningen. 3yj* -'; *; ' _ TT af\»¥n-B>At*i. rpirrr» ptvnr ra~nr> A min>îi/'«>t «A » m r» *'>* -'/(S-v^S. ^ft^Si «. PILOTPROJEKT ENLIGT ARTIKEL 10 ERUF '- >*r%m Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 347 PILOTPROJEKT ENLIGT ARTIKEL 10 ERUF Projekttyp Medlcmss ta t/Beteckning/Region Antagande- år Kostnad Bidrag ERUF TEKNISKT NYSKAPANDE Regionala strategier för nyskapande Belgien: Limburg Tyskland: Wescr-Ems Grekland: Västra Makedonien Spanien Aragonien Extremadura Galicien Frankrike: Auvergne Irland: Shannon Italien: Kalabrien Österrike: Nieder-Österreich Portugal: Projekt "Teknik på regional nivå" Nortc Förenade kungariket: Yorkshire Se Humberside Teknik på regional nivå Grekland: Centrala Makedonien Spanien: Castilla-Lcön Italien: Abruzzerna Tekniköverföring Projekt "IMPLACE" Castillc La Manche/Nordirland Spanien: Projekt "TRANSTEX" Extremadura Italien: Projekt "REPORTING" Apulien INFORMATIONSSAMHÄLLET Strategi för utveckling av informationssamhället Tyskland: Sachsen Grekland: Centrala Makedonien Spanien: Valencia Frankrike: Nord-Pas-de-Calais Italien: Piemonte Förenade kungariket: North West England Interregional tclematiktillämpning Projekt "WOLF" (Tcssaloniki (EL), Sardinien (1), Galicien (E), Mangualde (P), Brandenburg (D), Nordirland (UK), Irland) Strategi för utvecklning av informationssamhället Tyskland Infosh Schleswig-Holstein Bis 2006 Brandenburg Irland: ShIPP Shannon Österrike: TELEKIS Steiermark Finland: Paraddis Tampere Sverige: AC-DIREKT Västerbotten Förenade kungariket: NiSTRAT North of England NYA SYSSELSÄTTNINGSMÖJLIGHETER Tyskland "SDL" (Regional net of cooperation creating new possibilities of employment for women in the sphere of social services for children, youngsters and disadvantaged persons in a rural countryside, Bade-Wurtemberg) "Contracting Biiro" (Aufbau und pilothafter Betricb eines Informations- und Vcrmittlungsburos fur Energieeinspar-Contracting) Spanien "ERNE" (Navarra) "ALEGRE" (Projet d'actions locales d'emploi, Castilla-Lcön) "NYEC" (Nouvelles initatives d'emploi, Kantabricn) "NIOVALLES" (New job initiatives, Katalonien) "REVOL" (Recycling of Urban Large Wastes, Asturien) Italien "HOME" (A house for a people: new quality for a new comfort, Puglia) "PICENUM 2000" (Politique active d'emploi pour le district d'Ascoli Piceno, Marche) "SECI" (Services éducatifs et de garde pour les enfants, Toscana) 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1995 1996 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 0,499 0,500 0,400 0,413 0,309 0,490 0,501 0,500 0,500 0,460 0,400 0,544 0,400 0,400 0,400 3,251 2,000 2,000 0,866 0,507 0,500 0,497 0,496 0,501 0,249 0,250 0,200 0,206 0,154 0,245 0,250 0,250 0,250 0,230 0,200 0,250 0,200 0,200 0,200 1,000 1,000 1,000 0,260 0,254 0,250 0,249 0,248 0,250 1995 1,233 0,530 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 0,500 0,500 0,500 0,577 0,500 0,500 0,500 0,250 0. 250 0. 250 0,250 0,250 0,250 0,250 1996 0,509 0,250 1996 0,632 0,316 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1,077 0,818 0,877 0,887 0,450 0,800 0,938 0,512 0,500 0,500 0,500 0,430 0. 315 0,470 0,406 0,256 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 35 innovationsfrämjande åtgärder, stöd till forskningsverksamhet inom företag, särskilt små och medelstora företag, 2. De är däremot svårare att identifiera i särskilda åtgärder, eftersom de för det mesta är utspridda på de andra åtgärderna av ekonomisk natur. Insatserna för FoTU är klart inriktade på innovation och tekniköverföring till förmån för företagen. De avser • • stöd till tekniköverföring, • • utveckling av arbetskraften i aktiviteter med anknytning till FoTU. Utgifterna inom telekommunikation och telematiktillämpningar står för en fjärdedel av gemenskapsstödet och är fördelade nästan lika mellan bastjänster och avancerade tjänster. De är dock utspridda på andra åtgärder och har samband med särskilda insatser, som utveckling av ett centrum för avancerad informationsteknik (Frankrike) eller av regional infrastruktur för avancerad telekommunikation (Spanien). Det visar sig dock svårt att kvantifiera dessa insatser på grund av att de är utspridda på olika ekonomiska utvecklingsåtgärder. Tabell 1-9: Mål 2 och teknisk utveckling, 1994-96 (i miljoner ecu) Totalt % ERUF Strukturfonder ESF Totalt Medlemsstater •/. Offentliga sektorn Privata sektorn Totalt % FoTU(l) Tdekommunikalioncr (2) Telematik (3) TOTALT (>). (2). (3). (4), (5): Se anmärkningar Ull tabell 1-4 (kapitel i) 2. 736,6 56,0 56,2 2. 849,1 96% 2% 2% 100% 811,2 12. 7 21. 1 845,0 221,7 0,0 0,0 221,7 1. 032,9 12,7 21,1 1. 066,7 97% (4) 1% (4) 2% (4) 37% 1207,0 16. 2 28,3 1. 251,5 497. 0 27,2 6. 7 531,0 1. 704,0 43. 4 35. 0 1. 7823 96% (5> 2% (5) 2% (5) 63% 3. 2. 1996 i programperioden 1994-96 Tabell 1-10: Mål 2 -1996 i programperioden 1994-96 (i miljoner ecu) Bidrag 1994-1996 fort OveriBring Bidrag 1994-1996 efter oveHrjring Åtaga nden 1 % av bidraget Betalningar l % av b a n c* ôverAringn-aa 1994-1996 tin 1997-1999 Antal itglrder*** Preliminär fSrdebiinc 1997-1999 Bidrag 1997-1999 efter «verfftriog * Pmnrampknerim SPD; •• Prot~>pianerm« GSR; *** Of/SPD (1) 1995-1999 B 160. 0 * 133. 5 140. 6 105% 50,0 37% 28. 7 4 186. 0 214. 7 J DK 56. 0* 54,1 53. 1 98% 23. 7 44% 2. 7 2 65. 0 67. 7 D 733,0 • 703,4 665. 9 95% 339,7 48% 40. 1 9 854. 0 894. 1 E 1. 130,0 ~ 996,2 1036. 4 104% 607,2 6 1% 1391 8 1. 318. 0 1. 457,3 F 1 763. 2 * 1. 581. 6 1. 560,2 99% 835. 5 53% 208. 6 19 2059. 0 2267. 6 1 684,0* 524,0 514. 0 9 8% 245,1 47% 169. 7 11 798. 0 967. 7 L 7. 0* 5. 3 6. 0 113% 4. 3 80% 1. 8 1 8. 0 9. 8 NL 300. 0* 224,1 204. 2 9 1% 91,8 4 1% 80. 1 5 359. 0 439. 1 UK 2 1 4 2. 0* 2017,4 2060,7 102% 1. 090,3 54% 155. 1 13 2500. 0 2655. 1 A K) 1. 0 ID EUR9 6. 975,1 6. 239,7 101. 0 6. 241. 0 65,5 65% 3. 287,3 33/) 53% 3 3% 100% nu 71 8. 147 JO 8. 973/» 4. FIN 6 92 *W 55. 8 52. 4 94% 29. 8 53% 14. 4 1 119. 1 133. 5 S 160. 0 V) 160,0 105. 8 66% 38. 1 24%. 5. - EU ro 3304 3 1M 223,7 7 1% 10f49 3 1% "f* 10 119. 1 I3W (2) 1995-1996 OBS: Pnxaatastscr »var 100% soakuknr soslsf san skall fiifftras « I slutet av den första etappen 1994-96 har åtaganden gjorts för 100 % av de justerade anslagen till de gamla medlemsstaterna och 53 % har betalats, vilket motsvarar 89 % av det ursprungligen åtagna stödet och 47 % av det betalade. För de nya medlemsstaterna utgör åtagandena 71 % av det justerade stödet och betalningarna 32 %. För hela mål 2 var 1996 således ett verkligt återhammingsår vad gäller finansiellt genomförande, eftersom de åtagna beloppen 1996 utgjorde 41 % av åtagandena för treårsperioden, medan det första året stod för 31 % av åtagandena och 1995 för 27 %. Detta gäller i ännu högre grad betalningarna, eftersom de betalda anslagen 1996 utgör 45 % av de anslag som betalats mellan 1994 och 1996, medan betalningarna 1994 står för 29 % och 1995 för 26 %. 348 Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 PILOTPROJEKT ENLIGT ARTIKEL 10 ERUF (forts) Projekttyp Medlemsstat/Beteckning/Region Antagande- år Kostnad Bidrag ERUF FYSISK PLANERING Nederländerna Kamp mot översvämning: "Tungelroyschebeek" Kamp mot översvämning: "Dalemse sluis" Kamp mot översvämning: "Woolderbinnenbcek" Kamp mot översvämning: "Keersluis Haatlandhavcn" Tyskland/Nederländerna: Kamp mot översvämning "Hollandsch-Duitsche gemaal" 1996 1996 1996 1996 1996 5. 900 5,600 3,300 4,800 11,600 2,950 2,800 1,650 2,400 4,200 Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 349 PILOTPROJEKT ENLIGT ARTIKEL 6 ESF Projckttyp Medlemsstat/Beteckning NYA SYSSELSÄTTNINGSTILLFÄLLEN - Administreras av kommissionen Belgien Création agence-conseil pour handicapés (Advice agency for the employment of disabled people) IGLOO (New forms of partnerships in areas related to housing) Jobrotation in een Peterschapsbcdrijf en in zijn Toeleveringsbcdrijven (Trainees from SME's replaced by unemployed) LEHRMAS (Social economy enterprises in (he areas of environment, housing, services and restauration of patrimony) OLA (Training in "logistic assistant" for hospitals) Danmark Den blandcndc landhandel (Programme for immigrant families) GREEN FUTURE (New sources of jobs in environmental activities) Incubator Guided By Seniors (Business development centre) Tyskland Lokale Partnerschaften zur Schaffung von Arbcitsplatzcn (Local network 10 develop innovative methods of job creation) TELA-START (Regional telemaiic network centres) Transferbctrieb -TB (Social insertion enterprise in the recycling sector) Grekland |\Vomen's Micro-Entreprise Birth and Adoption (Intermediate agency for women apprenticeships) Spanien Autoocupacion jtivenil (Assistance for the creation of Micro enterprises) EVTV - FS (Feasibility study for the creation of health services) PROMHTEO (Treatment of agricultural waste by marginalised youth) RESTAUR A-NATURA (Local office to promote new jobs in the hotel trade) SARELAN (Network for protected employment for the disabled) ISARELAN (Platform to solve problems of jobs offer and demand) I. SF. RDOM (Domestic services by marginalised people) |Teletrabajo en Euskadi (New jobs through teleworking and management training) Frankrike lAmcnagement et réduction du temps de travail (Experiments in enterprises to reduce working time) ARIMIEL (Platform to network competing SMEs) CITY SERVICES (Development of "services de proximité") Insertion-Jeunes (Training in the construction trade of disadvantaged youth) Itinéraires pour l'emploi (Inletenterprises platforms in European regions) Lc Transport dans son environnement social ("Mediation" agents in the area of public transport) MERCATOR (Teleworking training centre for disabled people) PEVERE (Training of youth in environment related professions) Point Accueil Services Cadours Grenade (Job creation in the area of "services de proximité") PRESENCE (Job creation for disadvantaged youth in the area of "services de proximité") RATP-BN92 (Partnership to develop quality transport) Trois expérimentations Igloo France (Training of disadvantaged groups in construction related trades) Irland Pathways to Work (Job creation in the areas of childcare. caie for the elderly ,. ) RCCN (Training actions in the community/child/hcnllh care sectors) Italien Crcazione d'impiego dclt'impresa sociale nclle arce urbane (Training and creation of employment in social enterprises) Dirigenti e quadri per il territorio (Reinsertion in the labour market) European Network of Agency for temporary work (Network of interim work employment agencies) MARE VERDE (Creation of a Sea Agency in the harbours) Programmazione Concertata dello sviluppo locale (Local initialives for the creation of jobs) Teleworking with good privacy (Multimedia technology in SMEs) TRANSFER - COOP (Transfer of management skills belwcen cooperatives) Portugal | Les 3 E du Développement intégré: Emploi, Environnement. Economie (Local multidisciplinary agency in the area of environment) |PLACE (Network of local partners) Finland JKUOPIO Dance Festival (Job creation for young people in the area of culture) RAIN (Network of rural small enterprises and farms using IT) YOPORE (NUOTTA) (Network to promote employment related to the environment) Sverige ICreation of local work centres (co-ops wilh monitor) (Local work centres (co-ops with monitor) for the unemployed) [Transnational Training Project (Training for self-employment) Förenade kungariket Growth Rural Employment Bureau (Employment service bureau for micro-businesses and individuals) Mobility for food wholesale workers (Three country network) SME Base Expansion Through Social Enterprises (Local consortium to support SMEs) AnUgandeir Kostnad totalt Bidrag ESF 1996 1996 1996 1996 1996 790. 400 2. 145. 400 614. 668 209. 891 875. 477 439. 500 1. 000. 000 245. 900 157. 418 377. 100 1996 1996 1996 360. 200 1. 719. 302 864. 595 273. 100 1. 000. 000 586. 100 1996 1996 1996 804. 298 3. 112. 112 240. 608 643. 400 1. 000. 000 192. 500 1996 750. 800 600. 640 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 326. 750 80. 300 177. 812 1. 320. 000 874. 062 1. 200. 000 1. 533. 750 333. 625 1. 582. 300 415. 000 5. 358. 012 304. 000 1. 588. 088 2. 785. 000 600. 000 504. 571 350. 200 2. 215. 900 3. 584. 000 406. 200 163. 375 64. 240 152. 812 750. 000 500. 000 720. 000 720. 000 266. 900 355. 300 220. 300 1. 000. 000 173. 000 760. 000 788. 000 192. 000 326. 200 265. 400 513. 800 1. 000. 000 162. 400 1996 1996 365. 209 334. 000 276. 200 235. 200 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1. 507. 943 3. 063. 125 1. 068. 980 300. 000 760. 120 3. 143. 500 363. 200 1. 000. 000 1. 000. 000 642. 700 200. 000 608. 100 1. 000. 000 259. 200 1996 1996 881. 745 134. 600 554. 000 1)8. 100 1996 1996 1996 65. 517 698. 655 482. 800 51. 724 86. 207 277. 200 1996 1996 1. 841. 268 1. 204. 000 1. 000. 000 640. 800 1996 1996 1996 307. 700 39. 624 821. 219 149. 118 18. 750 656. 975 350 Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 PILOTPROJEKT ENLIGT ARTIKEL 6 ESF (forts) Projckttyp Medlemsstat/Beteckning Antagandear Kostnad toult Bidrag ESF INFORMATIONSSAMHÄLLET - A d m i n i s t r as av kommissionen Tyskland | Brise (Bremen) Grekland | Athina (Athene) Spanien JEssimur (Murcia) Frankrike |Teleparc (Midi-Pyrénées) Irland {Stand (Ireland du Sud Ouest) Finland |Nokis(KarélieduNord) Sverige IlTBlekinge (Blekinge) Förenade kungariket | WIS (Wales) PILOTPROJEKT OCH PROJEKT FOR NYSKAPANDE - Atlniinistcras av medlemsstaterna Belgien Enterprise d'insertion dans le domaine de l'économie sociale (Developing commercial activities for non-qualified and marginal youth) Geinformatisserde trajectbeleiding via netwerkomwikkeling (Computer registration syslem on (he unemployed) Danmark |A further Education and Training Project for Engineers and Technicians Tyskland Technological and consultancy centre for women in Leipzig Futher education for women (East German women, esp. in SMEs) Social cooperative enterprise with workshops Recycling from elccuonic refuse Innovative vocational and educational measures for people with a criminal record Greater flexibility and individual attention in the learning processes of vocational training Grekland Specialisation of engineers in the field of energy management in building and industry Study and pilot test for first implementation of occupational health & safely CAT distance learning Setting up mobile training units at district & local level Implementation of training using multimedia Spanien JEurogestores (Vocational training for managers of European funded projects) Frankrike (Resourcing operation towards Employment. Activity and Economic Development | Assessment centre foi young people involved in two local assignments Irland Employer rcsotices initiative Employability through training Establishment of accreditation system of vocational training New employment - Ans & Culture New work organisation in Ireland Guidance for young people Kallen jSTART (DADO/1NTELFOR) System for Administrative Ttansparency through Telematic Network Luxemburg |Mobile training centre Nederländerna |Projcct persoonlijkc dienstverlening (local centre for information exchange) Portugal |New model for vocational training of young people & recurrent training for employees Development of policy measures for employment and vocational iraining Cooperatives - an alternative source of employment for the over 40s Förenade kungariket [Virtual iraining (Training in electronic manufacturing industry via muliimcdia techniques) Partnership for improved employment for disabled people Training young people for industry |Drivc for youth (skills development) 1996 500. 000 250. 000 1996 500. 000 250. 000 1996 440. 000 220. 000 1996 500. 000 250. 000 1996 498. 500 249. 450 1996 500. 000 250. 000 1996 500. 000 250. 000 1996 529. 200 250. 000 1994 1994 1447370 2057021 355264 91423 1994 2120838 952044 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1830001 524000 1140000 944000 3012000 607998 490667 542667 430667 554667 1373001 360000 855000 450000 1506000 303999 368000 407000 323000 416000 1994 201281 150961 1994 1994 1098849 980916 494482 264029 1994 1994 1994 1994 1994 1994 383000 309000 422000 1296000 1445000 1296000 287000 232000 317000 972000 1083000 972000 1994 908000 454000 1994 1777188 888594 1994 2498095 1124143 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 260000 348453 238373 195000 261340 178780 2552000 1175000 215000 825000 1276000 585000 161000 370000 Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 PILOTPROJEKT ENLIGT ARTIKEL 6 ESF (forts) Projckltyp Medlemsstat/Beteckning | Antagandear | 351 Bidrag ESF Belgien Entreprises d'insertion dans le domaine de l'économie sociale. (Insertion measures in the field of social economy) Suivi et évaluation du parcours d'insertion (Pathways of integration evaluation. ) 1995 1995 182500(M 1090263 575000 490263 Danmark EuroCab (A transnational testing of a training model for integration of young people) |Green education and nature care in Storstrom County (environment conscious training) ! A personal helper for physically disabled people ll'toject "Safe Habour" (iraining of young unemployed people) jFRIGG (Training project aiming at recycling and environmental consciousness). nternet-pilots (IT for upskilling and improving labour market dynamics) Tyskland | Apprenticeship corresponding to interests and aptitudes and ensure subsequent completion 11 mpioving the professional knowledge of employees "lent" from START Zciiarbeit [Transmission of "social competence" to young people entering the working world IWoikina time system agency IT. O. P. - (eco-friendly production methods & products through iraining and research) | Virtual Community to assist handicapped people i N'eue Ansät7e und Formen tier Reintegration (Labour exchanges for active job search through self-organisation. ) Grekland [Systemic Methodology on the Design and Implementation of Vocational Training j Development and Use of Human Resources in Major Projects Tcâneïïe navail, coupon d'emploi de multiples usages (Training materials for the use of offenders and ex-offenders. ) , Spanien ToTâëniTstico. Formaciön y Dinamizaciön Socioeconomica para el Desairollo Local (Training of local development experts) —— I'ulores parala ^xportacion (Support system to assist 50 firms in the field of exporting) I European University Summer School Continuing and Vocational Educalion. Frankrike j Pépinières Européennes pour Jeunes Artistes (Network of European for young artists) i Plate-forme Emploi (Job creation in the area of sport facilities construction work ) I Projet de formation, action el recherche entre le Quart Monde et l'Université (Experimental méthode of training-action-study) |En 1995 et 1996 créons 500 emplois. (Create employment for the older unemployed) [Epargne éthique et solidaire pour personnes exposées à l'exclusion (Solidarity fund for people exposed to exclusion. ) IDIOGENE (Design and construction of timber-frame social housing) Irland Tallaght Telemarketing Initiative Arts Awareness Intervention 2 Europcan Computer Driving Licence in Ireland Early Years Tutor Training, course development and certification Innovative training and development for health informatics in the Health Services I Arianna (New forms of facilitation in collimaling job supply and demand) CARONTE (improve the functionality of the labour market) Control and régularisation of the conjundural phenomenons. JOBNET (New organisational and administrative models) Luxemburg jFlexmobil (greater flexibility in working hours) Nederländerna iLoophaanonderbrcking (examine the scope for leave of absence arrangements) Qualifikationsbuch mit Umsclzuiigs programm ("work hook" for individuals It) assist life-long learning) "Qualifikationsinformationsdien. st" (Cooperation between local business & training organisation) Effects on employment of laws and regulations in environmental policy and ecology ALICE - (raise the capacity of local agencies) r-öa Inieraciiva d Distância de Trabalhadores das PME et Microemprcsas ( interactive distance learning) ! Formaçô; ! S abet vi \ •r numa Europa Multicultural (take hold of multicultural associations of Europe which are social)' viable. ) 'inland iFlexilibilitv throush 6-hour shifts I Development of quality of working life and lifelong learning ISALT - Resource and Development Centre A Model for Directing a Company's Competence Development i Matching Competence for Action through joining a Network ! I lealthv and Productive Workplaces Förenade kungariket I Flexibility. Choice & Quality of Life [Criaseow Works 2 (new and cost-effective ways to use public funds earmarked for unemployment benefit) Tc'vbei Café (innovative use of new technology as an information source and training mechanism) |Ciiy Fringe ; One tho usand Jobs (deliver brokerage services, reduce employers' resistance to employing local people) 2278979 122472CH 2562527 1017236 1527521 801513 1025541 492950 338468 423823 667038 439685 1028837 1520017 6S4007,' 420001 546896 531655 1994375! 963789 246104 345607 776930 433705 9!90q 5745804 478739 68925 430935 359054 1852772 338831 1253402 1389750 254123 564030,9 270687» 74100q 449361 1903847 993283 202212,5 400000 126949. 5 134756. 1 J21000J 428500 551466 413600 2595001 346000 346150 259612. 5 635633,3 2640OCtf 329655 166500 118800 148344,8 108225 576779 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 97146ffl 422105 1995 6796195 1559196 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 103291 388870 46481 1749921 514127 337800 504147 385595,3 253350 378110 910000 soooool 409500 360000 571000 2652lOffl 550000 699000 256950 1193445 247500 314550 212671 940799 9061471 95701,95 137861 374152 405000 ÏSJ Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 355 ADAPT GSJ CEEP CÖE DOM ECOS-Ouverture EFS EFTA EIB EIF EKSG Employment ERUF ESF EUGFJ Europartenariat FFU Forcem FoTU FoU GI GS GSR Horizon IKT Interreg ISDN Konver LAG Leader NIS NOW OP PACTE PEACE Perifra PESCA PHARE PIC Rechar Recite REGEN REGIS Résider RETEX RIS RISI SDEC Gemenskapsinitiativ för arbetskraftens anpassning till industriella förändringar Gemensamma jordbnikspolitiken Europeiskt centrum för offentliga affärsverk och företag De associerade staterna i Central- och Östeuropa Franska utomeuropeiska departement European City Cooperation System Europeiska fackliga samarbetsorganisationen Europeiska frihandelssammanslutningen Europeiska investeringsbanken Europeiska investeringsfonden Europeiska kol- och stålgemenskapen Gemenskapsinitiativ för sysselsättning och utveckling av mänskliga resurser Europeiska regionala utvecklingsfonden Europeiska socialfonden Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket Främjande av kontakter mellan verksamheter i stödmottagande regioner Finansieringsinstrument för utveckling av fisket Fonden för vidareutbildning (Spanien) Forskning och teknisk utveckling Forskning och utveckling Gemenskapsinitiativ Globalt stöd Gemenskapens stödramar Gemenskapsinitiativ för integrering på arbetsmarknaden av handikappade och särskilt missgynnade personer Informations- och kommunikationsteknik Gemenskapsinitiativ för gränsregioner Digitalt flertjänstnät - Integrated Services Digital Network Gemenskapsinitiativ försvarsindustrier Local Action Group - grupp för lokal åtgärd Gemenskapsinitiativ för främjande av projekt för utveckling på landsbygden Nya oberoende stater Gemenskapsinitiativ för integrering av kvinnorna på arbetsmarknaden Operativa program Program för erfarenhetsutbyte mellan lokala och regionala myndigheter i Europa Gemenskapsinitiativ rörande freds- och försoningssträvandena på Nordirland och i angränsande grevskap Initiativ till förmån för avlägset belägna regioner och utsatta verksamheter Gemenskapsinitiativ för omstrukturering av fiskerisektorn Gemenskapsprogram för stöd till de central- och östeuropeiska länderna Program inom gemenskapsinitiativ Gemenskapsinitiativ för omstrukturering av kolindustriområden Regioner och städer i Europa Gemenskapsinitiativ rörande överförings- och distributionsnät för energi Gemenskapsinitiativ för integrering av avlägset belägna områden Gemenskapsinitiativ för omstrukturering av stålindustriområden Gemenskapsinitiativ beklädnadsindustriområden " Regional Innovation Strategy" - Strategi för regional innovation "Regional Information Society Initiative" - Regionalt initiativ rörande informationssamhället Program för fysisk planering inom gemenskapen för ekonomisk omstrukturering av områden med omstrukturering textil- och för av 356 SME SME SP SPD Stride TEN UNICE-Conpri URBAN WHO Youthstart Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Små och medelstora företag Gemenskapsinitiativ för anpassning av små och medelstora företag till den inre marknaden Stort projekt Samlat programplaneringsdokument Gemenskapsinitiativet Vetenskap och teknologi för nyskapande och regional utveckling i Europa Transeuropeiska nät Europeiska sammanslutningen av industri- och arbetsgivareorganisationer Gemenskapsinitiativ för stadsområden med problem Världshälsoorganisationen Gemenskapsinitiativ för integrering av de unga på arbetsmarknaden 36 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell 1-11: Mål 2 - Genomförande under åren 1994-96 (i miljoner ecu) Åtaganden Betalningar 1994 1995 1996 1994-96 1994 1995 1996 1994-96 B DK D E F I L NL A FIN S UK TOTALT 57,5 24,3 248,8 0,0 591,3 300,0 8,0 95,9 0,0 0,0 0,0 731,8 2. 057,6 4,6 6,0 38,0 659,2 313,1 0,0 -0,5 9,2 54,2 31,1 105,8 518,3 1. 738,9 78,4 22,8 379,1 377,2 655,8 214,0 -1,5 99,1 11,4 21,3 0,0 810,6 2. 668^ 140,6 53,1 665,9 1. 036,4 1. 560,2 514,0 6,0 204,2 65^ 52,4 105^ 2. 060,7 6. 464,7 17,6 11,7 124,4 0,0 278,2 150,0 4,0 40,2 0,0 0,0 0,0 365,9 991,9 11,8 8,4 32,5 448,0 145,1 0,0 0,0 123 21,4 15,6 38,1 153,0 885,9 20,7 3,7 182,8 159,3 412^ 95,1 03 393 11,6 14,2 0,0 571,5 13103 50,0 23,7 339,7 607,2 8353 245,1 43 913 33,0 293 38,1 1. 0903 3388,4 Grafik 1-4: Mål 2 - Varje års andel av genomförandet under åren 1994-96 Atjsgsndrn Be t* langar _, B M [i I *• ™ ^ M M"l • r Situationen för betalningarna varierar i de olika medlemsstaterna. Bland de gamla medlemsstaterna har två (Luxemburg och Spanien) en genomförandegrad på över 60 % av det justerade stödet, två medlemsstater (Förenade kungariket och Frankrike) har en genomförandegrad på över 50 % och fyra medlemsstater (Tyskland, Italien, Danmark och Nederländerna) har en betalningsgrad på över 40 %. Endast Belgien har ett lägre genomförande än 40 % av betalningar i förhållande till det justerade stödet. Av de nya medlemsstaterna har Finland ett mycket gott genomförande av betalningarna med mer än 50 % på två år, medan betalningsgraden i Österrike och Sverige är lägre än 40 % (en tredjedel respektive en fjärdedel), men programmen sträcker sig över perioden 1995-99. Vad gäller icke utnyttjade anslag vid utgången av perioden 1994-96 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 9 i ramförordningen att dessa genom ett formellt beslut av kommissionen om minskning av stöden för 1994-96 skulle överföras till programmen för 1997-99 för samma regioner, detta för att underlätta den finansiella förvaltningen och undvika överlappning mellan de två programetapperna för mål 2. Andelen överföringar av det ursprungliga stödet varierar påtagligt från den ena medlemsstaten till den andra. För tre av de gamla medlemsstaterna (Danmark, Tyskland och Förenade kungariket) är den mellan 5 % och 7 %. I tre medlemsstater (Spanien, Frankrike och Belgien) uppgår överföringarna till mindre än 20%, med Spanien och Frankrike i nivå med genomsnittet för de nio. För tre medlemsstater (Italien, Luxemburg och Nederländerna) uppgår överföringarna till en fjärdedel av det ursprungliga stödet. Av de nya medlemsstaterna har endast Finland programlagt mål 2 i två etapper (1995-96 och 1997-99) och även överfört en icke försumbar del av anslagen till åren 1997-99 (21%). Slutligen utgör överföringarna för de franska och italienska programmen i sig 45 % av de totala överföringarna för mål 2 (vilket skall jämföras med dessa länders andel av det totala stödet: 35 %). Om man lägger till de överföringar som gjorts för de spanska och brittiska programmen, utgör de för dessa fyra länder totalt 80% av överföringarna för de tio medlemsstaterna (att jämföras med dessa medlemsstaters andel av stöden till mål 2). ISSN 1024-4506 KOM(97) 526 slutlig DOKUMENT SV 05 08 13 Katalognummer : CB-CO-97-547-SV-C ISBN 92-78-26050-9 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 3. 3. Förberedelse av perioden 1997-99 37 Inom mål 2 har en stor del av året ägnats åt förberedelser av den andra programetappen för 1997-99. 1 enlighet med artikel 9 i ramförordningen upprättade kommissionen den 26 juli 1996, efter att ha inhämtat gynnsamt yttrande från Rådgivande kommittén för regional utveckling och omvandling, en förteckning över regioner som är stödberättigade enligt mål 2 för perioden 1997-999 i de nio berörda medlemsstaterna10. Denna förteckning är oförändrad i förhållande till perioden 1994-96, med undantag för några mindre ändringar i Italien, Nederländerna och i Spanien, där en utvidgning av stödberättigandet till vissa områden i Madridregionen har ökat täckningen av befolkningen med ungefär 5 000 personer, en ökning som kompenserats genom en minskning i Zaragoza. Andelen stödberättigade enligt mål 2 av den totala befolkningen har alltså inte ändrats och den ligger kvar på samma nivå inom varje medlemsstat. Globalt är denna siffra fortfarande 16,4 % av unionens totala befolkning. Det disponibla anslaget mellan 1997 och 1999 är 8,147 miljarder ecu (i 1996 års priser), vilket i enlighet med Europeiska rådets beslut i Edinburgh motsvarar en reell ökning på 13,8 % i förhållande till perioden 1994-96. Kommissionen hade tidigare, den 19 juli, fastställt den vägledande tilldelningen av åtagandebemyndigandena per medlemsstat för åren 1997 -199911. Tabell 1-12: Vägledande tilldelning av anslagen per medlemsstat 199 7-99 (i miljoner ecu - i 1996 års priser) Belgien Danmark Tyskland Spanien Frankrike Italien Luxemburg Nederländerna Förenade kungariket 186 65 854 1. 318 2. 059 TOTALT 798 8 359 2300 8. 147 3000 t Därefter tillsände kommissionen medlemsstaterna den 30 april 1996 riktlinjer för utarbetande av de nya programmen i etappen 1997-99. Sysselsättningen prioriteras i de nya programmen, ett mål som skall uppnås genom förbättring av produktionsstixikturerna och höjning av arbetskraftens kompetensnivå. Detta allmänna mål skall stödjas genom fyra prioriteringar: de små och medelstora företagens konkurrenskraft och utveckling (vilket förutsätter att tyngdpunkten läggs på den inhemska potentialen och på exploatering av lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ), forskning och utveckling samt innovation (se inramad text), miljö och hållbar utveckling, med inriktning på de skador som orsakats av industrin samt bruket av framtida ekologiska produkter och tjänster, och slutligen lika möjligheter för män och kvinnor, en fråga där förenandet av yrkesliv och familjeliv är central. Främjande av teknisk innovation: en prioritering i mål 21997-99 En av de fyra prioriteringarna i kommissionens riktlinjer för utarbetandet av programmen 1997-99 är forskning och utveckling samt innovation. I dessa riktlinjer betonas vikten av denna dimension när det gäller att förbättra konkurrenskraften och uppmuntra regionerna att förbättra samverkan och slagkraften i sina insatser till förmån för FoTU och innovation, och att fastställa regionala strategier för innovation och teknisk utveckling. Kommissionen uppmuntrar särskilt följande målområden: • Ett bättre utnyttjande av regionala industriforskningsanläggningar, som mål 2-regionerna i allmänhet är företag och till exempel inom produktionsmetoder, avancerad teknologi eller framtagning av nya försedda med och som erbjuder baser för utveckling av samarbetet mellan väl forskningsinstitut, produkter. • Prioritering av överföring av resultat från forskningsverksamhet och tekniska innovationer till lokala verksamheter och industrier. 9 Kommissionens beslut 96/472/EG av den 26 juli 1996, EGT nr L 193, 3. 8. 1996. 10 Observera att de områden som berörs av mål 2 i de tre nya medlemsstaterna fastställdes 1995 för perioden 1995-1999. 11 Kommissionens beslut 96/468/EG av den 19 juli 1996, EGT nr L 192,2. 8. 1996. 38 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 • Stimulering av nyskapande, inte bara tekniskt sett, utan även mänskligt och organisationsmässigt - eftersom det är nödvändigt för uppkomsten av nya verksamhetsområden - särskilt i samband med företagens förmåga att tillägna sig teknologi och deras tillgång till information om efterfrågan på nya produkter och tjänster. I samband med utvecklingen av de små och medelstora företagen: produktion och nyttjande av praktiska tillämpningar för informations- och kommunikationsteknik i företagen och även bland annat informationskampanjer, spridning av de bästa metoderna och förbättring av informationstjänsterna samt IKT-nät mellan företag. • • En utbildning av arbetstagarna som är inriktad på speciella åtgärder för anpassning till och insikt om den tekniska miljön, bland annat de ökande nya industriproduktionen. förbindelserna mellan tjänstesektorn och De första uppgifterna om deprogram som medlemsstaterna utarbetat under det sista kvartalet 1996 visar att satsningen på FoTU har förstärkts betydligt till mer än 18% av gemenskapsstöden i perioden 1997-99. I kommissionens riktlinjer framförs även olika sätt att förbättra innehållet och kvaliteten i strukturomvandlingsplanerna och programplaneringsdokumenten för perioden 1997-99. Det gäller bland annat bättre genomförande av principerna om partnerskap och additionalitet och kvantifierade effekt indikatorerna, särskilt när det gäller att skapa sysselsättning. De flesta av medlemsstaternas omvandlingsplaner framlades för kommissionen i augusti och september 1996. Sedan började efter förhandsbedömning utarbetandet av SPD i oktober och pågick till början av 1997. 4. Mål 3 och 4 4. 1. Genomförandet av mål 3 och 4 1996 Föregående år var inte ett fullt genomförandeår för mål 3, eftersom GSR och SPD för de tre nya medlemsstaterna antogs under året, men alla program infördes och genomfördes 1996. Dock kvarstår bekymmer för de låga åtagandenivåerna i vissa medlemsstater. Genomförandet av mål 3 har ändå varit uppmuntrande12. I de flesta medlemsstaterna har den inledande genomförandefasen gjort det möjligt att göra en betydelsefull satsning på programmen och fastställa strukturer och mål. Satsningarna på publicitet har här spelat stor roll. Dessutom har alla programmen kunnat uppvisa en anmärkningsvärd framgång, om än i olika grad, i strävan att koncentrera insatserna i mål 3 till de mest missgynnade personerna. I alla medlemsstaterna har begreppet arbetslivsintroduktion tagit sig uttryck i konkreta åtgärder. Resultaten av genomförandet av denna visar tydligt att integrerade projekt som erbjuder ett stort spektrum av stöd, som vägledning, rådgivning och perioder av arbetslivserfarenhet får mycket större uppmärksamhet än individuella utbildningsåtgärder. Vad gäller mål 4 ägde den verkliga starten av insatserna rum i slutet av 1995 och början av 1996 så när som på några undantag (Spanien, Irland, Luxemburg och Finland, där genomförandegraden var relativt hög under 1995). GSR för Belgien och SPD för Danmark, Tyskland, Frankrike och Luxemburg, som hade antagits för perioden 1994-96, har förlängts till och med 1999. Programplaneringsdokumenten för de andra medlemsstaterna (Spanien, Italien och Nederländerna) antogs 1994 för hela perioden 1994-99. SPD för Österrike och Finland, som antogs i juli 1995, och för Sverige, som antogs i februari 1996, täcker även perioden fram till och med 1999. En rapport om framstegen i genomförandet av mål 4 och ADAPT13 överlämnades i slutet av 1996 till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. I rapporten anges att genomförandet av mål 4 främst har haft följande effekter: En förstärkning av den aktiva arbetsmarknadspolitiken till förmån för de arbetstagare som har anställning, en större involvering av näringslivet och arbetsmarknadens parter och ett bättre samarbete mellan de olika aktörerna i 12 För närmare beskrivning se kapitel V Sarnmanställning per medlemsstat. 13 SEK(96) 2150. Se även kapitel V Sammanställning per medlemsstat. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 39 utformning, genomförande och uppföljning av insatserna, organisering och förbättring av vidareutbilclnmgsstnikturerna i en del länder. Samtidigt föreslås det att man skall avhjälpa vissa svagheter i genomförandet. Det rör bland annat förstärkning av framförhållningen och sambandet med utbildningsplanerna, behovet av att säkerställa en koncentration på de små och medelstora företagen och en prioriterad inriktning på de arbetstagare som är mest hotade av arbetslöshet på grund av industriella förändringar. Främjande av teknisk innovation i mål 3 och 4: • Informationstekniken är en viktig del sysselsättningsmöjligheter inom informationssamhället. Åtgärderna rör utbildningsinsatser som syftar till att ge ett brett spektrum av grundläggande färdigheter och kunskaper i datateknik, som ofta är första steget i återanpassningen till yrkeslivet, särskilt för personer som tidigare varit anställda i de traditionella sysselsättningssektorerna eller för ungdomar. Åtgärderna för mål 3 medverkar även till den högre kompetensutvecklingen där den nya tekniken utnyttjas maximalt. för mål 3, som uppmuntrar nya i åtgärderna Exempel på projekt: Användning av kommunikationsteknik i Tyskland (mål 3). I Kiel hjälper en förening kvinnor som vill komma in på arbetsmarknaden efter att ha ägnat flera år åt familjen. De får under ett år lära sig att använda informations- och kommunikationsteknik och att göra upp planer. Deltagarna får göra informationsbroschyrer, skapa Internetsidor, producera och sprida kalendrar för evenemang för barn, inom ramen för de sociala institutionerna. I början av kursen görs en utvärdering av deras kompetens, vilken sedan ligger till grund för individuella utbildningsplaner. Utbildningen syftar lika mycket till att lära sig använda IKT som till att utveckla stödmottagarnas kreativitet och initiativförmåga. ESF medfmansierar åtgärden med 63 500 ecu av en total kostnad på 325 000 ecu. När det gäller mål 4 föreskrivs i ESF-förordningen att det "bör koncentreras på utbildningsåtgärder i samband med införande, användning och utveckling av nya eller förbättrade produktionsmetoder, särskilt ny organisationsteknik och ny teknik En stor del av insatserna inom detta mål har således direkt samband med den teknologiska utvecklingen. De avser • förbättring av löntagarnas tekniska kunskaper genom utbildning i den nya tekniken, särskilt informations- och kommunikationstekniken (IKT). Det handlar exempelvis om utbildning i samband med införandet av "grön" teknik, programvaror för datorstödd design och konstruktion, IKT, utveckling av automatiseringsteknik, tillämpning av IKT, kvalitetsstyrning och införande av EDI-system (Electronic Data Interchange) dels mellan producenter, leverantörer och kunder och dels mellan underleverantörer och beställare. • användning av den nya tekniken såsom stöd till utbildningsinsatser i samband med förbättring av utbildningssystemen. Här avses tillämpning av IKT i utbildningsmetoderna och i utarbetandet av nya pedagogiska verktyg (särskilt multimedieteknik i undervisningen) och i utvecklingen av samarbetsnät mellan utbildningsinstitutioner (offentliga och privata utbildningsinrättningar, forskningsinstitut, handelskamrar, arbetsmarknadens parter etc). Exempel på projekt: Utbildning i hypermedia i Finland (mål 4): Projektet Hypmed vänder sig till anställda i små och medelstora företag i regionen Jyväskylä och drivs gemensamt av Jyväskylä Teknology Centre Ltd, företagen och forskningsinstitutet i informationsteknik vid Jyväskylä universitet. Det syftar till att förbättra kunnandet hos de anställda i de små och medelstora företagen i regionens aktuella nyckelsektorer (pappersindustri, energi, miljö, IKT) för att uppmuntra dem att använda hypermedia och egna hypermedietillämpningar, produktdokumentation och marknadsföring. Utbildning i att driva ett projekt multimedieområdet ingår i projektet. Denna utbildning kan samtidigt leda till universitetsbetyg. De företag som har deltagit i den första utbildningsetappen och som använder tekniken deltar sedan i olika forskningsprojekt på nationell nivå och gemenskapsnivå om multimedie- och hypermedieteknikerna. inom utbildning av anställda och kunder, till exempel Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 KAPITEL II BUDGETGENOMFÖRANDE KONTROLLER OCH FINANSIELL FÖRVALTNING SAMORDNING MELLAN DE OLIKA FINANSIERINGSINSTRUMENTEN KOMPLEMENTARITET MED ÖVRIG GEMENSKAPSPOLITIK A. BUDGETGENOMFÖRANDE AVSEENDE STRUKTURFONDERNA 1. Budgetgenomförande 1996 1. 1. Allmänt budgetgenomförande 1996 1. 2. Genomförande för de enskilda fonderna 1996 avseende programperioden 1994-1999 2. Budgetgenomförande avseende programperioden 1994-1999 2. 1. Budgetgenomförande totalt 1994-1996 2. 2. Budgetgenomförande 1994-1996 för de enskilda fonderna avseende perioden 1994-1999 B. KONTROLLER OCH FINANSIELL FÖRVALTNING 1. Kontroller 1. 1. Kontroller utförda av de enheter inom kommissionen som ansvarar för strukturfonderna 1. 2. Kontroller utförda av Finanskontrollen 1. 3. Undersökningar utförda av UCLAF 1. 4. Anmälningar från medlemsstaterna om oegentligheter 2. Förbättrad finansiell förvaltning C. SAMORDNING MELLAN DE OLIKA FINANSIERINGSORGANEN 1. Sammanhållningsfonden 2. EIB 3. EKSG 4. Europeiska investeringsfonden 5. EES finansiella mekanism 83 85 85 85 92 98 98 99 104 104 104 106 106 107 107 108 108 108 109 110 110 D. KOMPLEMENTARITET MED ÖVRIG GEMENSKAPSPOLITIK 1. Strukturfonderna och sysselsättningen 2. Strukturfonderna och lika möjligheter 3. Strukturfonderna och miljön 4. Strukturfonderna, den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingen 5. Strukturfonderna och den gemensamma fiskeripolitiken 6. Strukturfonderna och de små och medelstora företagen 7. Strukturfonderna och turismen 8. Strukturfonderna och energin 9. Strukturfonderna och de transeuropeiska näten 10. Strukturfonderna och öppenheten i den offentliga upphandlingen 11. Strukturfonderna och konkurrenspolitiken 12. Strukturfonderna och utbildningen 13. Strukturfonderna och kulturen 14. Strukturfonderna och funktionshindrade personer 111 111 112 113 114 115 116 118 118 119 121 122 123 123 124 bis KAPITEL III INTERINSTITUTIONELL DIALOG, REGIONALT PARTNERSKAP DIALOG MED NÄRINGLIVET OCH ARBETSMARKNADENS PARTER INFORMATION OCH KOMMUNIKATION 125 A. INTERINSTITUTIONELL DIALOG 1. Dialogen med Europaparlamentet 2. Dialog med ekonomiska och sociala kommittén 3. Relationer till regionkommittén 4. Informella möten med de ministrar som ansvarar för regionalpolitik och fysisk planering 5. Yttranden från kommittéerna 127 127 128 129 130 131 40 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 4. 2. 1996 i programperioden 1994/95-96/99 Tabell 1-13: Mål 3 och 4-1996 i programperioden 1994/95-96/99 (i miljoner ecu) IB I D K ID I E |F ! I 1 L | NL | A | FEN | S 1 UK | Totalt Mål3 Bidrag Åtaganden i % av bidraget Betalningar i % av bidraget Antal åtgärder*** 401,9 " 192,6 48% 156,4 39% 5 268,1* 127,0 47% 115,2 43% 1 1. 682,1 " 820,4 49% 521,8 31% 12 1. 480,3 " 666,5 45% 516,7 35% 11 2. 562,4 * 1. 200,0 47% 906,6 35% 1 1300,1 ** 350,3 27% 202,7 16% 16 20,7" 9,9 48% 8,9 43% 2 935,3* 434,5 46% 377,9 40% 1 334. 0* 129. 8 39% 103. 8 31% 1 258,4* 95,3 37% 51,3 20% 1 347,0* 73,0 21% 36,5 11% 1 3. 177^ * 1051,8 65% 1. 4004 44% 2 12. 767,9 6. 151,0 48% 4J98/J 94% 54 Mål 4 Bidrag Åtaganden i */• av bidraget Betalningar i % av bidraget Antal åtgärder*** • Programplanering SPD; •• Programplanering GSR; • •* OP/SPD 70,3 •* 16,4 23% 8,2 12% 5 2653* 56,2 21% 23,5 9% 1 38,9* 13,0 33% 10,7 27% 1 368,8* 167,8 46% 76,0 21% 1 653,4 * 187,1 29% 97,3 15% 1 398,8 * 98,9 25% 49,4 12% 1 24* 0,9 38% 0,6 25% 1 156,2 * 22,2 14% 11,1 7% 1 61,0* 11. 7 19% 9,4 15% 1 84,6* 23,6 28% 12,9 15% 1 173,0 * 374 22% 18,8 11% 1 1_73 6354 28% 317,9 14% 15 • - Totalt fortskrider programmen i mål 3 i en tillfredsställande takt och år 1996 uppvisar en högre grad av finansiellt genomförande än de två föregående åren. Denna fortlöpande frammarsch återspeglar i allmänhet de tendenser som avsågs från början i de fleråriga programbudgetarna. De åtaganden och betalningar som gjorts av kommissionen motsvarar dock inte helt de faktiska genomförandena och betalningarna i medlemsstaterna. Socialfondens program avslutas varje år och de slutgiltiga genomförandena under ett år blir inte kända förrän i slutet av juni påföljande år, då medlemsstaterna översänder årsrapporterna över genomförandet till kommissionen. Kommissionens siffror avseende finansiellt genomförande uttrycker dock en tendens till ett ökat genomförande. I denna allmänna tendens förorsakar de nya medlemsstaternas (Österrike, Finland och Sverige) program, som antogs 1995, en relativ försening av genomförandet i förhållande till helheten. Nedgången i betalningar för Sverige och Finland är bara skenbar, för genomförandegraden stiger i verkligheten 1996. Tabellen tar inte hänsyn till den del av anslagen som inte har använts 1995, startåret för dessa länder, och som har överförts till 1996, då dessa redan utbetalda anslag använts för att betala insatser som genomfördes 1996. Tabell 1-14: Mål 3 - Genomförande 1994-96 (i miljoner ecu) Åtaganden Betalningar 1994 64,4 44,0 259,6 219,6 381,6 200,5 3,2 138,4 0,0 0,0 0,0 478,0 1. 789,2 1995 33,4 41,0 48,2 207,0 396,8 0,0 3,3 143,8 64,1 60,3 73,0 497,0 1. 567,9 1996 94,8 42,0 512,6 239,9 421,6 149,9 3,4 152,2 65,7 35,0 0,0 1. 076. 8 2. 793,9 1994-96 192,6 127,0 820,4 666,5 1. 200,0 350^ 9,9 434,5 129,8 95^ 73,0 2. 051,8 6. 151,0 1994 32,2 35,2 129,8 74,9 190,8 100,2 1,6 110,8 0,0 0,0 0,0 382,4 1. 057,8 1995 42,3 39,0 104,5 169,7 312,9 0,0 4,0 142,6 32,0 30,2 36,5 436,2 1. 349,8 1996 81,9 41,0 287,5 272,1 402,9 102,4 3,4 124,6 71,8 21,1 0,0 581,7 1. 990,4 1994-96 156,4 115,2 521,8 516,7 906,6 202,7 9,0 377,9 103,8 513 363 1. 4003 4398,0 B DK D E F I L NL A FIN S UK TOTALT Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 41 Grafik 1-5: Mål 3 - Varje års andel av genomförandet under 1994-96 Atagaadea BctaMagar 100% »ox 10% 7 0S NH 30% 40% 20% 30% 10% L l l l l l ll B DK O I Till L NL A FIN • 1994 • 1*99 O 1996 äiifflffl • 1994 a i*» o i nt FIN NL EF A L D O C B I Genomförandegraden för mål 4 var relativt låg under 1994 och 1995. Denna situation förklaras främst industriella av att det var ett nytt mål, av komplexiteten strukturomvandlingarna och av nödvändigheten att införa ett utvidgat partnerskap. Detta har i de flesta medlemsstaterna inneburit arbete med medvetandehöj ande åtgärder och information samt stöd till att sätta projekten i stånd. Genomförandetakten har dock ökat under hela 1996. Insatserna inriktas främst på vidareutbildning av löntagarna, för att förbättra deras tekniska kunskaper och anpassning till de nya sätten att organisera arbetet. i problematiken med de Tabell 1-15: Mål 4 - Genomförande 1994-96 (i miljoner ecu) Åtaganden 1994 1995 1996 B DK D E F I L NL A FIN S TOTALT 4,6 1,0 29,6 55,6 95,4 60,6 0,3 22,2 0,0 0,0 0,0 269,3 0,0 5,0 0,0 62,7 0,0 0,0 0,3 0,0 11,7 14,8 0,0 94,5 11,8 7,0 26,6 49,5 91,7 38,3 0,4 0,0 0,0 8,8 37,5 271,5 1994-96 16,4 13,0 56,2 167,8 187,1 98,9 0,9 22,2 11,7 23,6 37,5 6353 1994 Utbetalningar 1996 1995 2,3 0,5 14,8 27,9 47,7 30,3 0,1 11,1 0,0 0,0 0,0 134,7 0,0 2,5 0,0 38,1 0,0 0,0 0,2 0,0 5,9 7,4 0,0 54,1 5,9 7,7 8,7 10,0 49,6 19,1 0,3 0,0 3,5 5,5 18,8 129,1 1994-96 8,2 10,7 233 76,0 973 49,4 0,6 11,1 9,4 12,9 18,8 317,9 Grafik 1-6: Mål 4 - Varje års andel av genomförandet under 1994-96 Àtagaaden UttxUUngar 1 0 0 %. 90% •0% 70% 60% 50% 40% 20% JOS 10% I j l l l li F I L 0 K DE 1 0 0 %. 90% n% 70% 11994 60% 11993 Q 1996 30% 40% 30% 20% 10% NL A FIN S EUR13 I j l l l li B DK D E F I L Iaii99s| 01996 I 42 5. Mål 5a 5. 1. Mål 5a jordbruk Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Mål 5a är av övergripande karaktär och rör jordbruks verksamheten i unionens hela territorium. Det stödjer moderniseringen av jordbruksstrukturerna. I det avseendet är det förankrat i den gemensamma jordbrukspolitiken. Åtgärderna i mål 5a vidtas genom tillämpning av särskilda förordningar. De viktigaste är när det gäller produktionsstnikturerna förordning (EEG) nr 2328/91, när det gäller bearbetning och saluföring av produkterna förordningarna (EEG) nr 866/90 och nr 867/90 och när det gäller stöd till producentgrupper förordning (EEG) nr 1360/78. följande investeringsstöd åtgärder: utbildningsstöd15, startstöd jordbruksföretag17, Åtgärder som finansieras enligt mål 5a jordbruk14 : Åtgärderna för mål 5a kan sammanfattas på följande sätt: Konkurrenskraft och sysselsättning: Dessa två grundläggande mål stöds till unga genom jordbrukare16, till stöd till tjänsteverksamheten för jordbruksföretag (förvaltning, ömsesidigt stöd, bokföring)18, stöd till producentsammanslutningar19, investeringsstöd till bearbetning och saluföring av jordbruks- och skogsprodukter20. Territoriell balans och sysselsättning: Detta mål eftersträvas bl. a. genom särskilda åtgärder för bergsområden och andra mindre gynnade områden21, som syftar till att kompensera för de naturbetingade nackdelar som jordbruksverksamheten möter. Efter ändringar i flera programplaneringsdokument som faller under förordningarna (EEG) nr 866/90 och 867/90 och uppdatering av de planerade utgifter som faller under förordning (EG) nr 2328/91 är den vägledande finansiella programplaneringen för åtgärderna i mål 5a, utom för regionerna 1 och 62 2, som gäller per den 31 december 1996, följande för perioden 1994-99: Tabell 1-16: Mål 5a jordbruk - Genomförandeprognos 1994-99 (i miljoner ecu) Preliminärt totalbelopp: 5. 195,9 Produktion Saluföring och bearbetning 4. 190,3 1. 005,6 81% 19% Främjande av teknisk innovation i mål 5a jordbruk: De åtgärder i förordningarna (EEG) nr 866/90 och 867/90 som avser anpassning av bearbetnings- och saluföringsstrukturerna för jordbruks- och skogsprodukter bidrar till bruk av nya förädlingsmetoder, som bl. a. genom nyskapande investeringar gör det möjligt att utveckla nya produkter och öppna nya marknader. Dessa verksamheters betydelse inom ramen för nämnda förordningar understryks av det faktum att sådana investeringar prioriteras i urvalskriterierna för stödordningen. Även om utveckling av ny teknik inte är förstahandsmålet för dessa åtgärder, spelar de en viktig, roll i tekniköverföringen och utnyttjandet av resultaten av forskning och demonstration inom industri eller handel. Den kan underlätta och driva på spridningen av den tekniska innovationen och förbättra produkternas konkurrenskraft, bearbetningen och saluföringen av jordbruksprodukterna. De möjligheter som erbjuds genom denna åtgärd tar sig följande uttryck: • I fråga om utveckling av nya produkter bl. a. skapande av nya former av förpackningar som 4 För närmare beskrivning se Årsrapporterna för 1994 och 1995. 5 Förordning (EEG) nr 2328/91, artikel 28. 6 Förordning (EEG) nr 2328/91, artiklarna 10 och 11. 7 Förordning (EEG) nr 2328/91, artiklarna 5 - 9. 8 Förordning (EEG) nr 2328/91, artiklarna 13-16. 9 Förordning (EEG) nr 1360/78. 20 Förordningar (EEG) nr 866/90 och 867/90. 21 Förordning (EEG) nr 2328/91, artikel 17-20. 22 I mål 1- och 6-regionerna programläggs 5a-åtgärderna inom GSR/SPD. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 43 motsvarar utvecklingen i efterfrågan och som samtidigt bidrar till att förbättra produkternas kvalitet. I fråga om öppnandet av nya marknader främjandet av produkter som inte är livsmedel, till exempel nya förpackningsmaterial och produkter som är avsedda att stärka och förädla vegetabilier (biologiskt växtskydd). Genomförande av mål 5a jordbruk under 1996 Tabell 1-17: Mål 5a jordbruk - Fysiskt genomförande 1995 EUblcringutOd till unga jordbrakart (art. 10) AnUl ttOdmotUgare Utan(Or milt Totalt M i ll Investeringsstöd till noga jordbrukare (art 11) AnUl itSdmottag art M i ll UUnlSr m i lt ToUlt M i ll lavcatcriagsstM ( a rt 7) AnUl stOdmottagare Uuator m i ll Totalt Komptnsatioatbidrag ( a rt 19) AnUl a a l l a n i a t ar 71 402 1. 085 4. 623 156 884 222 i. t 1. 059 i. t 8. 501 i. L i. t 9 8. 511 557 514 3. 443 998 7. 631 1. 489 72 i. L it 14. 704 i. L i. t 105 14. 809 628 514 3. 845 1. 085 5. 621 7. 787 884 1. 711 72 i. t. 1. 059 i. t. _ U 06 i. t. i. t. 114 23J20 39 46 371 2. 458 29 32 25 2 23 3. 025 i. t. i. t. it. 3. 025 471 394 548 316 2. 681 540 41 24 24 5. 039 i. t. i. t. i. t. 5. 039 510 394 594 371 2. 774 2. 710 32 565 41 26 47 8. 064 i. t U it 8. 064 123 1. 877 2. 726 10. 241 67 133 447 9 2. 353 t. 084 19. 060 it Lt i. t 19. 060 1. 344 1. 384 2. 793 2. 837 9. 146 3. 852 71 217 695 22339 i. t i. t. i. t. 22J39 1. 467 1. 384 4. 670 2. 726 13. 078 9. 213 133 4. 299 71 226 2. 353 1. 779 41J99 i. t i. L i. t. 4IJ99 6. 636 P-«- 228. 919 180. 825 185. 373 131. 997 92. 636 49. 969 2. 402 4. 850 82. 139 57. 181 1. 022. 927 92. 000 74. 733 23. 181 1. 212. 841 Medlemsstat Belgien Denmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal* Förenade kungariket ToUlt EU 12 Österrike Finland Sverige ToUlt EU 15 i. L : ingen blltapning • Uppgifter frin 1994 Kommissionen föreslog 1996 rådet att förordningarna (EEG) nr 866/90 och 867/90 skulle konsolideras, liksom även förordning (EEG) nr 1360/78 om stöd till producentsarnmanslutningar23, för att ta fasta på flera ändringar i dessa förordningar. Denna kodifiering syftar till att införa de successiva ändringarna i de ursprungliga förordningstexterna och införa vissa förenklingar och förtydliganden. Rådets och parlamentets behandling av förslaget var ännu inte slutförd vid utgången av 1996. Vad gäller genomförandena år 1996 tas de upp nedan. Tabell 1-18: Mål 5a jordbruk - Finansiellt genomförande 1996 (åtaganden - / miljoner ecu) Medlemsstat Belgien Danmark Tyskland Spanien Frankrike Italien Luxemburg Österrike Nederländerna Finland Sverige Förenade kungariket TOTALT Indirekta åtgärder "produktions struktur" Bearbetning och saluföring (förordn. 866/90) Totalt 21,8 17,0 143,3 0,0 174,8 0,0 4,3 44,8 2,1 53,3 15,5 15,2 492,1 5,0 5,1 48,5 25,0 45,9 131,7 0,0 31,2 7,0 0,0 11,0 0,0 310,4 26,8 22,1 191,8 25,0 220,7 131,7 4,3 75,9 9,1 53,3 26,5 15,2 802,4 Generellt har genomförandet av åtgärderna för förbättring av villkoren för bearbetning och saluföring av jordbruks- och skogsprodukter enligt förordningarna (EEG) nr 866/90 och 867/90 fortskridit inom ramen för programmen för 1994-99. Arbetet i övervakningskommittéerna har gjort att man efter förseningar i starten kunnat konstatera en ökad takt i genomförandet av programmen i de flesta medlemsstaterna. Förbättringen av förfarandena för uppföljning och utvärdering har fullföljts inom 23 KOM(96) 58 slutlig, EGT nr C 115, 19. 4. 1996. De konsoliderade förordningarna antogs av rådet den 20 maj 1997 (rådets förordningar (EG) nr 950/97, 951/97 och 952/97, EGT nr L 142,2. 6. 1997). 44 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 ramen för partnerskapet. Närmare bestämt har genomförandet av åtgärderna i GSR för Italien förverkligats genom godkännandet av 13 OP för förbättring av villkoren för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och 12 OP avseende skogsprodukter. Åtgärderna för mål 5a i Sverige har kommit igång genom att SPD antogs 1996. SPD för Förenade kungariket ändrades 1996 för att ta hänsyn till begränsningen av åtgärden i Wales och Skottland efter den 31 mars 1996. Vidare har genom ett beslut av rådet nya mindre gynnade områden definierats i Irland. Utvidgningen av dessa områden gäller runt 105 000 hektar och ökar ytan av de mindre gynnade områdena i Irland till 73 % av den totala användbara jordbruksmarken. Den 4 september 1996 antog kommissionen en rapport om unga jordbrukare och problemet med övertagande av jordbruksföretag i det europeiska jordbruket för framläggande i rådet och parlamentet samt Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. I rapporten, som är kommissionens bidrag till diskussionen om etablering av unga jordbrukare, analyseras de ekonomiska och sociala svårigheter som jordbrukarna möter i inledningsskedet och de svårigheter av juridiskt och skattemässigt slag som de ställs inför. Man undersöker vilka gemenskapsinstrument som finns för att främja etableringen och hjälpa ungdomar i landsbygdsområden och beskriver hur de tillämpas i de olika medlemsstaterna och med vilka resultat. Rapporten ger också vissa riktlinjer och rekommendationer om åtgärder som skulle kunna vidtas på gemenskapsnivå och nationell nivå för att främja större sammanhang och effektivitet i insatserna för unga jordbrukare i unionen. Vidare har flera medlemsstater tillställt kommissionen förslag om hur gemenskapspolitiken till förmån för bergsområdena skall förstärkas. Kommissionen fortsätter dialogen med medlemsstaterna om de konkreta behoven i de olika bergsregionerna. 1996 i programperioden 1994-99 Tabell 1-19: Mål 5a jordbruk - Finansiellt genomförande av programmen (i miljoner ecu) Bidrag Åtaganden i % av bidraget UtbeUlningar i % av bidraget B 170. 4 • 79. 8 47% 59,1 35% 6 DK 127. 0* 60. 8 48% 41,3 32% 2 D 1. 086,5 • 514,6 47% 387,2 36% 11 E 276. 0 * 102. 4 37% 84,5 3 1% 2 F I 1. 745,5* 738,6 42% 449. 0 26% 2 626. 1 ** 249,2 40% 99. 8 16% 26 L 38. 4* 16,5 43% 10. 6 28% 2 NL 118,0* 34. 3 29% 18. 6 16% 2 A 392,8* 137,4 35% 107. 9 27% 2 FIN 337. 3 * 114. 7 34% 57. 3 17% 2 S 92. 2* 40,2 44% 34. 7 38% 2 UK 185,7* 100,4 54% 75. 7 4 1% Totalt 5. 195,8 2. 188,9 4 2% 1. 425. 8 2 7% 2 61 Antal i t g i r d e r "* * Programplanering SPD (förordn. 866/90 och 867/90) samt genomfbrandeprognoser (forordn. 2328/91) •• Programplanering GSR (förordn. 866/90 och 867/90) samt genomfbrandeprognoser (forordn. 2328/91) • •• OP/SPD/genomfbrondeprognoscr De två första åren av perioden 1994-99 har kännetecknats av förseningar i antagandet och genomförandet av programmen. Under 1996 har en tendens till inhämtning av dessa förseningar bekräftats i de flesta medlemsstaterna. Detta visar sig uttryckt i finansiella åtaganden i ett utnyttjande av de belopp som budgeterats för programmen på 84 % 1996 mot 66 % 1995. För samtliga gällande program utgör budgetåtagandena 1996 37 % av de åtaganden som genomförts mellan 1994 och 1996. Svårigheterna har 1996 varit koncentrerade till vissa länder, medan de flesta av medlemsstaterna har uppnått en normal årlig genomförandetakt. Orsakerna till svårigheterna är flera och varierar från en medlemsstat till en annan. Det rör sig bland annat om det ändrade sättet att bevilja investeringsstöd, tekniska problem som uppstått i början av åtgärdernas genomförande i en av de tre nya medlemsstaterna och ett mindre intresse för de föreslagna åtgärderna hos de potentiella stödmottagarna, som hänger samman med en ekonomiskt svår situation. Det är detta underutnyttjande av anslagen som är förklaringen till att två medlemsstater, Spanien och Luxemburg, under 1996 inom mål 5a har gjort en överföring av anslag till åtgärderna för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. För de tre första programåren i sin helhet är graden av finansiellt genomförande ganska tillfredsställande i fråga om åtaganden, 42 % av samtliga stöd som budgeterats för de program som faktiskt har åtagits mellan 1994 och 1996. Däremot är betalningsnivån ännu ganska låg. Vid utgången av 1996 hade betalningarna kommit upp i 27 % av de planerade stöden för perioden 1994-99. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 45 Tabell 1-20: Mål 5a jordbruk - Genomförande under åren 1994-96 (i miljoner ecu) Åtaganden 1994 1995 1996 1994-96 1994 Utbetalningar 1995 1996 1994-96 22,8 21,9 157,6 56,3 265,8 117,5 6,7 20,4 0,0 0,0 0,0 62,4 731,4 30,2 16,7 165,1 21,1 252,1 0,0 5,5 4,9 61,5 61,4 13,7 22,8 655,1 26,8 22,1 191,8 25,0 220,7 131,7 4,3 9,1 75,9 53,3 26,5 15,2 802,4 79,8 60,8 514,6 102,4 738,6 249,2 16,5 34,3 137,4 114,7 40,2 100,4 2. 188,9 3,8 2,7 48,9 28,2 0,0 58,7 3,4 10,2 0,0 0,0 0,0 19,3 175,1 12,8 16,5 160,9 27,7 242,1 0,0 2,0 2,0 30,8 30,7 6,9 22,4 554,6 42,6 22,1 177,3 28,7 206,9 41,1 sa 6,5 77,1 26,6 27,9 34,0 696,0 59,1 4M 387,2 84,6 449,0 99,8 10,6 18,6 107,9 57,3 34,7 75,7 1. 425,8 B DK D E F I L NL A FIN S UK TOTALT Grafik I-7: Mål 5a jordbruk - Varje års andel av genomförandet under 1994-96 A—gaadca A—gaadot 5. 2. Mål 5a fiske Genomförande av mål 5a fiske 1996 tillgångarna och FFU:s stödåtgärder inom fiskeri- och vattenbruksstrukturerna syftar dels till att garantera en varaktig balans mellan de marina fiskeriverksamheten genom anpassning av fiskeansträngningarna, dels till att stödja och stärka hela den europeiska fiskerisektorn. Vad gäller anpassningen av fiskeansträngningen medverkade FFU under 1996 i finansieringen av nedskärningen av den europeiska fiskeflottan, i enlighet med riktlinjerna i det fleråriga utvecklingsprogrammet 1993- 96, genom slutgiltig nedläggning av fartygens verksamhet (i form av skrotning, export eller bildande av gemensamma bolag). I övrigt fortsatte ansträngningarna att stärka den europeiska fiskeri- och vattenbruksektorn, bland annat på områden som modernisering av flottan, bearbetning och saluföring av produkterna, vattenbruk och utrustning i fiskehamnar. Nedan följer de huvudsakliga händelserna år 199624: Indrag av FFU-stöd till fiskeflottan: Efter misslyckandet i förhandlingarna om det fjärde fleråriga programmet för fiskekapaciteten för perioden 1997-0225 konstaterade kommissionen den 23 december 1996 att FFU:s medfinansieringsordningar för fiskeflottan (stöd till anpassning av fiskeansträngningen och stödåtgärder för förnyelse och modernisering av fiskeflottan) måste inställas från och med den 1 januari 1997. Sammanlagt utgör dessa stöd ungefär 50 % av FFU:s anslag. Rådet fastställde den 30 april 1997 som tidsgräns för sitt beslut. 24 För närmare beskrivning se kapitel V Sammanställning per medlemsstat 25 Det rör sig om det program som fastställer fiskeansträngningen för varje land och varje flottsegment Rådet lyckades under 1996 (oktober- november- och decembermötena) inte uppnå enighet om de. nivåer för minskning av ansträngningarna som kommissionen föreslagit (KOM(96) 203 slutlig, 30. 5. 1996 och KOM(96) 237 slutlig, 29. 5. 1996). 46 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 stöd Särskilda åtgärder för omställning av den italienska flotta som använder drivgarn ("Spädare") : Inom ramen för den omställningsplan som de italienska myndigheterna har utarbetat för detta flottsegment26 har kommissionen föreslagit att rådet skall fatta beslut om en särskild åtgärd som gör som berörs27. De det möjligt att bevilja nedläggningsersättningar som föreslagits för fiskarna (under förutsättning att de förbinder sig att upphöra med ifrågavarande fiskeverksamhet eller att omställa sin verksamhet) får inte överstiga 918,23 ecu per fiskare och månad (i högst sex månader). De kan förenas med ett schablonbelopp på högst 50 000 ecu vid upphörande med all ekonomisk verksamhet och högst 20 000 ecu vid omställning till annan fiskeverksamhet eller annan sektor. För fartygsägare varierar de föreslagna beloppen mellan 20 000 och 156000 ecu vid upphörande med all fiskeverksamhet och mellan 10 000 och 146 000 ecu vid omställning till annan fiskeverksamhet, efter kapacitet och efter avgångs- eller omställningsår. fiskare och fartygsägare till både Andringar i FFU-förordningen: Förordning (EG) nr 3699/93 om kriterier och förfaranden för gemenskapens strukturstöd inom fiskeri- och vattenbruksektorn, som redan ändrats två gånger 1995, ändrades två gånger 1996. 1 den tredje ändringen28 anpassades systemet för FFU-bidrag både till det tillfälliga uppehållet, genom ett tak för de årliga anslagen per land, och till fartygens definitiva avförande från aktivt fiske, genom ett varaktigt bibehållande av bidragen för fartyg som är mer än 30 år. Den fjärde ändringen29 gjorde det möjligt att införa ett officiellt ursprungserkännande genom hänvisning till ett geografiskt avgränsat område för en produkt eller framställningsmetod vid de reklamkampanjer som medflnansieras av FFU. 1996 i programperioden 1994-99 Förbrukningsgraden av stöden har 1996 åter kommit upp i en tillfredsställande nivå, efter de svårigheter som utmärkte den föregående perioden, "nollåret" för detta nya finansiella instrument30. Det visar sig dock att det verkliga genomförandet (verkställda utgifter jämfört med totala planerade utgifter) i många fall är mycket lägre än budgetgenomförandet, på grund av att budgetgenomförandet av programmen är snabbare i periodens början (praktiskt taget automatiska åtaganden) än senare. Det är alltså nödvändigt att vara uppmärksam på det verkliga genomförandet av programmen på fältet. Genomförandet av programmen har ändå gjort tydliga framsteg i flera länder, dels tack vare det förbättrade partnerskapet mellan kommissionen och de nationella myndigheterna, dels tack vare fackmännens förmåga att presentera sammanhängande och lämpliga projekt. Tabell 1-21: Mål 5a fiske -1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) Bidrag Åtaganden % av bidraget Utbetalningar % av bidraget Antal ätgftrder B 24,5 24,5 100% 19,6 80% 1 DK 139,9 69,9 50% 30,3 22% 1 D 76,0 37,6 50% 20,0 26% 1 E 121,9 59,7 49% 42,7 35% 1 F 189,9 63,3 33% 41,1 22% 1 I 134,4 44,8 33% 23,1 17% 1 L NL 1,1 1,1 100% 0,3 30% 1 46,6 15,5 33% 12,7 27% 1 A 2,0 2,0 100% 1. 0 50% 1 FIN 23,0 23,0 100% 6,9 30% 1 S 40,0 40,0 100% 12,0 30% 1 UK 88,7 44,3 50% 20,1 23% 1 Totalt 888,0 425,7 48% 229,9 26% 12 26 Det rör sig om de fiskebåtar under italiensk flagg som bedriver fiske efter tonfisk och svärdfisk med drivgarn i Medelhavet 27 KOM(96) 682 slutlig, 16. 12. 1996. 28 Rådets förordning (EG) nr 965/96,28. 5. 1996, EGT nr L 131,1. 6. 1996. 29 Rådets förordning (EG) nr 25/97, 20. 12. 1996, EGT nr L 6,10. 1. 1997. 30 För samtliga mål betalades 748 miljoner ecu under tiden 1994-96 av de 1,168 miljarder som åtagits under tiden 1994-96, dvs. 64 %. Den procentuella andelen uppgår till 70 % för mål 1, 54 % för mål 5a och 50 % för mål 6. Jämfört med de sammanlagda programstöden för programperioden (inklusive FFU:s stödåtgärder i programmen för mål 1 och 6), hade 45 % av stödet åtagits vid utgången av 1996. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 47 Tabell 1-22: Mål 5a fiske - Genomföranden under 1994-96 0 miljoner ecu) Åtaganden 1994 1995 1996 4,1 23,3 12,4 19,9 31,7 22,4 0,2 7,8 0,0 0,0 0,0 14,8 136,5 0,0 23,3 12,5 19,9 31,6 22,4 0,9 1,4 2,0 23,0 40,0 0,0 176,9 20,4 23,3 12,8 19,9 0,0 0,0 0,0 6,4 0,0 0,0 0,0 29,6 112,3 1994-96 24,5 69,9 37,6 59,7 63,3 44,8 14 15,5 2,0 23,0 40,0 443 425,7 1994 Utbetalningar 1996 1995 2,0 11,7 6,2 10,0 15,8 1U 0,1 3,9 0,0 0,0 0,0 7,4 68,3 ia 18,6 9,9 0,0 25,3 0,0 0,1 23 0,2 6,9 12,0 4,4 81,0 163 0,0 3,9 32,7 0,0 11,9 0,2 6,5 0,8 0,0 0,0 8,3 80,6 1994-96 19,6 303 20,0 42,7 41,1 23,1 03 12,7 1,0 6,9 12,0 20,1 229,9 B DK D E F I L NL A FIN S UK EUR15 Grafik 1-8: Mål 5a fiske - Varje års andel av genomförandet under 1994-96 Atagaadea Utbetalningar BB NL _hJVLJL^__J^j—KJ_a_L_vfl_—^_——^aHL O K E L F I a s • I9M a im D im ï ut amis B D K DE r I L M. A t UK amt 6- Mal 5b 6. 1. Genomförande av mål 5b 1996 Huvudparten av satsningarna 1996 har bestått i att fullfölja genomförandet av SPD, men i många fall var 1996 det första året av faktiskt och fullständigt genomförande av programmen. Kommissionen godkände även nya program, de fem svenska SPD. Därmed ökar det totala antalet SPD för mål 5b till 83. Programmen31 har genomförts inom ramen för partnerskapet. De olika övervakningskommittéerna för mål 5b säkerställer en korrekt övervalcning av genomförandet och även av hur utvärderingen organiseras och utförs. År 1996 har de 83 olika övervakningskommittéerna fortsatt sitt arbete med flera viktiga frågor. Den första gäller förverkligandet av de informationssystem som garanterar att kommittéerna får information om vilken slags projekt som har godkänts, om de finansiella följderna av åtagandena och vilka betalningar som gjorts under året. Den andra gäller organisationen av programutvärderingen, dvs. utarbetandet av en utvärderingsplan, ett uppdrag till de anlitade tillsättandet av utvärderarna32. Att utarbeta utvärderarna, och övervakningen av själva utvärderingsförfarandet har för övervakningskommittéerna varit en utmaning som de flesta av dem har lyckats med. Slutligen har övervakningskommittéerna preciserat formerna för det tekniska biståndet och konimunikationsprogrammen. 31 För närmare beskrivning se kapitel V Sammanställning per medlemsstat. 32 Se kapitel IV Utvärdering. 48 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 i SPD. Av dessa stödåtgärder står ERUF för 75% av Främjande av teknisk innovation i regioner som omfattas av mål 5b: De insatser som är direkt knutna till teknisk utveckling i landsbygdsområdena utgör ungefär 1,2% av de programlagda gemenskapsanslagen gemenskapsfinansieringarna, ESF för 15% och EUGFJ för 10%. Bland dessa insatser utgör de som gynnar FoTU mer än två tredjedelar av finansieringarna med anknytning till teknisk utveckling och innovation, vilket är jämförbart med programmen i mål 1. De rör tekniköverföring, diversifiering av produktionen och identifiering av nya marknader. Programmen i mål 5b utmärks av den andel av strukturfondernas anslag som avsätts till IKT-tillämpningar, dvs. landsbygdsområdena. Dessa åtgärder tar 27 % av gemenskapens anslag till teknisk utveckling, för utveckling av nya tillämpningar som distansarbete och distansundervisning. Utgifterna inom telekommunikationssektorn är relativt små (under 10%) och rör då förbättring av infrastrukturerna i de mest isolerade områdena. informationssamhällets genombrott i de ofta isolerade Tabell 1-23: Mål 5b och teknisk utveckling 1994-99 (i miljoner ecu) Totalt % ERUF Strukturfonder EUGFJ ESF ToUlt % Offentlig sektor Medlemsstater Privat sektor Totalt % FoTU(l) Telekommunikationer (2) Telematik (3) TOTALT ( 1 ), (2), (3), (4), (5): Se anmärkningar till tabell 1-4 (kapitel I) 67% 7% 27% 100% 211,7 21,9 84,5 318,1 41,9 4,0 18,0 63,9 8,6 0,0 4,1 12,7 7,1 0,8 0,6 8,5 57,6 43 22,7 85,1 68% (4) 6% (4) 27% (4) 27% 81,1 17,1 44,5 142,7 73,0 0,0 17. 3 903 154,1 17. 1 61. 8 233,0 66% (5) 7% (5) 27% (5) 73% 6. 2. 1996 i programperioden 1994-99 Tabell 1-24: Mål 5b - 1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) Bidrag Åtaganden % av bidraget Utbetalningar % av bidraget Antal åtgärder B 78,1 16,0 21% 8,1 10% 3 DK 54,8 13,5 25% 5,8 11% 1 D 1. 229,0 449,5 37% 346,8 28% 8 E 666,9 334,4 50% 242,8 36% 7 F 2. 245,8 709,1 32% 508,1 2 3% 20 I 904,3 140,6 16% 84,7 9% 13 L 6,0 0,8 14% 0,4 7% 1 NL 150,0 41,2 27% 25,3 17% 5 A 411,0 130,0 32% 78,5 19% 7 FIN 194,0 49,1 25% 23,6 12% 2 S 141,0 64,9 46% 22,6 16% 5 UK 820,5 203,6 25% 140,9 17% M Totalt 6. 9013 2. 152,6 3 1% 1. 487,6 2 2% 83 Vid utgången av 1996 var graden av finansiellt genomförande i stort sett tillfredsställande med tanke på att de flesta programmen hade antagits mellan 1995 och det första kvartalet 1996. Av samtliga 83 SPD utgör åtagandena 31 % av de planerade stöden för hela perioden. I vissa medlemsstater har de regionala myndigheterna lyckats utföra de åtgärder som planerats i programmet ganska snabbt, så att de redan 1996 har kunnat ansöka om åtagandet för verksamhetsåret 1997. Det är dock obestridligt att vissa medlemsstater är försenade och måste göra stora ansträngningar för att inte tappa takten. Detta är desto viktigare om man betänker att betalningarna inte verkställs av kommissionen förrän projekten är fullt avslutade och att betalningsgraden i slutet av 1996 hade kommit upp i 22 % av de stöd som planerats för perioden 1994-99. Ur den synpunkten är det lämpligt att se över publiciteten för insatserna och särskilt öka annonseringen och informationen till potentiella stödmottagare. I vissa medlemsstater har kommissionen i samförstånd med de berörda myndigheterna ägnat särskild uppmärksamhet åt situationen för åtaganden och betalningar med tanke på den särskilt besvärliga situationen vad gäller projektens fortskridande. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 49 Tabell 1-25: Mål 5b - Genomföranden under 1994-96 (i miljoner ecu) Åtaganden 1994 1995 1996 0,0 6,4 126,0 73,5 262,7 75,5 0,8 18,3 0,0 0,0 0,0 46,1 609,4 9,2 3,4 135,8 88,6 110,5 31,5 0,0 7,3 78,3 32,8 0,0 74,6 571,9 6,9 3,7 187,7 172,3 335,9 33,6 0,0 15,6 51,6 16,3 64,9 82,9 971,4 1994. 96 16,0 133 4493 334,4 709,1 140,6 0,8 413 130,0 49,1 64,9 203,6 2. 152,6 1994 Utbetalningar 1996 1995 0,0 3,2 63,0 36,8 131,4 37,8 0,2 3,1 0,0 0,0 0,0 23,1 2983 4,6 2,5 71,2 81,7 76,6 15,8 0,2 9,5 39,2 15,9 0,0 46,4 363,4 3,5 0,1 212,6 124,4 300,2 31,2 0,0 12,7 39,3 7,7 22,6 71,4 825,7 1994-96 8,1 5,8 346,8 2423 508,1 84,7 0,4 253 783 23,6 22,6 140,9 1. 487,6 B DK D E F I L NL A FIN S UK TOTALT Grafik 1-9: Mål 5b - Varje års andel av genomförandet under 1994-96 Àtagaadca U t t x t a U l a t ar ri—nrffl~~r HB -4_Bl»_-L-J-U«J-ULaa-JL__i_-l DK D t t I • H O S, • l«N • IM Dim i a fflrlBMBIfclf 9 A m ML K t. s F D i uai*M Haiw H-lfM Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 B. REGIONALT PARTNERSKAP 1. Överväganden och främjande av nya former av partnerskap 2. Förstärkning av partnernas kapacitet 3. Övriga institutioners syn på tillämpningen av partnerskapsprincipen C. DIALOG MED NÄRINGSLIVET OCH ARBETSMARKNADENS PARTER 1. Det ekonomiska och sociala partnerskapet i genomförandet och uppföljningen av strukturstöden 2. De ekonomiska och sociala partema på gemenskapsnivå D. INFORMATION OCH KOMMUNIKATION, ERFARENHETSSPRIDNING 1. Information och kommunikation 2. Erfarenhetsspridning KAPITEL IV UTVÄRDERING INLEDNING A. FÖRHANDSBEDÖMNINGAR AV MÅL 2 (1997-1999) B. INTERMEDIÄRA UTVÄRDERINGAR C. UTVÄRDERINGAR I EFTERHAND 1. Mål 2 1989-1993 2. Andra utvärderingar i efterhand D. UTVÄRDERING AV STORA PROJEKT 1. Inledning 2. Analys av utvärderingarna E. TEMATISKA OCH ANDRA UTVÄRDERINGAR DEL B STRUKTURFONDERNA I DETALJ KAPITEL V SAMMANFATTNING PER MEDLEMSSTAT 1. BELGIEN 1. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 1. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 2. DANMARK 2. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 2. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 3. TYSKLAND 3. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 3. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 4. GREKLAND 4. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 4. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 5. SPANIEN 5. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 5. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 6. FRANKRIKE 6. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 6. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 * 132 132 134 134 135 135 136 139 139 141 145 147 147 150 152 152 156 156 156 158 159 161 163 165 165 171 174 174 178 180 180 189 192 192 195 198 198 207 209 209 217 50 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 B. ÖVRIGA ÅTGÄRDER 1. Gemenskapsinitiativ 1. 1. Översikt Fördelning av reserven och nya delar År 1996 utmärktes av att kommissionen den 8 maj antog ett beslut om att fördela gemenskapsinitiativens finansiella reserv. Till följd av samtliga finansiella beslut som fattats under de två föregående åren33 var den disponibla reserven för en ytterligare fördelning mellan medlemsstaterna 1,665 miljarder ecu (i 1995 års priser), varav 690 miljoner ecu som var avsedda för mål 1- och mål 6-områdena och 975 miljoner för de områden som inte omfattas av dessa mål. Efter samråd med dessa partner godkände kommissionen en fördelning av reserven mellan initiativ och mellan medlemsstater med iakttagande av de relationer som upprättats med samtliga institutionella partner och av de samarbetsregler som införts med Europaparlamentet. Följande prioriteringar har varit vägledande vid fördelningen: Kamp mot arbetslösheten, lika möjligheter för kvinnor och män, miljö, och förstärkning av strukturpolitikens territoriella och rumsliga dimension. Den gör det möjligt att fram till och med 1999 öka och utvidga initiativen för industriell strukturomvandling (Rechar, Résider, RETEX och Konver) och initiativen Leader, PESCA, URBAN, ADAPT och Employment. Kommissionen har även godkänt ändringarna i inriktningarna av de tre senare initiativen och nya inriktningar för Interreg II C: • • • främja för att Inriktningarna av URBAN har ändrats långtidsarbetslösheten och stadsmiljön i medelstora städer. Initiativen Employment och ADAPT har förstärkts och fått en ny del, Employment-Integra (kamp mot social utslagning) respektive ADAPT-Bis ("Att bygga informationssamhället" - åtgärder som föregriper förändringar med anknytning till informationssamhället). Interreg II C omfattar tre handlingslinjer: fysisk och ekonomisk planering, alla rörande allmänt transnationellt samarbete, transnationellt samarbete och förebyggande av översvämningar samt kamp mot torkan. lika möjligheter, kamp mot 33 Se Årsrapport 1995. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 51 Tabell 1-26 : Fördelning av reserven för gemenskapsinitiativen och tilldelningar 1994-99 (i 1996 års priser - miljoner ecu) B DK D GR E F IRL I L NL AT P FIN S UK Niilverk T O T A LT v a r av M il 1/6 B DK D GR E F IRL 1 L NL AT P FIN S UK Niilverk T O T A LT v a r av Mål 1/6 A D A PT Reserv 1994-99 EMPLOYMENT Reserv 1994-99 L E A D ER PESCA SME REGIS Reserv 1994-99 Reserv 1 9 9 4 99 Reserv 1994-99 Reserv 1994-99 URBAN 1994-99 6,80 1. 62 23,24 2. 81 31. 52 23. 65 6. 21 25. 82 10. 94 1,76 3. 42 1. 62 24. 36 38. 63 31. 73 256,70 33,53 293,16 278. 44 27,84 219. 69 0,31 69. 62 13,59 21,43 23. 56 13. 12 316. 81 13. 04 2,87 40,99 4,97 55. 65 41. 71 10,96 45. 57 19,31 3. 09 4,35 3. 42 2,86 44,28 45,79 14. 10 21X1,99 70,69 450,14 191. 20 88,61 401,39 0,31 62,58 26,56 45,47 33,16 23. 96 193,77 2. 06 1,80 30,67 15,01 48. 31 38. 29 15. 68 41,;;;, 0,22 3,03 3. 26 11,92 3. 46 1,98 11. 83 163,78 51. 39 1. 638. 16 525. 33 293. 08 93,06 1. 848,72 1. 068,99 228,5(1 115,62 10. 22 9,96 208. 22 163. 98 405,45 229,11 84. 05 328,76 1. 24 11,60 27,05 130,29 28,72 16,47 78,46 34,69 1. 768. 26 1. 086,11 0,45 3. 15 3. 34 3. 59 5,29 1. 01 2,87 2,49 19,88 23. 47 30,99 45. 94 33,76 7,85 37,26 2,02 12. 94 3,16 0,42 0,49 5,92 31. 71 12,08 29,28 3. 49 4,06 43. 57 5. 10 300,08 153,92 1235 2. 55 188. 98 83. 88 252,75 58. 88 28,98 191,63 031 10. 41 8,98 124. 80 11. 09 17. 21 68,78 25,51 1. 087,07 845,61 205 2,25 - 21837 26735 12633 830 17*3 535 27,16 24. 98 4. 86 1836 13. 11 339 5,16 3. 87 134 24. 96 1902 133 115. 81 51. 48 241. 85 81,10 20. 68 136,02 031 22. 60 1334 49. 75 7. 83 4. 97 124. 14 61204 61204 158,49 6138 891,02 60231 • -. RECHAR KONVER R E S I D ER R E T EX P E A CE INTERREG TOTALT Reserv 1994-99 Reserv 1994-99 Reserv 1994-99 Reserv 1994-99 Reserv 1994-99 Reserv 1994-99 Reserv 1994-99 3. 31 28,16 1. 01 5. 48 1. 01 16. 96 2. 96 21. 66 1. 51 2. 55 183. 05 3,04 34,21 36,25 115. 19 9. 77 15. 63 0,19 1,88 18. 47 15. 13 14. 61 2,39 338,40 22,74 23. 70 87. IX) 64. 55 0,36 27,28 1. 37 1. 85 2. 25 6,05 13. 99 18. 22 182,28 38,44 3,35 140. 89 46. 52 15,48 461. 76 158. 60 221,64 110. 24 739. 27 2X1. 97 15. 54 1. 51 4. 73 6,50 1,01 5,04 2,02 4,76 44,42 11,58 209,36 6,22 73. 64 67. 33 92. 11 13. 55 23. 69 5,24 9,05 6,48 3. 03 29. 64 12,10 6,69 10,08 76. 07 78. 82 105. 43 37. 33 9,46 75. 05 1. 02 2. 59 174,90 60. 44 50,36 3. 96 40,79 241. 74 16,09 4. 03 44,61 25. 21 117,09 18,78 3. 03 33,58 115. 97 631 8. 32 4. 31 7. 27 12. 05 99. 76 22. 10 455,02 63235 69331 269,80 165. 78. 388. 07 3. 67 189,44 49. 83 354,95 48,91 47,52 123. 68 5502 13. 47 317. 67 7232 312. 96 187. 72 41,75 199,06 1. 23 18435 I8,(X) 52,43 18. 91 15,76 188. 80 293,68 104. 23 2. 256,07 1. 177,72 2. 837,95 1. 637. 54 493,69 1. 936,41 2005 431. 17 14901 1. 082. 67 156,75 130. 67 1. 605,28 65. 31 14378,59 8. 872,11 578,70 173. 02 72. 99 39. 19 606,95 430. 68 302,18 302,18 416,66 19531 3. 544,19 2. 630,66 1. 680,05 705,72 När det gäller genomförandet av de nya insatser som skall göras i och med att reserven antas har medlemsstaterna uppmanats att föreslå koinmissionen att dessa finansiella förstärkningar integreras till och med 1999 genom anpassning av de ekonomiska tabellerna i de aktuella initiativprogrammen. Beträffande ändringarna av inriktningarna för URBAN, ADAPT och Employment samt den nya delen Interreg II C har medlemsstaterna uppmanats att föreslå kommissionen nya program eller tillägg till befintliga program. Förseningarna av presentationen räknat från dagen för offentliggörande av de ändrade inriktningarna i Europeiska gemenskapernas officiella tidning34 var fyra månader för ADAPT och Employment och sex månader för URBAN och Interreg II C. Årets sista månader ägnades åt förhandlingar om ändringarna, som skulle leda till beslut i kornmissionen från och med början av 1997. Genomförandet av gemenskapsinitiativen 1996 Av de totalt 430 operativa program som planerats för perioden 1994-99 före fördelningen av reserven har 123 program antagits under 1996. Dessa 123 initiativprogram representerar ett sammanlagt belopp på 2,380 miljarder ecu i bidrag från strukturfonderna, dvs. 17 % av samtliga gemenskapsinitiativ över perioden 1994-99 (inklusive reserven och anslag avsedda för PEACE). Nu har samtliga program för följande gemenskapsinitiativ antagits: Rechar II, RETEX B, URBAN, PESCA, ADAPT, Employment och REGIS B. Det återstod bara 11 initiativprogram att godkänna för 1997: 3 Interreg II "A", 2 Konver, 1 Résider II, 1 SME och 4 Leader. 34 EGT nr C 200, 10. 7. 1996. 52 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell 1-27: Antal initiativprogram som har antagits 1996 och sedan 1994 Employment 94-96 96 ADAPT 96 | 94-96 2 0 1 0 1 0 1 0 1 0 1 0 I 0 1 0 1 0 1 0 1 0 1 0 1 0 1 0 2 0 B DK D EL E F IRL I L NL AT P Fl S UK | 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 LEADER 94-96 0 1 15 1 17 20 1 22 1 4 9 1 2 2 5 96 1 0 1 2 0 0 9 0 10 0 0 8 0 2 2 0 2 I 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 l 2 PESCA 96 | 94-96 1 0 1 0 1 0 1 0 1 0 1 0 1 0 1 0 0 0 1 1 0 2 1 1 1 1 1 13 SME 96 | 94-96 2 1 1. 1 15 6 1 0 1 1 3 0 1 0 1 1 1 1 1 0 1 1 I 0 1 1 1 I 4 0 35 14 36 REGIS 96 | 94-96 RECHAR 96 194-96 2 0 0 3 1 4 0 1 1 0 1 1 0 7 1 1 7 2 1 1 0 1 3 6 6 4 0 30 8 30 0 17 n 17 n 34 102(3) 110 (4) 13 Beräknat Interred Beräknat PEACE TOTALT Beräknat (1) Inbegripet de program som antogs 1993 och som ändrats från och med 1994. (2) Inbegripet ett program som antogs inom ramen for reserven. (3) Omfattande 98 program. 3 nationella nätverk som antogs 1996 samt gemenskapsnärverkeL (4) Inbegripet de nationella nätverken. KONVER |94-96 96 3 1 16 1 0 17 0 0 3 0 0 0 1 0 1 0 1 0 6 1 0 1 1 1 I 43 43 RESIDER | 94-96 »6 2 0 RETEX (1) |94-96 2 1 96 1 0 1 2 1 0 0 1 0 1 7 9 1 1 7 1 0 1 1 1 3 • 27 2» 1 0 0 0 0 0 0 1 0 0 3 8 1 1 1 1 2 1 1 1 2 21 21 URBAN 96 1 0 2 0 0 8 1 I 0 0 I P) | 94-96 3 1 10 1 1 8 1 1 1 2 2P) 0 1 1 9 25 1 I 1 10 44 44 TOTALT | 94-96 96 19 3 7 2 S3 16 10 0 26 3 70 23 7 1 33 14 5 1 13 1 17 U 11 0 7 5 8 6 10 38 96 354 367 59 62 1 123 414 430 25 0 Initiativen skall ses som demonstrationer och ge anledning till erfarenhetsutbyte så att man kan tillvarata de nyskapande insatser och de goda rutiner som förverkligas i initiativprogrammen för att eventuellt integrera dessa teman i ett GSR eller SPD. Då nästan alla initiativprogram nu har godkänts av kommissionen, får deras genomförande inte begränsas till enbart de enskilda projekt som antagits av medlemsstaterna eller regionerna. De skall ingå i en dynamik som överskrider de enskilda regionala eller nationella gränserna i genomförandet, särskilt i de mindre utvecklade områdena, där efterfrågan på kunskapsöverföring är starkast. Kommissionen har därför beslutat att genomföra ett visst antal transnationella insatser. För att ge ökat värde åt de åtgärder som genomförts inom ramen för de fyra initiativen för industriell omvandling (Résider II, Rechar II, RETEX II och Konver) har kommissionen beslutat att lansera olika insatser för utbyte av erfarenheter och goda rutiner. Kommissionen beslutade även i samband med sitt beslut 1994 om den ursprungliga fördelningen av anslagen att för initiativet SME reservera ett belopp på 25 miljoner ecu för transnationella insatser. Tack vare detta belopp har man vid utgången av 1996 kunnat lansera följande tre insatser: en inbjudan att lämna förslag för att på europeisk nivå skapa ett Internetnät av små och medelstora företag inom turism i områden som omfattas av mål 1, 2 5b och 635, ekonomiskt stöd till organiserandet av mässor (IBEX) för små och medelstora företag i områden under mål 1, 2, 5b och 636 och utbyte av erfarenheter som är speciella för små och medelstora företag genom insatser för ökat medvetande, information och kommunikation i syfte att visa på "goda rutiner". Inom ramen för Leader utgör transnationellt samarbete, erfarenhetsutbyte och överföring av kunnande ett av de nya områdena. Det förstärks av ett nätverk (Europeiska centrumet för innovation och landsbygdsutveckling) där en av uppgifterna är att ge tekniskt stöd till transnationellt samarbete. Ett vägledande belopp på 2,5 % av anslaget för Leader är avsett att finansiera aktiviteterna inom det europeiska nätverket och de nationella nätverken. Under 1996 har det organ som kommissionen valt ut för att sköta det administrativa arbetet och leda det europeiska observationsorganet för Leader fortsatt arbetet: publikationer, organisation av seminarier, erfarenhetsutbyte och införande av ett flerspråkigt informationssystem på Internet. Inom ramen för PESCA lanserades också de transnationella insatserna 1996 genom anbudsinfordringar och förslagsinfordringar. De tre anbudsinfordringarna gällde spridning av en informationsskrift, organisation av tvärregionala möten och tematiska konferenser, organisation av två partnerskapsmöten mellan företag i förädlingskedjan, planerade till 1997 och 1999. Inbjudan att lämna förslag avsåg medfinansiering av projekt av transnationell karaktär för samarbete lokal och uppbyggandet av nätverk inom utbildning, omskolning, ekonomisk diversifiering, 35 Se nedan under 1. 2 Redovisning per initiativ - SME. 36 Se kapitel II. D. 6 Strukturfonderna och de små och medelstora företagen. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 53 utveckling, etc. Sju projekt har fått gemenskapsstöd genom denna inbjudan att lämna förslag. I fråga om ADAPT och Employment lanserades programmet för transnationellt tekniskt bistånd 1995 till stöd för kommissionen och medlemsstaterna i genomförandet av de båda initiativen och det har fortsatt under 1996. Stödstrukturerna i medlemsstaterna och på europeisk nivå (Europs) har samordnat bildandet av partnerskap mellan länderna för projekt över hela unionen, stött genomförandet av projekten och samlat in den första strukturerade informationen om aktiviteterna. Gemenskapsinitiativ och utveckling av den tekniska potentialen: En stor del av gemenskapsinitiativen stödjer den tekniska utvecklingen för att uppnå sina huvudmål. När det gäller de mest representativa gemenskapsinitiativen går främjandet av företagens konkurrenskraft och sysselsättningen såvitt gäller initiativet SME via utveckling av ny informations- och kommunikationsteknik, nät för FoTU och nyskapande. Interreg-programmen försöker minska de negativa effekterna av gränsöverskridande lokalisering genom att utöka samarbetet över gränserna till forskning och ny teknik Den tekniska utvecklingen spelar också en stor roll i dn. n diversifiering av de ekonomiska aktiviteterna och förstärkning av den regionala kapaciteten som initiativen för industriell omvandling verkar för. Vad gäller mänskliga resurser är den nya tekniken ett av de främsta områdena där ett nära samarbete utvecklas mellan utbildningscentrer och den offentliga och privata sektorn inom ramen för ADAPT. Inom ramen för Employment underlättar den nya tekniken utvecklingen av tillförlitliga databaser och integreringen av arbetslösa, funktionshindrade och andra missgynnade grupper på arbetsmarknaden. Slutligen visar Leader- programmen på vikten av telematik i landsbygdsutvecklingen, bland annat som stöd till de lokala produktionsenheterna. 1996 i programperioden 1994-97/99 Samtliga institutionella partner har konstaterat förseningar i godkännandet av vissa program. Orsakerna till förseningarna hänger ihop med gemenskapsinitiativens natur. De förutsätter vad gäller GSR/SPD vissa egenskaper som gör dem till speciella redskap för unionens strukturpolitik: "bottom- up"-metoden i genomförandet, synligheten på fältet inom ramen för ett utökat partnerskap, en nyskapande karaktär hos en del av dem och slutligen det transnationella, gränsöverskridande och tvärregionala samarbetet. Denna specifika karaktär är inte alltid lätt att få till stånd vid utarbetandet av programmen. Exempelvis kravet på ett utökat partnerskap utgör en viktig och svår utmaning. För en del socioekonomiska aktörer som är involverade i ett program är det första gången man konfronteras med en sådan arbetsmetod. Detta flerfaldiga partnerskap innebär interventioner på flera nivåer, som inte alltid visar sig vara lätta att styra. Och för att ge gemenskapsinitiativen en verkligt transnationell, gränsöverskridande eller interregional dimension prioriteras det transnationella samarbetet mellan projekt. Det är fråga om en ny, komplicerad process på denna nivå. De nyskapande åtgärderna och insatserna med stränga urvalskriterier på regional och nationell nivå medför ofta betydande analyseringsförseningar inom medlemsstaterna. Kommissionen är dock angelägen om att godkänna kvalitetsprogram som uppfyller dessa krav. I stort sett har det för initiativen till industriell omvandling oftast handlat om att befästa en redan uppnådd erfarenhet. För andra initiativ som tar upp nya teman har ytterligare förhandlingar med medlemsstaterna om programinnehållet varit nödvändiga. Som exempel kan särskilt nämnas initiativet SME, där programmen har givit anledning till ett stort antal anpassningar, som bland annat rört nyskapande aspekter och internationalisering av de små och medelstora företagen. 54 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell 1-28: Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1994-97/99 (i miljoner ecu) I ADAPT i E«pl. r-^««l LEADER | PESCA | PME | REGIS | R F. C M A R | K O M V E R | R E S I D E R | R E T E X "| URBAM (MTERREG**4. TOTALT 1. 638,2 1. 444,9 88% 530,1 37% 239,6 17% Anslag 1994-I999"" Oodklnt bidrag godklnt i % Åtaganden 1994-1996 i % iv bidraget Betalningar 1994-1996 i % av bidraget • Inklusive nätverken •• Endiit anslagen fbr perioden 1994-1997 medräknade. •••Inklusive PEACE •••• 1 1996 in priser samt inklusive reserven. 1. 848,7 1. 524. 2 82% 572. 0 38% 324,6 21% 1. 768,3 • 1. 511,9 86% 720,4 48% 266. 3 18% 300,1 • 26S. 0 88% 187,7 71% 37,8 14% 1. 087. 1 • 1. 004. 3 92% 385. 4 38% 156. 4 16% 612,2 607. 0 99% 216. 8 36% 157. 6 26% 461,8 411. 2 89% 292. 5 71% 137. 2 33% 739. 3 503. 0 68% 371. 2 74% 112. 4 36% 578. 7 518. 9 90% 311. 5 60% 157,9 30% 606,9 526,5 •7% 319. 6 61% 143,3 27% 891. 0 611. 9 77% 372. 4 55% 166. 2 24% 3. 846. 4 3. 170,5 82% 1432,9 45% 706. 6 22% 14. 378. 6 12. 169. 2 85% 5. 712. 4 47% 2. 676. 0 22% Tabell 1-29: Gemenskapsinitiativ - Genomförande under åren 1994-96 (i miljoner ecu) Åtaganden 1995 307,7 107,7 468,5 29,4 203,5 58,8 172,5 238,2 172,8 164,8 157,4 585,3 2. 666,7 1996 222,4 263,1 251,7 134,6 181,9 158,0 119,9 133,0 134,4 154,4 215,0 847,6 2. 816. 0 1994-96 530,1 572,0 720,4 187,7 385,4 216,8 292,5 371,2 311,5 399,0 372,4 1. 432,9 5. 7913 1994 Betalningar 1995 1996 0,0 100,6 0,0 11,8 0,0 0,0 0,0 0,0 1,3 68,7 0,0 0,0 182,5 152,6 53,6 132,7 5,3 67,7 22,0 75,6 87,3 77,0 75,4 58,1 241,4 1. 048,9 87,0 170,3 133,6 20,6 88,7 135,6 61,6 95,1 79,6 67,8 108,1 465,2 1. 513,2 1994-96 239,6 324,6 2663 37,8 156,4 157,6 137,2 182,4 157,9 211,9 166,2 706,6 2. 744,6 1994 0,0 201,2 0,3 23,7 0,0 0,0 0,0 0,0 4,3 79,7 0,0 0,0 309,2 ADAPT Employment Leader PESCA SME REGIS Rechar Konver Résider* RETEX* URBAN Interreg** Totalt • Inklusive 1993. ** Inklusive PEACE Grafik 1-10: Gemenskapsinitiativ - Varje års andel av genomförandet under åren 1994-96 Åtaganden Betalningar 1 Î H U ii I ! 1 I » 1 l 1 1 I I i Vad gäller finansiellt genomförande är andelen gjorda åtaganden sedan 1994 ungefär 47 % för samtliga gemenskapsinitiativ. Merparten av initiativprogrammen på mindre än 40 miljoner ecu ingick i ett enda åtagande vid godkännandet av programmen. Åtagandena per år har fortskridit i takt med att programmen godkänts. Det högsta procenttalet för dessa åtaganden gäller de fyra initiativen till industriell omvandling och PESCA, vilket kan förklaras med att de flesta initiativprogram som hänför sig till dessa initiativ är på mindre än 40 miljoner ecu och i regional regi. Då de flesta programmen godkändes i slutet av 1995, eller rent av 1996, är de i inledningsskedet. Därför är betalningsnivån (cirka 22 % av strukturfondernas stöd för samtliga gemenskapsinitiativ) låg för en del av dem. Det verkliga genomförandet och den faktiska uppföljningen av initiativprogrammen torde äga rum under 1997. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 55 1. 2. Redovisning per initiativ ADAPT (1994-99) ADAPT(1,638 miljarder ecu37) syftar till att underlätta arbetstagarnas anpassning till stniktuiförändnngar i industrin, att hjälpa företagen att öka sin produktivitet och att främja utveckling av nya verksamheter genom utbildning, rådgivning och vägledning, föregripande och främjande av nya möjligheter till sysselsättning, anpassning av stödstrukturer och bidragssystem, information, spridning och ökad medvetenhet. De viktigaste mottagarna är arbetstagare som berörs av industriella förändringar. ADAPT och föregripandet av teknologiska förändringar: I de första riktlinjerna för ADAPT föreskrevs att samarbete och utbyte mellan företag och forskningsinstitutioner skulle uppmuntras som en hjälp i tekniköverföringen, liksom studier av införandet av nya produktionssystem och -metoder och av användningen av kommunikations- och informationstekniken. I telekommunikation och de program som antogs planerade flera medlemsstater åtgärder informationssamhälle, nämligen Italien, Grekland, Portugal, Frankrike, Irland, Finland och Förenade kungariket. Bland dessa avsätter initiativprogrammet för Frankrike 4% av det finansiella anslaget till utbildning i ny teknik samt användning av flexibla system och distansundervisning, medan Portugals program avsätter 10% av anslaget till IKT-tillämpningar och 20 % till FoTU, i åtgärder för introduktion av den nya tekniken och stöd till informationsnät. År 1996 utökades ADAPT med en ny del, ADAPT-Bis (Building the Information Society), som,skall stimulera till att informationssamhällets uppkomst och dess konsekvenser för arbetssätten och för de europeiska företagens konkurrenskraft beaktas i programmen. ADAPT-Bis syftar bland annat till att stimulera • identifiering och överföring av goda rutiner informations- och kommunikationstekniken, anpassade till de lokala omständigheterna, behoven och utvecklingsnivåerna, • ett brett experimenterande och en stor spridning av resultaten i Europa, även de som redan uppnåtts tack i nyttjandet av den nya inom vare gemenskapsprogram för FoTU och yrkesutbildning. Genomförandet av ADAPT under 1996 utmärktes av en frammarsch för de projekt som valdes ut vid den första projektomgången 1995. Runt 1 400 projekt hade i de flesta fallen sitt första år i full funktion, eller lanserades i vissa fall. 1996 var också det år då anbud infordrades för utvärderingarna i medlemsstaterna. En första fullständig omgång intermediära rapporter skulle framläggas för övervakningskommittéerna senast i slutet av mars 1997. Denna första omgång projekt som nu genomförts har redan visat att det finns gemensamma bekymmer och intressen i flera medlemsstater och regioner. Ett stort antal behandlar faktiskt minst ett av initiativets sex viktigaste teman: utveckling och stöd av små och medelstora företag, arten och effekten av förändringarna i arbetets organisation, lokala föregripande de arbetsmarknadsstrukturernas informationssamhällets inverkan. Projekten stöds och organiseras av samtliga arbetsmarknadens organ: företag (i synnerhet små och medelstora företag), företagssammanslutningar, sektoriella organisationer, handelskammare, hantverk och jordbruk, fackföreningar och andra arbetstagarorganisationer, utbildningsorganisationer och offentliga och privata universitet, lokala och regionala myndigheter, organ för lokal utveckling och enskilda organisationer. skapande av arbetstillfällen, på effektivitet, arbetsmarknaden, kvalifikationer, tendenserna av I fråga om finansiellt genomförande har den ökade verksamhetsgraden haft effekt på den genomförandegrad som kommissionen uppnått 1996. Totalt har åtagandena ökat från 307,7 miljoner ecu till 530,1 miljoner ecu och betalningarna från 152,6 miljoner ecu till 239,6 miljoner ecu. 37 Inklusive reserven, 1996 års priser. 56 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell 1-30: ADAPT -1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) Medlemsstat (antal program) Belgien (2) Danmark (1) Tyskland (1) Grekland (1) Spanien (1) Frankrike (1) Irland (1) Italien (1) Luxemburg (1) Nederländerna (1) Österrike (1) Portugal (1) Finland (1) Sverige (1) Förenade kungariket (2) ToUlt (17) * Utanför reserven Bidrag* (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-19% (2) % (2)/(l) Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3V(1) 31,2 29,5 228,8 30,1 256,4 249,7 21,2 190,0 0,3 57,6 11,6 21,0 19,7 11,3 286,6 1. 444,9 25,5 24,2 33,8 20,3 33,7 0,0 3,5 45,6 0,2 0,0 0,0 17,0 0,0 0,0 18,7 222,4 31,2 29,5 76,7 27,4 81,8 46,9 7,4 81,7 0,3 11,5 11,6 21,0 19,7 11,3 72,2 530,1 100% 100% 34% 91% 32% 19% 35% 43% 100% 20% 100% 100% 100% 100% 25% 37% 6,5 6,2 17,3 4,8 18,7 0,0 4,0 23,1 0,1 0,0 0,0 4,3 1,2 0,0 0,8 87,0 9,4 8,9 38,8 8,4 42,7 23,5 6,0 41,1 0,1 5,8 5,8 6,3 9,9 5,6 27,5 239,6 30% 30% 17% 28% 17% 9% 28% 22% 30% 10% 50% 30% 50% 50% 10% 17% Employment och Mänskliga resurser (1994-99) Employment och Mänskliga resurser (1,849 miljarder ecu38) syftar till att, genom ett integrerat tillvägagångssätt, stödja nyanställningar och främja solidaritet och lika möjligheter på arbetsmarknaden. Det omfattar fyra delar, var och en med sin egen budget: • NOW (496 miljoner ecu) stödjer nya grepp i yrkesutbildningen av kvinnor. • Horizon (513 miljoner ecu) främjar funktionshindrade personers inträde på arbetsmarknaden. • Youthstart (441 miljoner ecu) gynnar inträde i arbetslivet för ungdomar utan kvalifikationer. • Integra (385 miljoner ecu), en ny del som beslutades 1996, syftar till att förbättra tillträdet till arbetsmarknaden för utsatta grupper som är utslagna eller riskerar att bli det. Denna del täcker numera Horizons insatser för missgynnade personer. Employment och anpassningen till den nya tekniken: Varje del av Employment möjliggör finansiering av åtgärder till förmån för den nya informations- och kommunikationstekniken (Now: utbildning i ny kompetens inom FoTU och nyskapande teknologi, Horizon: anpassning av arbetsplatsen genom utveckling av den nya tekniken och genom distansarbete och flexibla system för utbildning och praktik, som distansundervisning och datorstödd undervisning, Youthstart: ungdomarnas integrering på arbetsmarknaden genom distansundervisning). I strävan att förbättra sysselsättningsmöjligheterna för de olika målgrupperna i initiativet Employment är den nya tekniken en viktig framkomstväg. Dels erbjuder den nya tekniken intressanta möjligheter till nyskapande i fråga om undervisningsmetodik, antingen det gäller distansundervisning eller undervisning med hjälp av den moderna informationstekniken, dels ändrar införandet av den nya tekniken arbetssätten, och bidrar rent av till att skapa nya yrken och arbetstillfällen. Det är alltså viktigt att anpassa såväl innehåll som metoder i undervisningen för att ta hänsyn till denna effekt och göra de nya yrkena tillgängliga för en större del av den arbetsföra befolkningen. Som exempel kan nämnas att runt 7 %av Youthstart-projekten koncentreras på aktiviteter kring arbetstillfällen som härrör från den nya informationstekniken, och en femtedel av Horizon-projekten utforskar på vilket sätt den nya tekniken kan hjälpa funktionshindrade personer i deras inträde i yrkeslivet. Liksom för ADAPT har genomförandet av Employment 1996 utmärkts av en frammarsch för de projekt som valts ut vid den första projektansökningsomgången 1995. Ungefär 2 400 projekt har i de flesta fallen haft sitt första år i full funktion, eller ibland lanserats. Aktiviteter med inriktning på utbildning, som av tradition är viktiga i den här sortens program, integreras allt oftare i mer globala insatser med inriktning på samarbete mellan de lokala aktörerna och i syfte att ge målgrupperna 38 Inklusive reserven, 1996 års priser. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 57 integrerade lösningar för inträde på arbetsmarknaden eller i utbildningssystemen. Man noterar också försöken att finna nya arbetstillfällen eller gynna bildandet av företag (bland annat i delen Now), särskilt inom de sektorer som anses som potentiellt sysselsättningskapande. I stort sett fortsätter utbildningscentrerna att vara viktiga aktörer, men man bör också lägga märke till de lokala och regionala myndigheternas stora närvaro, särskilt i södra Europa, och medverkan från många enskilda organisationer och förbund. Däremot verkar inte arbetsmarknadens parter spela en tillräckligt stor roll i genomförandet av projekten. Kommissionen önskar att de skall spela en större roll i initiativets andra fas, för att säkerställa ett konkret band mellan projekten och de ekonomiska aktörernas intressen. Effekten av den höjda verksamhetsnivån i det finansiella genomförandet under 1996 är betydelsefull: från 236 miljoner ecu till 572 miljoner i åtaganden och från 117,8 till 324,6 miljoner ecu i betalningar. Tabell 1-31: Employment -1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) Medlemsstat (antal program) Bidrag* (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2)/(D Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3)/(l) 32,1 10,6 156,8 64,4 386,6 146,5 76,1 348,7 0,3 42,4 23,0 40,3 29,2 20,7 146,5 1. 524,2 10,4 9,0 26,8 4,6 56,0 27,3 21,7 82,7 0,0 2,2 0,0 3,9 0,0 0,0 18,4 263,1 32, i 10,6 50,0 12,6 114,7 49,6 29,3 134,2 0,3 6,5 23,0 9,6 29,2 20,7 49,8 572,0 100% 100% 32% 20% 30% 34% 39% 38% 100% 15% 100% 24% 100% 100% 34% 38% 5,2 2,4 29,5 2,3 35,3 15,6 13,3 41,9 0,0 1,1 0,0 2,1 0,0 0,0 21,6 170,3 16,1 3,2 41,0 6,4 64,6 26,7 17,0 67,6 0,2 3,2 11,5 5,0 14,6 10,3 37,3 324,6 50% 30% 26% 10% 17% 18% 22% 19% 50% 8% 50% 12% 50% 50% 25% 2 1% Belgien (2) Danmark (1) Tyskland (1) Grekland (1) Spanien (1) Frankrike(l) Irland (1) Italien (1) Luxemburg (1) Nederländerna (1) Österrike (1) Portugal (1) Finland (1) Sverige (1) Förenade kungariket (2) Totalt (17) * Utanför reserven Leader II (1994-99) Leader (1,768 miljarder ecu39) stödjer utvecklingsprojekt på landsbygden som skapas och leds av lokala partner och som lägger tonvikten vid verksamheter av nyskapande, demonstrations- och överföringsbar karaktär. Dessa projekt bör grundas på sammanhängande utvecklingsstrategier som är anpassade till de berörda områdena. Leader II lämnar bara ekonomiskt stöd till lokala aktionsgrupper (grupper av offentliga och privata partner som gemensamt utarbetar en utvecklingsstrategi) eller andra grupper av aktörer (kollektiv, lokala kontor för handel, jordbruk eller industri, kooperativ, etc. ) på villkor att deras verksamhet har sin givna plats i ett områdes utveckling. Leader II tillämpas i landsbygdsområden under mål 1, 5b och 6 (1,086 miljarder ecu är avsedda för områden under mål 1 och 6). Leader och teknisk innovation i landsbygdsområdena: I Leader-programmen ingår en del som kallas "nyskapande landsbygdsprogram " som stödjer nyskapande som är anpassat till det lokala sammanhanget, i metoder, produkter, förfaranden och marknader liksom projektens demonstrerbarhet och överförbarhet. För detta. ändamål uppmuntrar Leader lokala utvecklingsinitiativ som syftar till att införa en ny dynamik De insatser som stöds varierar och kan röra åtgärder som kompletterar dem som hänför sig till jordbruksmarknaderna (inklusive miljöaspekter och förnybar energi), tillämpning av den nya informations- och kommunikationstekniken i landsbygdsmiljön och utformning och saluföring av nya produkter och tjänster. Bland de stödberättigande insatserna förekommer till exempel insatser för landsbygdsturism: nyskapande investeringar och införande av bokningssystem som är baserade på informationsteknik, för små och medelstora företag: åtgärder som underlättar tillgången till tekniköverföringstjänster och utveckling av distansarbete, tekniköverföring, telefonförsäljning, alternativ och förnybar energi och för miljön: materialåtervinning från för utveckling av jordbruksprodukter: 39 Inklusive reserven, 1996 års priser. 58 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 avfall. Det är inte lätt att kvantifiera finansieringarna till förmån för teknisk utveckling. De anslag som reserverats för teknisk innovation avsätts till användning av TT-tillämpningar, som har utvecklats för att avhjälpa landsbygdsområdenas isolering. Det är insatser som rör distansarbete, kommunikationscentraler, utveckling av telekommunikationer för företagen. Åven om det inte går så stora resurser till FoTU i egentlig mening, avser projekten för tillämpad forskning för det mesta utveckling av den lokala produktionen. Exempel på nyskapande forskningsprojekt för tillämpad forskning: • Area-området i Umbrien (Perugia), specialiserat på keramisk industri som producerar förorenande avfall, har infört ett system för materialåtervinning från avfall som nödvändiggjorde experimenterande. Programmet Leader har gjort det möjligt att starta den experimentella fasen och utveckla systemet, som kan ge impulser i hanteringen av andra förorenande ämnen. • Gruppen Sierra de Béjar Francia (Salamanca), i ett olivodlingsområde som hotas av jordbruksföretagens dåliga lönsamhet, har tack vare en undersökning som finansierats av Leader utvecklat en ny metod för behandling av olivoljerester, som gör det möjligt att få fram biprodukter av det återanvändbara avfallet och på detta sätt minska ett allvarligt miljöproblem. • Programmet Creuse (Limousin) syftar till att återuppta det traditionella kunnandet och skapa nya • produkter, utveckla lärlingssystem och se till att produktionen marknadsförs. En modellverkstad utformar nya produkter med utgångspunkt i det lokala kunnandet, bland annat inom serigrafi och tapetseraryrket. I Anogia (Kreta) har Leader-gruppen tack vare programmet kunnat uppföra byggnader och skaffa material till centret för diagnostik och bekämpning av zoonoser, smittsamma sjukdomar hos ryggradsdjur som kan överföras till människan. Detta forskningscentrum samarbetar med Kretas universitet och hälsovårdscentret i Anogia och är känt av WHO som "Samarbetscentrum för forskning och utbildning för medelhavsregioner som drabbats av zoo nos ". Sedan 1994 har kommissionen från de 15 medlemsstaterna mottagit 102 förslag till initiativprogram för Leader (utom tekniskt bistånd). Den har sett till att dessa förslag är resultat av ett omfattande samråd mellan de lokala aktörerna, i enlighet med riktlinjerna för Leader II. Efter att ha antagit 67 program och globala stöd 1995, antog kommissionen 34 program 1996 - 31 regionala program (varav 11 avser de nya medlemsstaterna) och 3 avseende tekniskt bistånd (genomförande av de nationella näten). Dessa nya program uppgår totalt till ett bidrag från strukturfonderna på 253,4 miljoner ecu och utgör 14 % av det totala anslaget för Leader (reserven inbegripen). De belgiska programmen och övriga program för tekniskt bistånd återstod att anta. Vid utgången av 1996 hade 99 % av Leader- anslaget, reserven oräknad, godkänts för olika program av kommissionen. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 59 Tabell 1-32: Leader II - program som har antagits under 1996 (i miljoner ecu) Danmark Tyskland Tekniskt bistånd (nationellt nätverk) Schleswig-Holstein Frankrike Alsace Centre Champagne-Ardenne Douai, Valenciennes Haute-Normandie Lorraine Midi-Pyrénées Pays-de-la-Loire Rhône-Alpes Italien Tekniskt bistånd (nationellt nätverk) Lazio Ligurien Lombardiet Marche Molisa Piemonte Siciliefi Trenio Veneto Österrike Tekniskt bistånd (nationellt nätverk) Nieder-österreich Kanten Uber-österreich Salzburg Steiermark Tyrol Vorarlberg Finland Finland (mål 5b) Finland (mål 6) Sverige Sverige (mål 5b) Sverige (mål 6) TOTALT • Utanför reserven Kostnad Iota It ToUlt ERUF ESF EUGFJ FFU T il områden tom omfattas «v mil 1/6 I */• av områden •om omfatta* av m a l l* Strukturfonder* 26,7 18,6 2,0 16,6 158,1 8. 4 15,1 6,9 4. 5 1. 8 16,0 58J 18,8 28,1 319,6 3. 1 60,6 15,6 14,6 35,9 18,1 39,9 65,2 8,6 57,9 66,0 0,5 14,0 8,4 19,0 2,8 14,9 5,3 1,0 76,5 44,3 32,1 85,9 71,8 14,1 75U 8,: V 1,0 6,6 67,1 3,7 6,4 2,2 20 as 7. 4 22,0 9,3 13,2 1054 10 16,3 3,9 4,5 84 9,8 9,3 32,6 22 16J 20,t 0,3 5. 6 2. 9 4,9 0,8 4,3 1. 7 0,4 28,1 16. 2 11. 9 16,l| 12. 1 4,0\ 253,4 3,3 3,7 0,0 3,7 32,1 1,7 1,0 1,3 0,4 4,0 13. 9 4. 6 5,3 41,7 0,0 6,5 II 17 3,4 2,9 5. 0 11,9 0,9 6,3 9,0 0,0 3,0 1,3 22 0,3 1,6 0,5 0,1 1U 6,5 4. 8 8,1 6,1 2,0 108,91 1,6 0,5 0,0 0,5 10,5 0,4 1. 0 0,3 0,1 0. 2 0. 7 3,1 20 2,7 16,6 0,0 2,5 0,5 0,5 1,3 1,9 0,6 6. 1 0. 2 3,2 2,7| 0,0 1. 1 0,4 0,5 0. 2 0,2 0,3 0,0 4,2 2,4 1. 8 2,7 2,1 0,7 38. 91 3,3 3,4 1. 0 24 21,6 1. 6 16 0,9 0,7 0,3 V 5,1 2,7 5,2 473 10 7,4 1. 4 1. 4 3. 8 5. 1 3,6 14,6 1. 2 68 9. 2 0. 3 1. 5 1,2 23 0,4 25 0,9 0,2 12,6 7,3 5,4 5,3 4,0 1,3 102. 7 U,C 0,C 0. 0 0,0 0,( 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 o,c 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,( 0,0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0. 0 0,0 2,0 0,0 0,0 0,0 2. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 42,4 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 9. 8 0,0 32,6 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 11. 9 0,0 11,9 4,0 0,0 4. 0 0. 01 JM 0% OK 0% 0% ?M o% o% o% 100% 0% 0% 0% 0% 0% 40% 0% 0% 0% 0% 0% 100% 0% 100% 0% 0% 0%| 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 4VA 0% 100% 25°4 0% 100% JAVA De program som antagits under 1996 omfattar för det mesta de tre åtgärder som föreskrivs i kommissionens riktlinjer för Leader II, nämligen • "inhämtande av kompetens", en åtgärd som gör det möjligt att finansiera informationsverksamhet och mobilisering av befolkningen, utvärdering av området i syfte att identifiera det berörda områdets starka och svaga sidor och utarbeta en utvecklingsstrategi, • "nyskapande landsbygdsprogram", en åtgärd till förmån för utvecklingsstrategier som utarbetas av lokala aktörer för det berörda området, • "transnationellt samarbete", för att underlätta genomförandet av gemensamma projekt av lokala aktionsgrupper eller grupper av aktörer från flera medlemsstater. Fyra nationella nätverk (varav tre med stöd) har etablerats 1996 för att inom varje medlemsstat främja utbyte av erfarenheter och information mellan programmets stödmottagare och aktörerna i landsbygdsutvecklingen i allmänhet. De nationella nätverken i de andra länderna skulle införas under 1997. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 7. IRLAND 7. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 7. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 8. ITALIEN 8. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 8. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 9. LUXEMBURG 9. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 9. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 10. NEDERLÄNDERNA 10. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 10. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 11. ÖSTERRIKE 11. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 11. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 12. PORTUGAL 12. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 12. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 13. FINLAND 13. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 13. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 14. SVERIGE 14. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 14. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 15. FÖRENADE KUNGARIKET 15. 1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 15. 2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 KAPITEL VI FINANSIELLT GENOMFORANDE 1996 TABELL 1: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 PER MÅL TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - GEMENSKAPSINITIATIV TABELL 3 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - ÖVERGANGSÅTGÄRDER OCH INNOVATIONSÅTGÄRDER KAPITEL VII FINANSIELLT GENOMFORANDE 1994-1996 TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 PER MÅL TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATIV TABELL 3 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 AV ÖVERGÅNGSÅTGÄRDER OCH INNOVATIONSÅTGÄRDER (FORTS) 220 220 222 224 224 232 236 236 239 241 241 247 250 250 254 257 257 261 263 263 268 271 271 276 278 278 286 291 293 301 302 305 307 315 324 60 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell 1-33: Leader II -1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) Medlemsstat (antal program) Bidrag* (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-19% (2) % (2V(1) Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3V(1) Danmark (1) Tyskland (15) Grekland (1) Spanien (17) Frankrike (20) Irland (1) Italien (22) Luxemburg (1) Nederländerna (4) Österrike (9) Portugal (1) Finland (2) Sverige (2) Förenade kungariket (5) Europeiska nätverk (1 ) Totalt (102) * Utanför reserven och inklusive nationella nätverk. 8,2 177,4 148,0 354,8 190,0 67,9 288,7 1,0 8,5 23,4 117,6 28,1 16,1 66,2 16,0 1. 511,9 6,5 15,9 0,0 9,5 92,7 0,0 49,3 0,0 0,0 18,1 4,0 28,1 13,4 10,0 4,1 251,7 6,5 140,5 22,6 121,6 188,3 7,5 77,9 1,0 8,2 20,1 10,7 28,1 13,4 66,2 7,8 720,4 80% 79% 15% 34% 99% 11% 27% 100% 97% 86% 9% 100% 83% 100% 49% 48% 2,0 14,3 0,0 9,8 45,6 0,0 22,3 0,0 0,0 5,7 4,9 8,4 4,0 14,8 1,8 133,6 2,0 53,1 11,3 44,7 61,1 3,8 36,3 0,4 2,5 6,1 8,4 8,4 4,0 19,6 4,7 2663 24% 30% 8% 13% 32% 6% 13% 40% 29% 26% 7% 30% 25% 30% 30% 18% PESCA (1994-99) PESCA (300 miljoner ecu40) kompletterar de tillgängliga strukturstöden i GSR tack vare stöden till omställning av fiskare och diversifiering av företag i förädlingskedjan. Insatserna syftar till diversifiering av verksamheterna fiskarnas yrkeskvalifikationer, eller också till att ge fiskeriprodukterna ökat värde och förbättra saluföringskanalerna. PESCA tillämpas i huvudsak i områden som är beroende av fiske i de regioner som omfattas av mål 1, 2, 5b och 6, där hälften av anslagen är avsedda för mål 1- och mål 6-regioner. inom fiskerinäringen (turism, hantverk), förbättring av de anställda Efter de svårigheter som drabbade lanseringen av PESCA 1995 (försenat antagande av programmen, komplicerade förvaltningsapparater, etc. ) har 1996 utmärkts av en långsam men gradvis start av detta nya initiativ i flera länder. I Danmark, Förenade kungariket, Irland, Spanien och Tyskland var flera projekt redan igång, medan betydande svårigheter kvarstod i Frankrike, Italien och Nederländerna. PESCA-programmen för Sverige och Finland antogs också 1996. Slutligen utmärktes år 1996 även av att de transnationella insatserna i PESCA sattes igång 4 1. Tabell 1-34: PESCA - program som har antagits under 1996 Ci miljoner ecu) Finland Sverige T O T A LT Utanför reserven Strukturfonder* Kostnad totalt 8,8 10,5 19. 3 Totalt ERUF ESF E U G FJ FFU 3/ 4,C 7. 4 0,9 0,8 1,6 0,5 1,0 1. 5 0,0 0,0 0,0 2,1 2Û 4J Till områden tom omfattas av mil 1/6 I % av områden tom omfattas av mil 1/6 0,6 0. 0 0,6 17% 0% 8% Beträffande det finansiella verkställandet har situationen för åtagandena klart förbättrats jämfört med 1995. Åtaganden har gjorts för 134,6 miljoner ecu under året, ofta i en "klumpsumma", vilket har ökat det totala beloppet för åtagna anslag till 187,7 miljoner ecu för perioden 1994-96 av de 265 miljoner som planerats för hela programperioden före fördelningen av reserven (71 %). För Belgien, Tyskland, Frankrike, Sverige och Finland har alla anslag i programplaneringen åtagits. Förbrukningen av betalningarna är fortfarande förhållandevis låg: 20,6 miljoner ecu har betalats till samtliga 13 berörda länder, vilket har ökat totalsumman för perioden till 37,9 miljoner, eller 14 % av stöden. 40 Inklusive reserven, 1996 års priser. 41 Se ovan. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 61 Tabell 1-35: PESCA -1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) Bidrag* (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2V(D Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3V(D 2,0 16,4 23,0 27,1 41,5 28,3 7,8 34,2 10,6 29,3 3,4 4,0 37,4 265,0 1,7 9,5 19,4 22,3 0,0 y,5 6,1 0,0 9,3 23,2 3,4 4,0 26,2 134,6 2,0 12,3 23,2 26,8 6,9 28,3 7,2 4,4 10,5 27,5 3,4 4,0 31,3 187,7 100% 75% 101% 99% 17% 100% 91% 13% 99% 94% 100% 100% 84% 7 1% 0,4 0,8 0,0 0,3 0,0 8,5 0,7 0,0 1,1 4,5 1,1 1,2 1. 9 20,6 0,6 2,2 1,9 2,6 3,5 8,5 1,3 2,2 1,7 6,6 1,1 1,2 4,5 37,8 30% 13% 8% 9% 8% 30% 17% 6% 16% 23% 33% 30% 12% 14% Medlemsstat (antal program) Belgien (1) Danmark (1) Tyskland (1) Grekland (1) Spanien (1) Frankrike (1) Irland (1) Italien (1) Nederländerna (1) Portugal (1) Finland (1) Sverige (1) Förenade kungariket (1) Totalt (13) Utanför reserven SME (1994-99) SME (1,087 miljarder ecu42) svarar på behovet av en anpassning av de små och medelstora företagen till trycket från den inre marknaden och ekonomins globalisering. Detta initiativ vänder sig särskilt till de regioner som omfattas av mål 1 och 6, för vilka nästan 80 % av anslagen är avsedda. Teknisk innovation en central del i initiativet SME : Initiativet SME är det främsta gemenskapsinitiativet till stöd för den tekniska utvecklingen med de små och medelstora företagen som målgrupp. Programmen avsätter mer än 15% av strukturfondernas anslag till forskning och utveckling, till telekommunikationstjänster och telematiktillämpningar, som ägnas särskild uppmärksamhet. Observera att SME är en förlängning av initiativen Stride (förstärkning av den tekniska potentialen i mindre gynnade regioner), Prisma (förbättrade tjänster till företagen) och Télématique (användning av avancerade telekommunikationstjänster), och att en del aktuella program bygger på de erfarenheter och framsteg som gjorts inom dessa initiativ. De åtgärder som kan få stöd rör dels förbättring av produktions- och organisationssystemen i de små och medelstora företagen genom immateriella investeringar (teknisk innovation, avancerade kommunikations- och informationssystem), dels samarbete mellan forskningscentrer och små och medelstora företag för att anpassa den regionala forskningsverksamheten och de lokala behoven och därigenom bättre uppfylla företagens behov ifråga om tekniköverföring och tekniska tillämpningar. Anpassningen till den nya informations- och kommunikationstekniken och dess tillämpning i företagen får i programmen ungefär 40% av de gemenskapsanslag som är avsedda för teknisk innovation. Åtgärderna rör bland annat förbättrad tillgång för de små och medelstora företagen till IKT-tjänstér och -nät samt distansarbete. Vad gäller insatser till förmån för FoTU, som har fått mer än en tredjedel av anslagen till teknisk innovation, uppträder betydande skillnader i programmen. Ingen sådan insats är planerad i de grekiska programmen, medan de är mycket viktigare i andra program (exempelvis Förenade kungariket 47%, Nederländerna 47 %). Dessa åtgärder omfattar stöd till innovation, tekniköverföring och samarbete mellan små och medelstora företag och forskningscentrer. 42 Inklusive reserven, 1996 års priser. 62 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Små och medelstora företag inom turism på Internet : Att främja reklam och handel via Internet för de små och medelstora företag som är verksamma inom turism är en av de tre transnationella insatser som lanserades av kommissionen 199643. Den syftar till att uppmuntra de små och medelstora företagens närvaro på de elektroniska världsomspännande multimedienäten, så att de kan dra nytta av den elektroniska publiciteten och handeln. I en sådan sektor av näringslivet som turismen, som kännetecknas av marknadsföringsmetoder som tenderar att inriktas på den breda marknaden och av en stor integrering av utbudet, är det mycket svårt för de små och medelstora företagen att finansiera marknadsföringsstrategier på europeisk nivå. Det är därför nödvändigt med lokal, regional och europeisk samordning. Målet är därför • att skapa en samordningsstruktur på europeisk nivå som blir ett gemensamt åtkomstställe på Internet för de små och medelstora företagen inom turismen, • att skapa en befattning för regionala eller lokala ombud med uppgift att koncentrera och styra utbudet av Internettjänster till de små och medelstora företagen inom turism och i praktiken omsätta gränssnittet mellan de potentiella kunderna och de lokala små och medelstora företagen. Kommissionen har mottagit mer än 180 förslag till projekt angående sådana samordnare för de regionala eller lokala initiativen. Urvalet skulle göras under det första halvåret 1997 och projekten lanseras före utgången av 1997. Av totalt 36 planerade initiativprogram har 14 nya program antagits 1996 till ett belopp av 511,8 miljoner ecu i bidrag från strukturfonderna, eller ungefär 47 % av det sammanlagda beloppet (1,087 miljarder ecu, reserven inberäknad - 1,062 utom reserven). Då 21 initiativprogram antogs 1995 återstod nu bara ett enda SME-program att anta (för Förenade kungariket). Tabell 1-36: SME - Program som har antagits under 1996 (i miljoner ecu) Bdgkn-Fkndern Danmark Tyskland Baden- Wurtemberg Niedersachsen Brandenburg Rheinland-Pfalz Saarland Schleswig-Holstein Spanien Italien Luxemburg Österrike Finland Sverige TOTALT Utanför reserven Totalt ERUF ESF EUGFJ FFU Strukturfonder* 2,7 2,c 26,2 0,9 4. 7 14,9 2,3 1. 5 1. 8 251,1 191,7 0,3 9. C 11,1 17. 2 S11J 2,7 2,6 21,2 0. 9 4. 3 10,4 2. 3 1. 5 1,8 251,1 184,0 0,3 7,6 7,4 13,0 489. 9 0,0 0,0 5. 0 0,0 0. 5 4. 5 0. 0 0. 0 0,0 0,0 7,6 0. 1 1,4 3,7 4. 2 21. 9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o,c o,c o,c 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 o. c o. c o. c o. c o. c o,c 0. C Kostnad totalt 8,6 5,1 43,5 1. 8 9. 5 20,9 4. 6 3. 1 3,6 1. 383,1 645,5 1,4 34,8 27. 9 48,8 2. 198,8 Till områden som omfattas av mal 1/6 I % av områden som omfattas av m il 1/6 0,0 0,0 14,9 0. 0 0. 0 14. 9 0. 0 0. 0 0. 0 226,8 160,4 0,0 0,8 5,1 3,6 411,6 0% 0% 57% 0% 0% 100% 0% 0% 0% 90% 84% 0% 8% 46% 21% 80% Under 1996 har kommissionen gjort åtaganden för 181,9 miljoner ecu, vilket motsvarar 35 % av beloppet för de initiativprogram som godkänts under 1996 och 18 % av totalbeloppet för de SME- program som godkänts sedan 1994. Dessa åtagandenivåer är låga jämfört med andra initiativ. Av de 14 initiativprogram som antogs 1996 är två stycken program i nationell förvaltning och viktiga ur fmansieringssynpunkt (Spanien och Italien). När det gäller initiativprogram på över 40 miljoner ecu, gäller åtagandena den enda utbetalningen för 1996. De 12 andra programmen, på mindre belopp, har varit föremål för ett enda åtagande. Det sammanlagda beloppet för de åtaganden som gjorts för SME- initiativet sedan 1994 uppgår till 38 % av totalbeloppet för de program som godkänts för detta initiativ. Betalningsgraden (mindre än hälften av åtagandena) visar att programmen ännu är i inledningsskedet. 43 Se ovan under 1. 1 översikt. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 63 Tabell 1-3 7: SME -1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) Bidrag* (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3V(1) 12,1 2,6 184,2 83,3 251,1 58,5 28,8 191,7 0,3 10,3 9,0 124,0 11,1 17,2 20,1 1. 004,3 4,6 2,6 41,7 18,3 35,3 0,4 2,3 44,7 0,3 0,8 9,0 1,2 7,4 13,0 0,4 181,9 12,1 2,6 142,9 28,8 35,3 15,8 28,8 44,7 0,3 10,3 9,0 14,4 7,4 13,0 20,1 385,4 100% 100% 78% 35% 14% 27% 100% 23% 72% 100% 100% 12% 67% 76% 100% 38% 1,8 0,8 26,3 9,2 17,6 0,2 0,7 22,4 0,1 0,2 2,7 0,6 2a 3,9 0,1 88,7 4,0 0,8 57,1 14,4 17,6 4,8 8,6 22,4 0,1 3,1 2,7 7,2 2,2 3,9 7. 4 156,4 33% 30% 31% 17% 7% 8% 30% 12% 22% 30% 30% 6% 20% 23% 37% 16% Medlemsstat (antal program) Belgien (2) Danmark (1) Tyskland (15) Grekland (1) Spanien (1) Frankrike (3) Irland (1) Italien (1) Luxemburg (1) Nederländerna (1) Österrike (1) Portugal (1) Finland (1) Sverige (1) Förenade kungariket (4) Totalt (35) * Utanför reserven REGIS (1994-99) REGIS (612 miljoner ecu44) har som mål att utveckla banden mellan regionerna i gemenskapens yttersta periferi och resten av gemenskapen. Åtgärderna avser diversifiering av de ekonomiska verksamheterna, förstärkning av banden med resten av unionen, samarbete mellan de mest avlägset belägna regionerna, förebyggande av naturkatastrofer och yrkesutbildning. REGIS och utveckling av den tekniska potentialen i de mest avlägset belägna regionerna: Bland de insatser som planerats för att stärka banden mellan de mest avlägset belägna regionerna och resten av gemenskapen återfinns bland annat förstärkning av infrastrukturerna för telekommunikation och utbildning i den nya tekniken. De står för 5,5 % av strukturfondernas anslag i REGIS-programmen. Det är åtgärder inom FoTU, främst stöd till överföring av kunnande, som upptar större delen av de medel som anvisats för teknisk utveckling. En stor del har även anvisats för tillgång till avancerade IKT-tjänster, i syfte att närma dessa regioner till informationskällorna och därmed minska deras isolering. Tre nya program antogs för Frankrike under 1996 till ett belopp av 150,5 miljoner ecu i bidrag från strukturfonderna, dvs. ungefär 25 % av det totala beloppet på 612 miljoner ecu som avsatts för REGIS. Sedan tre andra initiativprogram antagits 1995, är nu alla program under REGIS godkända. Tabell 1-38: REGIS - Program som har antagits under 1996 (i miljoner ecu) Frankrike Guadeloupe Guyane Martinique Totalt 'Utanför reserven Strukturfonder* Kostnad totalt 295,0 123. 9 47,3 123,8 295,0 Totalt 1 ERUF ESF EUGFJ FFU ! 50,53 61,3\ 2841 60M 150,58 79,2 33,8 16,3 29,1 79,2 25,3 10,0 4,2 111 253 44,5 16,5 7. 4 20. 6 44. 5 1,0 0,5 0. 0 V Till områden som omfattas av mal 1/6 I % av områden som omfattas av mil 1/6 150,5 61. 3 28,4 60. 8 150. 5 100% 100% 100% 100% 100% Kommissionen har under 1996 gjort åtaganden för 158 miljoner ecu, där åtagandet av den andra delutbetalningen 1996 för de två initiativprogrammen på de största beloppen (Portugal och Spanien) utgör ungefär 80 %. Åtaganden har gjorts för 36 % av strukturfondernas stöd under detta initiativ sedan 1994. Denna åtagandegrad liksom betalningsgraden ger uttryck åt ett gott framåtskridande i genomförandet av de två initiativprogrammen. 44 1996 års priser. 64 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell 1-39: REGIS -1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) Medlemsstat (antal program) Spanien (1) Frankrike (4) Portugal (1) Totalt (6) Utanför reserven Bidrag* (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % <3V(1) 216,9 266,1 124,0 607,0 47,4 52,2 58,3 158,0 75,4 60,9 80,4 216,8 35% 23% 65% 36% 59,9 20,4 55,3 135,6 59,9 24,8 72,9 157,6 28% 9% 59% 26% Initiativ för industriell strukturomvandling (Rechar, Résider, Konver) och teknisk innovation: I riktlinjerna för initiativen för industriell strukturomvandling ges stor plats åt anpassningen till den nya tekniska miljön. De uppmuntrar till samarbete mellan företag och forskningscentrer, universitet, tekniköverföringscentrer och utbildningscentrer, förnyelse inom industrin och tjänstesektorn genom inhämtning av information om nya produkter och metoder och, särskilt för Konver, spridning av innovativa produktionsmetoder och nya sätt att organisera företag. Det är dock svårt att uppskatta åtgärderna, och därmed de anslag som anvisats direkt till sådana insatser, i programmen, eftersom de för det mesta ingår i de större industriella sturkturomvandlingsåtgärderna. Rechar (1994-99) Rechar (462 miljoner ecu45) stödjer omställningen i de områden som mest berörs av tillbakagången i kolindustrin genom att prioritera miljöskydd och rehabilitering av gamla gruvbyggnader, nya ekonomiska verksamheter (särskilt i de små och medelstora företagen) samt utbildning och sysselsättning. Av totalt 30 planerade initiativprogram antogs 4 nya program 1996 till ett belopp av 83,2 miljoner ecu i bidrag från strukturfonderna, dvs. 1 8% av det totala belopp på 462 miljoner som planerats för Rechar II (reserven inbegripen - 408 miljoner utom reserven). Alla program under Rechar II har nu godkänts, eftersom 26 antogs 1995. Tabell 1-40: Rechar - Program som har antagits under 1996 (i miljoner ecu) Ty äa\mi-Brandenburg Spanien Fmùa\k. c-Nord-Pas-de-Calais Östcrrike-Steiermor*, Uber-österreich Totalt ' Utanför rexrven Kostnad totalt 49, 60,0 39, 7,01 155* Totalt ERUF ESF EUGFJ FFU Strukturfonder* 30,: 34,2 16,5 1. 8 83. 3 21, 34, 16,9 1,4 73,7 0,0 0,0 0,0 0,0 M M _2å T il om riden som omfattas av mil 1/6 I •/• av områden som omfattas av mål 1/6 30,3 28,4 IU M 66. 91 100% 83% 49% 0%j 80% Rechar - Exempel på program som antagits 1996: Nord-Pas-de-Calais- regionen (Frankrike) I samband med iordningställande av gamla industriområden skall programmet hjälpa till med att få till stånd omstruktureringsarbetena i områdena för flera användningsområden och för uppvärdering av det industriella arvet. De medfinansierade insatserna skall integreras fullständigt i utvecklingsstrategin för de berörda områdena och kvalitetskriterier skall prioriteras. Prioritet har särskilt givits åt de fre områden som har anknytning till regionens gruvminnesmärke (schakt 11/19 i Loos-en-Gohelle, 9/9 b i Oignies, Aremberg i Wallers) i syfte att förbinda det med gruvcentret i Lewarde. Dessa tre områdens kulturella och historiska värde är officiellt erkänt och deras läge utgör en reell utvecklingsmöjlighet (närhet till gruvans förbindelseled, till den framtida plattformen i Dourges eller till kronoskogen). 45 Inklusive reserven, 1996 års priser. Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 65 Åtagandena under 1996 motsvarar 29 % av stmkturfondernas stöd till de initiativprogram som godkänts sedan 1994. Med undantag för vissa program som antogs 1995 (Rhenlandet i Nord- Westfalen, East Midland och Yorkshire), är Rechar-programmen på under 40 miljoner ecu och har varit föremål för ett enda åtagande vid antagandet. Åtagandena under 1996 avser således till stor del Lnitiativprogram som antagits 1996. Betalningarna 1996 avser också främst de Lnitiativprogram som antagits 1996. De samlade betalningarna för perioden 1994-96 utgör 33 % av strukturfondsstödet till de initiativprogram som antagits under samma period. När det gäller ett initiativ som ursprungligen planerats för perioden 1994-97 gör betalningsgraden mellan 1994 och 1996 att man kan räkna med att några program, som utnyttjar möjligheten till flexibilitet vid fördelningen av reserven, skulle kunna förlängas till och med 1999. Tabell 1-41: Rechar -1996 i programperioden 1994-97 (i miljoner ecu) Bidrag* (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3)/(l) 15,7 158,6 1,5 34,2 33,5 1,7 1,8 0,9 163,2 411,2 0,0 62,6 0,2 32,7 17,9 0,0 1,1 0,0 5,6 119,9 15,7 118,5 1,5 32,7 33,3 1,7 1,1 0,9 87,1 292,5 100% 75% 100% 95% 99% 100% 60% 100% 53% 7 1% 0,0 23,2 0,1 16,3 14,9 0,5 0,6 0,4 5. 7 61,6 7,8 50,0 0,8 16,3 16,7 0,8 0,6 0,7 43,6 137. 2 50% 32% 50% 48% 50% 50% 30% 80% 27% 3 3% Medlemsstat (antal program) Belgien (2) Tyskland (7) Grekland (1) Spanien (1) Frankrike (7) lulien (2) Österrike (1) Portugal (1) Förenade kungariket (8) Totalt (30) Utanför reserven Konver (1994-99) Konver (739 miljoner ecu46 ) stödjer diversifiering av områden som är starkt beroende av försvarsindustrin genom omställning av verksamheter med anknytning till denna sektor och utveckling av verksamheter inom andra industrisektorer än de militära. Minst 50 % av anslaget är avsett för regioner som omfattas av mål 1, 2, 5b eller 6. Av de totalt 45 planerade initiativprogrammen för perioden 1994-99, antogs 6 nya program 1996 till ett belopp av 136,3 miljoner ecu i bidrag från strukturfonderna, eller ungefär 18% av det totala beloppet på 739 miljoner ecu (reserven inbegripen - 509 miljoner utom reserven). Sedan 37 initiativprogram antagits 1995 återstod bara två Konver-program att anta, det ena för Spanien och det andra för Luxemburg. Tabell 1-42: Konver - Program som antagits under 1996 (i miljoner ecu) Tyskland Baden-Wurtemberg Brandenburg Sachsen Italien Nederländerna Svcmc-Karlskoea. Karlsborg Totalt * Utanför reserven Totalt ERUF ESF EUGFJ FFU Strukturfonder* 74,9 12,7 37,1 25,1 46,1 12,0 33 13631 54,9 11,3 26,0 17,6 46,1 11,0 2,6 114,6 20,0 1. 3 U. l 7,5 0,0 1,0 0. 7 21. 7 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 o,c 0. 0 0,0 0,0 0,C o,c o. c 04 Till områden som omfattas av mil 1/6 I % av områden som om fattas av mil 1/6 6W 0. 0 37. 1 25,1 6\3 0,0 0,0 6*5 83% 0% 100% 100% 14% 0% 0% 50% Kostnad totalt 146,4 51,7 53,9 40,9 250,4 32,0 11,4 4403 46 Inklusive reserven, 1996 års priser. 66 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Med undantag för det italienska programmet är gemenskapens bidrag till de initiativprogram som antagits 1996 lägre än 40 miljoner ecu och av det skälet har det i allmänhet åtagits i sin helhet. Dessutom rör de flesta av de åtaganden som gjorts 1996 initiativprogram som antagits samma år. De samlade åtagandena och betalningarna till och med 1996 utgör 74 % respektive 36 % av det totala stödet. I fråga om ett nytt initiativ skulle förseningarna i genomförandet av vissa initiativprogram kunna motivera eventuella ansökningar om förlängning av den ursprungligen planerade löptiden. Tabell 1-43: Konver -1996 i programperioden 1994-9 7 (i miljoner ecu) Bidrag* (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2V(1) Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3)/(D 11,5 2,4 233,9 12,9 71,0 46,1 12,0 7,9 3,3 101,9 503,0 0,0 0,0 89,0 0,0 6,3 21,6 11,0 0,0 2,6 2. 5 133,0 11,5 2,4 219,6 11,5 70,7 21,6 11,0 7,9 2,6 12,5 371,2 100% 100% 94% 89% 100% 47% 91% 100% 78% 12% 74% 0,0 0,0 70,8 0,0 3,1 10,8 3,3 0,0 0,8 6,2 95,1 5,7 1,2 109,5 5,7 35,1 10,8 3,3 3,9 0,8 6,2 182,4 50% 50% 47% 44% 49% 23% 27% 50% 24% 6% 36% Medlemsstat (antal program) Belgien (3) Danmark (1) Tyskland (16) Grekland (1) Frankrike (17) Italien (1) Nederländerna (1) Portugal (1) Sverige (1) Förenade kungariket (1) Totalt (43) * Utanför reserven Résider (1994-99) Résider (579 miljoner ecu47) stödjer omställningen i stålindustriområdena genom att liksom Rechar II prioritera miljöskydd, nya ekonomiska verksamheter och mänskliga resurser, för att skynda på anpassningen av de områden som berörs av omvälvningen i de ekonomiska villkoren. De planerade åtgärderna är av samma slag som åtgärderna i Rechar. Av totalt 28 planerade initiativprogram antogs 7 nya program 1996 till ett belopp av 232,5 miljoner ecu i bidrag från strukturfonderna, dvs. 40 % av det totala belopp på 579 miljoner ecu som tilldelats Résider (reserven inbegripen - 524,6 miljoner utom reserven). Det återstår bara ett Resider-program att anta för Luxemburg, eftersom 20 program antogs under 1994 och 1995. Tabell 1-44: Résider - program som har antagits under 1996 (i miljoner ecu) lyskiiad-Brandenburg Spanien Frankrike Basse-Normandie Nord-Pas-de-Calais Italien Öilerrike-Sttiermark, Nieder-österreich, Uber-österreich Förenade kunRariket-S/oréritanmen Totalt * Utanför reserven ToUlt ERUF ESF EUGFJ FFU Strukturfonder* Till områden •om omfattat av mål 1/6 I % av områden som omfattat av mål 1/6 26. 2 73,( 19. 5 5,1 14,4 SS. t 5. 2 22,3 232^ 18,4 73. 6 19. 5 5. 1 14,4 85. 6 4. 4 19. 0 220. 5 7. 9 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0. 8 33 12,0 o. o 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 o. c o. c o. c 0. 0 0. 0 o. c o. c o. c ox 26. 2 35. 4 2. 8 0. 0 2. S 29. 0 0. 0 0. 0 93,5 100% 48% 15% 0% 20% 34% 0% 0% 40% Koitnsd tottlt 42,4 4643 67,5 21. 7 45. 7 505,6 30,4 48,9 1. 159,0 47 Inklusive reserven, 1996 års priser. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 67 Résider - Exempel på program som har antagits under 1996 : I Spanien avser insatsen i Avila-området att utrusta och sätta i funktion ett företagscenter i den byggnad som tillhört företaget "la Curtidora". Ombyggnaden finansieras av Résider. De nya anläggningarna omfattar 4 200 m2 fördelade på 23 kontorsutrymmen och 1 200 m2 verkstäder. / Frankrike (Basse-Nonnandie) har stålindustrins nedläggning i Caen gjort för omvandling av det det nödvändigt att utarbeta en sysselsättningsområdet utbildning, markanvändning). Det centrala är att skapa en ny ekonomisk verksamhet för att dels anknyta det nydanade området till hela tätortsområdet, genom att integrera det med den lokala kollektivtrafiken och låta de lokala små och medelstora företagen delta i genomförandet av arbetet, dels med hjälp av företagen införa en prospekterings- och projekteringsmetod som syftar till att skapa en omfattande livsmedelsindustri i Caen. Följande etapper har planerats: • Analys av potentiella stora internationella investerare, enkät bland de små och medelstora företagarna inom sektorn för att fastställa vilka sektorer som är mest rörliga och investerarnas exakta förväntningar. hamnverksamhet, (industri- strategi och • Fysisk planering av området: själva fabrikerna, utrymme för teknologi och utställning, mottägningsområde för företag från andra sektorer (bioteknik, läkemedel, kosmetika), allmänna tjänster. Gemenskapens bidrag har åtagits i stor utsträckning med undantag för de tre initiativprogrammen på de största finansiella beloppen (Rhenlandet i Nord-Westfalen, Italien och Spanien), som har varit föremål för det enda åtagandet i den första utbetalningen. 1996 års åtaganden avser alltså de Lnitiativprogram som antagits under samma år. De motsvarar ungefär 26 % av strukturfondernas stöd till de initiativprogram som godkänts fram till slutet av 1996. De samlade åtagandena och betalningarna sedan 1994 utgör 6 0% respektive 3 0% av gemenskapsstödet till de godkända initiativprogrammen. Tabell 1-45: Résider - 1996 i programperioden 1994-9 7 (i miljoner ecu) Medlemsstat (antal program) Belgien (2) Tyskland (9) Grekland (1) Spanien (1) Frankrike (7) Italien (1) Nederländerna (1) Österrike (1) Portugal (1) Förenade kungariket (3) Totalt (27) * Utanför reserven RETEX (1994-99) Bidrag* (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3)/(l) 24,4 192,8 4,7 73,6 62,1 85,6 18,1 5,2 6,9 45,5 518,9 0,0 36,6 0,6 7,6 23,5 42,8 0,0 4,4 0,0 19,0 134,4 23,7 99,1 4,7 7,6 62,1 42,8 18,1 4,4 6,9 42,2 311,5 97% 51% 100% 10% 100% 50% 100% 84% 100% 93% 60% 6,3 20,8 0,3 3,8 11,7 21,4 1,0 2,2 2,6 9,5 79,6 11,8 52,0 2,3 3,8 29,3 21,4 8,4 2,2 5,5 21. 1 157,9 48% 27% 50% 5% 47% 25% 46% 42% 80% 46% 30% RETEX (607 (i miljoner ecu)48 ) stödjer ekonomisk diversifiering i områden som är beroende av textil- och beklädnadsindustrin genom att uppmuntra rådgivningsverksamhet, icke produktiv utrustning som förbättrar företagens kunnande, stöd till lokala företagsgrupper och samarbetsåtgärder, eller utbildning av företagens personal och tjänster till företagen. 48 Inklusive reserven, 1996 års priser. 68 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Av 21 initiativprogram har tre nya program antagits under 1996 och ett program (Baden-Wilrttemberg) har förlängts till och med 1997, för ett sammanlagt belopp av 7,3 miljoner ecu i stöd från stnikturfonderna, dvs. i närheten av 1 % av det totala beloppet på 607 miljoner ecu som tilldelats till och med 1999 (reserven inbegripen - 525 miljoner utom reserven). Alla programmen under RETEX II är nu godkända eller förlängda efter antagande vid lanseringen av initiativet 1993. Tabell 1-46: RETEX - Program som har antagits under 1996 (i miljoner ecu) Bdgica-Flandern TyMmi-Brandenburg östemke-Nieder-österreich, Steiermark et Vorarlberg Totalt 1 Perioden 1994-1997, utanför reserven Strukturfonder* Kostnad totalt 3. 0 6,0 16,2 25,3 Totalt ERUF ESF EUGFJ FFU 0. 9 Î 5. 1 0. 5 1. 0 0,7 « 0. 0 0,0 0. 0 0,0 O. C o. c o. c 0. C 7J Till omridtn •om oofattai av mil 1/6 I % av områden tom omfattat. av mil 1/6 0. 0 3. 3 0. 0 3J 0% 100*/4 0% 45% När det gäller det enda initiativet som täcker perioden 1993-97 avser gemenskapens bidrag liksom åtagandena och betalningarna även gemenskapsinitiativ som antogs redan 1993. Åtagandena och betalningarna 1996 överstiger kraftigt strukturfondernas stöd till de initiativprogram som antogs 1996. Åtagandena och betalningarna för 1994-96 utgör 66 % respektive 35 % av fondernas bidrag. Tabell 1-4 7: RETEX -1996 i programperioden 1994-9 7 (i miljoner ecu) Medlemsstat (antal program) Bidrag* (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) Belgien (2) Tyskland (8)** Grekland (1)** Spanien (1)** Frankrike (1)** Irland (1)** Italien (2)** Nederländerna (1) Österrike (1) Portugal (1)** Förenade kungariket (2) Totalt (21)* * Utanför reserven ** Inklusive de program som antogs 1993 (bidrag, åtaganden och betalningar 1993-1997) 4,4 32,3 62,0 38,5 7,0 8,1 12,1 1,0 2,6 194,8 36,1 399,0 100% 46% 71% 43% 24% 71% 15% 100% 100% 100% 99% 66% 4,4 70,3 87,5 90,4 28,9 11,4 79,0 1,0 2,6 194,8 36,6 607,0 1,4 9,5 50,2 0,0 0,0 1,1 0,0 0,0 2,6 83,4 6,2 154,4 0,7 8,6 25,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,3 27,4 4,0 67,8 2,2 16,7 35,0 34,2 3,4 4,1 6,0 0,5 1,3 90,4 18,1 211,9 % own 50% 24% 40% 38%. 12% 35% 8% 50% 50% 46% 49% 35% URBAN (1994-99) URBAN (891 miljoner ecu49) bidrar till att söka efter lösningar på krisen i vissa stadsområden genom att stödja åtgärder för att ge ny ekonomisk och social livskraft genom lansering av nya ekonomiska verksamheter, förnyelse av infrastrukturer och utrustningar på social-, hälso- och säkerhetsområdet, främjande av lokal sysselsättning och förbättring av miljön kopplat till tidigare åtgärder. Projekten bör vara av demonstrativ karaktär för andra stadsområden och ingå i långsiktiga integreringsstrategier i städer. Två tredjedelar av bidraget planeras för regioner som omfattas av mål 1. Av 44 initiativprogram som presenteras av medlemsstaterna har 25 nya program antagits under 1996 - varav ett under reserven - till ett belopp av 296,6 miljoner ecu i bidrag från strukturfonderna, eller ungefär 33 % av det totala beloppet på 891 miljoner ecu som anvisats till URBAN (reserven inbegripen - 668 miljoner utom reserven). Alla programmen under URBAN är nu antagna, eftersom 18 hade antagits 1995. 49 Inklusive reserven, 1996 års priser. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 69 Tabell 1-48: URBAN - Program som har antagits under 1996 (i miljoner ecu) Be]gicn-Bryssel Tyskland Sachsen-Anhalt (Halle) Sarrebruck Frankrike Alsace (Mulhouse) lle-ae-France (Aulnay-sous-bois) Ile-de-France (Les Mureaux) Nord-Pas-de-Calais (Roubaù-Tourcoing) Nord-Pas-de-Calais (Valenciennes) Picardie (Amiens) Provence-Alpes-Côte d'Azur (Marseille) Rhône-Alpes (Lyon-Est) Irland Italien Österrike-Graz** Sverige - Malmö*** Finland • Joeram Förenade kungariket East London and the Lee Valley (Hockey) East Midlands (Nottingham) Skottland (Glasgow) London (Royal Pare) Manchester Merseyside (North Huyto, Liverpool, Netherton) Wales (Swansea) West Midlands (Birmingham) Yorkshire och Humberside (Sheffield) Kostnad totalt 11,1 27,7 22,6 152,7 20,9 228 17,0 17,6 9,7 20,5 17. 6 26,6 21,1 280,7 23,4 11. 9 5,3 181,9 17,3 14. 9 32,7 16,3 17,7 35. 7 11. 7 20,6 14,8 TOTALT * Utanför reserven, utom Österrike och Sverige (se anm. ovan) ** Program som godkänts inom ramen för reserven. *** Belopp som inbegriper beloppen i reserven. I 715,7 Totalt ERUF ESF EUGFJ FFU Strukturfonder* - S- 10,7 2,7 8,0 55,7 7,0 89 7,0 7,0 4,9 7,0 7,0 7,0 15,8 117,7 3,6 5,0 4,C 81,9 80 6,8 13. 6 7,7 80 17,3 5,6 80 6,8] J?M 1,8 8,3 2. 7 5,6 4 5^ 6,0 7,8 6,5 5,4 4,5 5,3 3. 9 6,4 7,9 102,0 2,9 3,1 3,1 64,6 6. 4 5,6 10,0 6,1 5,8 14,8 4,4 6,4 5,1 0,4 2,4 0,0 2,4 9. 8 1,0 1. 1 0,5 1. 6 0,4 1,7 3,1 0,6 7,9 15,6 0,7 1,8 0,8 17,2 1,6 1,2 3. 7 1,5 2. 2 2. 5 1. 2 1,6 1,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0,0 2393 5631 Ofl o,c o,c o,c o,c 0. C 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o,c o,c o. c o,c o,c o,c 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 M T il områden torn omfattas av mil 1/6 V* av områden tom omfattas av mil 1/6 0,0 2,7 2. 7 0,0 4,9 0,0 0,0 0,0 0,0 4,9 0,0 0,0 0,0 15,8 97. 8 0,0 0,0 4,0 173 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 17,3 0,0 0,0 00 14ZSI o% 25% 100% 0% 9% 0% 0% 0% 0% 100% 0% 0% 0% 100% 83% 0% 0% 100% 21% 0% 0% 0% 0% 0% 100% 0% 0% 0% VA URBAN - Exempel på program som har antagits under 1996 : I Frankrike stöds i ett program för staden Tourcoing (Nord-Pas de Calais), i ett av stadens minst gynnade områden ("la Bourgogne"), främst ett teknikcenter som har utformats och skapats i partnerskap med de lokala företagen och som varje år utbildar 50 ungdomar för avgångsbetyg från treårig yrkesskola på teknisk linje. Kring detta projekt skall ett allmänt utbildningsprojekt för stadsdelen utvecklas och genomföras för att svara på problemen med underkvalificerade och utslagna ungdomar. Förutom dess karaktär av nyskapande och partnerskap är programmet intressant därför att det ingår i strategin för nyutveckling och åtgärder till följd av de industriella förändringarna i regionen (mål 2). / Italien planeras i städerna Syrakusa och Bari förnyelse av deras historiska centrum, "Isola d'Ortigia" respektive "Borgo Antico". I dessa båda fall skall man ta itu med utarmningen och utglesningen av invånarna, dels genom att utveckla nya verksamheter med anknytning till turism och utbildning inriktad på invånarna, dels genom att förbättra livsmiljön och bekämpa den urbana brottsligheten. / Finland konfronteras staden Joensuu (Nordkarelen, som omfattas av mål 6) av en sysselsättningssituation som är allvarligare än i resten av landet. En stor del av befolkningen, som är utestängd från arbetsmarknaden, bor i stadsdelen "Rantakylä-Utra", en social boendemiljö där problemen med alkoholism, droger och splittrade familjer är stora. I detta område träder URBAN in med åtgärder till förmån för sysselsättningen, företagen och förbättring av närmiljön samt utbildningsinsatser. Det stora antalet initiativprogram som har antagits under året förklarar den stora andel som 1996 års åtaganden och betalningar utgör av de tre åren 1994-96 (58 % respektive 65 % 1996 av genomförandet 1994-96). Fram till slutet av 1996 har åtaganden gjorts för ungefär 55 % av strukturfondernas bidrag till initiativet och runt 24 % har betalats. Betalningsgraden (mindre än hälften av åtagandena) visar att den största delen av initiativprogrammen ännu är i inledningsskedet. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 KAPITEL VIII REGIONAL FORDELNING AV DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET TABELL 1: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - REGIONAL FÖRDELNING TABELL 2: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - REGIONAL FÖRDELNING KAPITEL IX STORA PROJEKT KAPITEL X PILOTPROJEKT ENLIGT ARTIKEL 10 ERUF AKRONYMER OCH FÖRKORTNINGAR 327 329 335 341 345 353 70 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell 1-49: URBAN -1996 i programperioden 1994-97 (i miljoner ecu) Medlemsstat (antal program) Belgien (3) Danmark (1) Tyskland (10) Grekland (1) Spanien (1) Frankrike (8) Irland (1) Italien (1) Luxemburg (1) Nederländerna (2) Österrike (2) Portugal (1) Finland (1) Sverige (1) Förenade kungariket (10) Totalt (44) Bidrag* (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalningar 1996 Betalningar 1994-19% (3) (3)/(l) 10,4 1,5 97,3 45,2 162,6 55,7 15,8 117,7 0,5 9,3 13,4 44,6 4,0 5,0 98,8 681,9 2,2 0,2 12,0 1,1 33,2 53,8 1,8 26,4 0,0 0,0 5,8 0,0 3,1 3,1 72,3 215,0 10,4 1,5 91,0 5,6 56,0 53,8 1,8 26,4 0,5 7,9 12,7 9,2 3,1 3,1 89,2 372,4 100% 100% 93% 12% 34% 96% 11% 22% 100% 85% 95% 21% 80% 63% 90% 55% 1,1 0,1 11,3 0,6 22,7 17,1 0,9 13,2 0,2 0,0 2,3 0,0 1,6 0,9 36,1 108,1 5,2 0,5 34,5 2,3 34,1 17,1 0,9 13,2 0,3 2,4 5,8 4,6 1,6 0,9 43. 0 166. 2 50% 32% 35% 5% 21% 31% 6% 11% 50% 25% 43% 10% 40% 19% 43% 24% Utanför reserven, utom Österrike (1 program) och Sverige INTERREG II (1994-99) Interreg II (3,544 miljarder ecu50) omfattar numera tre delar: gränsöverskridande samarbete (2,4 miljarder ecu i 1994 års priser, varav 75 % till regioner som omfattas av mål 1), delen REGEN (500 miljoner ecu i 1994 års priser), dvs. färdigställandet av energinät, för att förbinda dem med de större europeiska näten, och den nya delen Interreg II C om samarbete inom fysisk och ekonomisk planering (412,8 miljoner ecu i 1996 års priser). Interreg IIA och den tekniska utvecklingen av gränsområdena: I riktlinjerna för Interreg II A uppmanade kommissionen medlemsstaterna att utveckla samarbetet mellan regionerna inom forskning, teknik och telekommunikation. Detta gäller bland annat stödet till de små och medelstora företagen, för vilka gränsöverskridande tekniköverföringstjänster och nätverk mellan små och medelstora företag kan utvecklas. Det gäller även i områden med bristande infrastruktur, där förbättrade telekommunikationssystem gör det möjligt att komplettera de transeuropeiska näten. Även i Interreg uppmuntras samarbete inom utbildning och kultur, även mellan forskningscentrer i gränsområdena. I programmen avses totalt 2,5 % av strukturfondernas anslag för detta slags investeringar, men situationerna varierar från den ena medlemsstaten till den andra. Nederländerna, Spanien, Grekland och Irland lägger särskild vikt vid telekommunikationer, genom åtgärder som syftar till utveckling av nät och tjänster över telekommunikationscentraler, främjande av TT-verksamhet, gränserna informationsnät). Andra medlemsstater, som har gemensamma program, prioriterar FoTU-verksamhet. Det gäller Frankrike, Belgien och Nederländerna, som planerar åtgärder för tekniköverföring, samarbete inom forskning och utbildning i den nya tekniken. Exempel - Tekniskt samarbete mellan Frankrike och Belgien: Programmet Wallonie/Nord-Pas-de- Calais/Picardie, som antogs 1996, syftar till att stödja teknisk innovation i små och medelstora företag. Två gränsöverskridande tvärvetenskapliga grupper har bildats, den ena med uppgift att övervaka teknologin och den andra skall ingripa direkt i företagen för att ge teknisk assistans och tekniköverföring. Grupperna har följande arbetsuppgifter: • Att ge direkt teknisk assistans i form av testning av produkter, identifiering av råmaterial och lösning av (fiberoptikband, avancerade tekniska problem eller i form av teknisk rådgivning. • Att ställa ett laboratorium för analyser med hjälp av de båda gränsöverskridande gruppernas materiel och kunskaper till företagens förfogande. • Att införa nya keramiska material som alternativa lösningar. • Att överföra det tekniska och vetenskapliga kunnande som man skaffat sig i de båda forskningscentrerna, särskilt på det finkeramiska området. • Att följ a valet av teknisk utveckling av produkterna och metoderna. • Tekniköverföring genom specialutbildning avföretagens personal. 50 Inklusive reserven, 1996 års priser. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 71 När det gäller delarna Gränsöverskridande samarbete och REGEN har 25 av de totalt 62 initiativprogram som framlagts av medlemsstaterna för perioden 1994-99 antagits 1996 till ett belopp av 701,9 miljoner ecu i bidrag från strukturfonderna, ungefär 23 % av det totala beloppet på 3,063 miljarder ecu (utom reserven). Tre initiativprogram Interreg II - Gränsöverskridande samarbete återstod att anta (Italien/Slovenien, Italien/Österrike och Italien/Grekland), eftersom 34 hade antagits 1996. Tabell I-SO: Interreg II - Program som har antagits under 1996 (i miljoner ecu) Tygland/Österrike Belgien/Frankrike/Luxemburg: WoUoruen-Lorratne-Lwxtnburg Belgien/Frankrike Antennerna Danmark/Sverige Spanien/Marocko Finland/Baltiska staterna: Södra Finlands kustområde Finland/Ryssland: Karden Finland/Ryssland: Sydöstra Fmland Finlànd/S verigc/Norgt Nordkalotten Finland/Sverige/Norge: Kvarken ochMittskandia Finland/Sverige: Storgården och Oama Frankrikeftdgien: Nord-Pas-de CalaisFlandem FrankrikeSdgien: Vallomen'Noni-Pos-de-Calau'Picardie Frankrike/Spanien Frankrike/I alien: Korsika'Sardtnun Frankrike/I talion: KantiaTascana Frankrike/FOrenade kungariket Hatte-Normandic, Picarde och East Sussa Fmkrike/FOrcnade kungariket: Nord-Pas-de-Calaa'Kent Italien/Albanien: Pugtia Italien/Frankrike Italien/Schweiz Sverige? inland/Norgefty ssiand: Batnts hav SverigeNorge Norden gröna botu Sverige/Norge: GMeborg/Bohus^Alvsborg SverigeMorge InreShn&navien TOTALT 'Utanför reserven Kostnad totalt Totalt Strukturfonder* EUGFJ FFU TiDoawidm womoataam avmill/S • aromridca im omfattat miUft 563 62^ 27,8 28,0 1853 22,7 31,8 40. 7 29. 2 14,6 9. 5 383 148. 4 142,6 74,2 58,2 80,8 953 178,2 1603 52. 7 23. 4 13,0 13,0 10. 8 L597J 33 4. 7 V. 2,4 1. 1 2. 0 3. 4 1£ 3. 4 lj6 0,4 1. 1 10,7 33 0. 7 0,4 43 3. 8 3. 1 op 3,8 2. 4 1. 0 1. 4 71. 91 33 0. 0 0,6 0. 0 0,0 0,8 13 03 1,6 0,9 0,6 0. 0 22 10,9 2. 9 03 0. 0 0,0 23 4. 7 4. 4 0. 0 1. 0 0,0 0. 0 XA JA 0,0 0,0 1. 0 0. 0 101. 4 0,0 12. 7 4. 8 9,4 1,1 0. 0 0. 0 573 0. 0 33. 7 11. 6 0. 0 0,0 813 0,0 0. 0 9. 4 53 0. 0 1. 4 JM OVi 054 854 054 100V. 0% 91% 50% 77% 17% 0% 0% 80% 0% 100% 63% 0% 0% 100% 0% 0% 90% 100% 0% 30% 47% J91S inverkan på den territoriella utvecklingen, samt Delen Interreg II C, som antogs 1996, är ett nytt verktyg för transnationellt samarbete inom fysisk och ekonomisk planering. Det syftar till att bidra till en mer balanserad utveckling av det europeiska territoriet, genom att eftersträva en bättre rumslig fördelning av aktiviteterna i Europa och rätta till skillnader, inom ramen för en hållbar utveckling. Interreg II C syftar även till att förbättra gemenskapspolitikens till att uppmuntra gränsöverskridande samarbete mellan medlemsstaterna och de myndigheter som ansvarar för den fysiska (och ekonomiska) planeringen, i samband med prioriteringar av territoriell utveckling som är gemensamma för angränsande geografiska områden. Slutligen bör II C hjälpa medlemsstaterna och deras regioner att anta en förebyggande och samarbetsinriktad attityd till de problem med vattenförsörjningen som orsakas av torka och översvämningar. Tre huvudsakliga åtgärdsområden ingår: allmänt samarbete mellan länder, kamp mot översvämningar och förebyggande av torka. Programmen är av transnationell karaktär och rör normalt minst tre stater, varav minst två medlemsstater, utom när det gäller förhindrande av torka - det kan röra en ensam medlemsstat - och kamp mot översvämningar - där det finns möjlighet till bilaterala program. Medlemsstaterna har i slutet av 1996 givit uttryck för sin avsikt att tillsammans utveckla 14 operativa program, som skulle föreslås och godkännas under 1997. Interreg 72 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell 1-51: Interreg II C- Förslag till program som har antagits under 1996 (i miljoner ecu) Områden/Program \Paket/Ddtagande medlemsstater Allmint grinsCverakridandc samarbete A. Västra medelhavet och Latinska alperna B. Sydvästra Europa C. Atlantomradet D. Centrala och nordvästra fastlandsomrâdct E. Nordsjöområdet F. Östersjöområdet G. Centraleuropa. Adriatiska havet, Donnu och Sydvttstra Europa Kamp mot översvämningar H. Rhen-Mcuse I. Frankrike och Italien J. Grekland och Bulgarien F6rtbygg«nde av torka K. Portugal L. Spanien M. Italien N. Grekland Totalt (Spanien, Frankrike, Italien) (Portugal, Spanien, Frankrike) (Portugal, Spanien, Frankrike, Förenade kungariket, Irland) (Frankrike, Luxemburg, Belgien, Tyskland, Nederländerna, Förenade kungariket, Irland) (Förenade kungariket, Nederländerna, Tyskland, Danmark, Sverige, Norge) (Tyskland, Danmark, Sverige, Finland, Baltiska staterna) (Tyskland, Qsterrke. Grekland, Italien) 120,69 (Frankrike, Uclgien, Luxemburg, Nederländerna, Tyskland, Schweiz) 148,15 114,00 382,84 De åtaganden och betalningar som gjorts sedan 1994 rör bara delarna om gränsöverskridande samarbete och energinät ("A" och "B"), då förslagen till initiativprogram för del "C" transnationellt samarbete lämnades till kommissionen i slutet av året och ännu inte har varit föremål för beslut. Det gemenskapsstöd till förmån för fem av de 25 initiativprogram som antogs 1996 (Spanien-Marocko, Italien-Albanien, (Wallonie/Nord-Pas-de-Calais/Picardie), Frankrike-Spanien, Frankrike-Belgien Italien-Frankrike) utgör mer än hälften (54 %) av de stöd som godkänts under 1996. Endast den första delbetalningen för dessa fem initiativprogram har åtagits under 1996. Samtliga åtaganden som gjorts under 1996 överstiger motsvarande åtaganden för de initiativprogram som antagits under året, eftersom de också omfattar den andra delbetalningen för de initiativprogram som godkänts under de föregående åren. Betalningarna utgör 23 % av gemenskapsstödet, vilket visar att de flesta initiativprogrammen ännu är i inledningsskedet. Tabell 1-52: Interreg II - 1996 i programperioden 1994-9 7 (i miljoner ecu) Bidrag* Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 % Betalningar 19% (D 2. 870,5 (2) (2)/(l) 752,0 1. 306,2 46% 423,5 650,1 2 3% Betalningar 1994-1996 (3) % (3)/(l) (antal program) Totalt (59) * Utanför reserven PEACE (1994-97) PEACE (302 miljoner ecu51 ): Programmet för fred och försoning i Nordirland har som mål att stödja byggandet av ett fredligare och stabilare samhälle genom att säkerställa nödvändiga medel för att upprätthålla den lokala sociala och ekonomiska strukturen. Målsättningen är att främja den sociala integreringen av socialt och ekonomiskt utslagna personer, att återställa den ekonomiska tillväxten och att uppmuntra den sociala förnyelsen i de områden som är mest drabbade av konflikten. Under 1996 har programmet kommit i full gång. Ett av dess kännetecken är att det låter så många berörda som möjligt delta i beslutsprocessen och genomförandet. Detta är uppbyggt runt åtta icke statliga organisationer (sammanslutningar och kooperativ, varav en gränsöverskridande organisation) och 26 distriktpartnerskap (med företrädare för den politiska, ekonomiska och fackliga världen, lokala grupper och privata initiativ). Det är därför som det har tagit tid att starta programmet. De första stöden som lämnades av de icke statliga organisationerna utannonserades dock redan i mars 1996 och från och med juni var alla i stånd att inleda finansieringen av projekten. För övrigt har de 26 distriktpartnerskapen även godkänts och har genomfört lokala projektansökningsomgångar som skall införlivas med "åtgärdsplanerna", vars första medfinansiering antogs i slutet av året. De 51 1996 års priser. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 73 decentraliserade organisationerna svarar för närvarande för 57 % av den totala finansiering som planeras i programmet. Typiska aktiviteter är stöd till lokala grupper och privata initiativ, som ofta arbetar med våldsoffer, kvinnor, ungdomar, före detta interner eller långtidsarbetslösa. Tonvikten läggs på anpassning, särskilt av de utslagna, genom att ge dem resurser och underlätta för dem att få tillgång till beslutsprocessen. Stöd till den lokala potentialen är viktigt, särskilt i fråga om distriktpartnerskap, och det omfattar moderniseringsinsatser i stads- och landsbygdsområden och förnyelse av den fysiska, ekonomiska eller sociala miljön. En annan verksamhet som har rönt stor framgång är att bevilja räntesubventionerade investeringslån och dithörande tjänster, särskilt för de små och medelstora företagen och turismen. 1996 har visat att en process som leder till en varaktig fred kan vara lång. Detta program utgör dock en konstruktiv förstärkning av initiativ på olika nivåer, genom att det lägger tonvikten vid tillvägagångssätt som bygger på samförstånd, vid gemensamt arbete som skall utmynna i konkreta resultat och vid planering för framtiden. Det rådgivande forumet, ett verktyg som införts för första gången i ett strukturfondsprogram och inom vilket företrädare för alla sektorer och alla riktningar har till uppgift att driva programmet, framhåller dessa oundgängliga principer om medverkan, samarbete och konkret handling i ett nytt europeiskt sammanhang. Tabell 1-53: PEACE -1996 i programperioden 1994-97 (i miljoner ecu) Totalt (1) 300,0 Bidrag* Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2V(D Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 (3) % (3V(1) 95,6 126,7 42% 41,7 56,5 19% 2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd Alla strukturfonderna kan finansiera egna insatser som avser utredningar, pilotverksamhet eller tekniskt bistånd. Dessa finansieringar begränsas av maximibelopp för varje fond uttryckt i procent av det årliga anslaget: 1,5 % för ERUF, 1 % för EUGFJ, 0,5 % för ESF och 2 % för FFU. 2. 1. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artiklarna 7 och 10 i ERUF-förordningen Nyskapande åtgärder enligt artikel 10 i ERUF-förordningen För perioden 1995-99 har kommissionen fastställt fyra prioriteringar för stödåtgärder, var och en med ett flerårigt anslag och genomförda i pilotprojekt som har utvalts genom inbjudningar att lämna förslag. Sedan prioriteringarna fastställts 199452 och förslagsinfordringarna lanserats 199553, ägnades 1996 åt urval med hjälp av oberoende experter och åt lansering på fältet av nyskapande åtgärder som finansieras enligt artikel 10 i ERUF-förordningen. Det skall understrykas att mbjudningarna att lämna förslag till de olika programmen för nyskapande åtgärder hade stor framgång. Kommissionen mottog exempelvis för projekten för interregional samarbete, nya sysselsättningsmöjligheter och kulturellt samarbete sammanlagt 865 projektförslag (243 respektive 357 och 265), men kunde bara välja ut 123 (50, respektive 41 och 32) på grund av det disponibla totala finansiella anslaget och de belopp som var avsedda för varje projekt. Likaså mottogs 142 respektive 503 förslag till projekt för fysisk planering och pilotprojekt för städer, men bara 14 respektive 25 kunde väljas ut (1997). 52 Se Årsrapport 1994. 53 Se Årsrapport 1995. 74 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell 1-54: Nyskapande åtgärder (artikel 10 i ERUF-förordningen) - stödområden 1995-99 (i 1995 års priser - miljoner ecu) Områden Interregional! samarbete - interregional! samarbete inom EU - interregional! samarbete med tredje land Nyskapande åtgärder för regional utveckling - främjande av leknisk utveckling, - informationssamhäl let, - kultur och ekonomisk utveckling, - nya arbetstillfällen. Fysisk planering Pilotprojekt i stadsomrâden Totalt 180,0 110,0 70,0 90,0 15,0 15,0 15,0 45,0 45,0 80,0 395,0 Interregional4 samarbete: Programmet Pacte 1996 : 38 projekt för interregionalt samarbete under Pacte (introduktion i interregional samarbete) valdes ut i juli 1995. Genomförandeperioden sträcker sig från februari 1996 till december 1997. Under lanseringsdagarna i Bryssel den 11 och 12 mars 1996 deltog projektets ledare och partner i utbildning och möten med programmets administratörer. Utvärderingsdagar efter halva tiden har planerats till 1997 och skall ge projektledarna möjlighet att presentera resultaten. Recite -programför inre interregionalt samarbete: 1996 avslutades programmet Recite I och Recite II lanserades. En utvärderingsrapport över Recite I gjordes av programmets kontor för tekniskt bistånd i januari 1996. Tretton projekt har fullbordats och avslutats och 23 återstår att avsluta. Recite I har gjort det möjligt att bilda 36 samarbetsnät med deltagande av 405 partner, regioner och kommuner, utvecklingsorgan, handelskammare, privata partner. En del partner har deltagit i flera nätverk. Aktiviteterna har bestått i gemensamma insatser och överföring av kunnande i form av verkstäder och tekniska arbetsgrupper, utbyte av personal, besiktningar och offentliga konferenser. Parallellt med denna utbytesverksamhet har man i vissa projekt utvecklat utbildningsverksamhet, både för den personal som berörs av nätverken och för den särskilda personal som är knuten till den regionala utvecklingen. Åtskilliga tematiska studier har gjorts och kompletterats av jämförande studier som har gjort att man kunnat förbättra den ömsesidiga förståelsen mellan partner från olika regioner. De erfarenheter man fått av utbyte av kunnande har gjort det möjligt att se samband och komma fram till gemensamma arbetsmetoder, göra försök med och genomföra den nya informations- och kommunikationstekniken och testa utvärderingsmetoder. Recite II lanserades genom att villkoren i inbjudan att lämna förslag publicerades och en byrå för tekniskt bistånd inrättades. Inbjudan att lämna förslag, som kom ut i Europeiska gemenskapernas officiella tidning den 31 oktober 1996 med sista förslagsdatum fastställt till den 15 maj 1997, omfattade fem samarbetsområden: Tillvaratagande av specifika lokala resurser - bland annat i syfte att skapa varaktig sysselsättning, förbättrat tillträde för små och medelstora företag till den europeiska marknaden genom lämpliga metoder för samarbete mellan företag, förbättrat utbud av tjänster till små och medelstora företag i syfte att främja innovation, inrättande och utveckling av resurscentrer i syfte att ta tillvara arbetstillfällen och integrera kvinnorna i näringslivet, skydd och förbättring av miljön - särskilt genom att främja förnybar energi eller energisparande och genom att i särskilt utsatta områden införa metoder och tekniker för att förebygga företeelser som försämrar miljön. För denna inbjudan att lämna förslag kommer gemenskapens medfinansiering per projekt (där minst en tredjedel av parterna skall komma från områden som omfattas av mål 1 eller 6) att ligga mellan 1 och 3 miljoner ecu. Ecos-Ouverture - Program för externt interregionalt samarbete: Under 1996 gick programmet in i en ny fas genom att dra fördel av en höjning av den globala budgeten och för första gången utsträckas till städer och regioner i tredje länder i Medelhavsområdet. I slutet av 1995 lanserades en inbjudan att lämna förslag med sista förslagsdatum den 1 april 1996. Som svar på denna inbjudan inkom 243 förslag, en avsevärd ökning jämfört med anbuden i november 1994, då 160 förslag lämnades in. Bland de 243 inlämnade ansökningarna utvaldes totalt 50 projekt för finansiering genom anslag från ERUF Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 75 och programmet PHARE. Dessa projekt täcker en period av 18 månader och en del projekt startade redan hösten 1996. Nyskapande åtgärder för regional utveckling Nya sysselsättningsmöjligheter: I vitboken om tillväxt, koiikurrenskraft och sysselsättning definierar kommissionen de verksamhetsområden där de största sysselsättrungsmöjligheterna finns liksom de främsta hindren för utveckling av dessa nya arbetstillfällen. Det är i det sammanhanget som de åtgärder som vidtas enligt artikel 10 har som mål dels att främja utarbetandet av regionala eller lokala strategier för nya sysselsättningsmöjligheter, dels att genom främjande av pilotprojekt pröva att skapa arbetstillfällen i närområden. Detta tillämpas på några prioriterade områden, nämligen tjänster inriktade på personer (barn, gamla, m. m. ), närmiljö (upprustning och modernisering av bostäder, kollektivtrafik, närbutiker i landsbygdsområden, m. m. ) och miljö (materialåtervinning, naturområden, förebyggande åtgärder mot förorening, m. m. ). Pilotprojekten genomförs under två år och baseras på ett brett partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn i områden med minst 200 000 invånare. Inbjudan att lämna förslag lanserades på dessa grunder i september 1995 och 357 projekt inlämnades till sista ansökningsdagen (den 31 januari 1996). Projekten kom huvudsakligen från Spanien (97), Italien (82) och Frankrike (47). Efter bedömning valde kommissionen slutligen ut 41 projekt54. Tabell 1-55: Pilotprojekt - Nya sysselsättningsmöjligheter - Fördelning av utvalda projekt 1996 Huvudrubrik Personliga tjänster Tjänster knutna till livsmiljö Tjänster knutna till miljön Kombination av olika rubriker Geografiskt ursprung Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Portugal Finland Sverige Förenade kungariket Totalt 7 1 5 28 41 De antagna projekten kommer i åtnjutande av en genomsnittlig medfinansiering från gemenskapen på 371 000 ecu (globalt anslag 15,2 miljoner ecu) av en total budget på i genomsnitt 823 000 ecu. Ett introduktionsseminarium hölls i Oberhausen i november 1996 med medverkan av Rhenlandet i Nord- Westfalen. Där kunde företrädarna för de 41 projekten inleda ett åsikts- och erfarenhetsutbyte, få expertråd angående förvaltning och uppföljning och lägga grunden till ett samarbetsnätverk om frågor av gemensamt intresse. Interregionalt kultursamarbete: Som svar på den inbjudan att lämna förslag som offentliggjordes i september 1995 mottog kommissionen 265 förslag till pilotprojekt för interregionalt kultursamarbete och valde ut 32 av dessa. Dessa pilotprojekt har som mål att tillvarata det regionala och lokala kulturarvet och upprätta nätverk mellan unionens regioner och städer om kulturfrågor. Ett belopp på 15 miljoner ecu har avsatts för dessa insatser med en högsta medfinansiering av 600 000 ecu per projekt. Projekten skulle påbörjas den 1 januari 1997 och pågå i två år. Samarbetet kunde gälla bland annat industriella eller det tillvaratagande av det historiska och arkitektoniska kulturarvet, det hantverksmässiga kulturarvet. Projektens huvudsakliga till exempel tillvaratagande av kulturarvet, överföring av kunnande med sikte på restaureringsarbeten, skapande av kulturhistoriska turistleder eller nyttjande av den nya informationstekniken för att skapa ett virtuellt museum. samarbetsområden rör 54 Se antagna projekt i kapitel X Pilotprojekt enligt artikel 10 i ERUF. 76 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell 1-56: Pilotprojekt - Interregionalt kultursamarbete - Fördelning av utvalda projekt 1996 Geografiakt ursprung Exempel på teman Återupplivning av landsbygdsarvet i bergsområden Omvandling i turismsyfte av före detta gruvområden Uppvärdering av det marina arvet Integrerad utveckling av städer med kurortstradition Belgien Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Nederländerna Österrike Portugal Sverige Förenade kungariket Totalt för de åtgärder som finansieras insatser till förmån för innovation ("Åtgärdsplan syftar särskilt till att dels förse företagen med lämplig i de nyskapande åtgärderna enligt ERUF-förordningen: Teknisk innovation och informationssamhället Att främja teknisk innovation, stödja tekniköverföring och regionernas anpassning till är huvudinriktningarna åtgärder baseras på en samordning av kommissionens innovation "). De olika gemenskapsinsatserna och göra dem medvetna om fördelarna med innovation, dels främja en miljö som gynnar användning av tekniken genom • • • en bättre förståelse av innovationsprocessen, spridning av bättre rutiner och erfarenhetsutbyte, förbättring av den yrkesmässiga kvaliteten hos dem som förmedlar stöd till innovation, förbättring av företagens eller forsknings centrens förmåga att tillgodogöra sig de innovâtiva metoderna och processerna, en finansiell miljö som är gynnsam för innovation. informationssamhället enligt artikel 10 i ERUF-förordningen. Dessa för teknik företagens • De nyskapande åtgärder som finansieras faller under detta tillvägagångssätt, baserat på ett förstärkt samarbete mellan den offentliga och privata sektorn, och på samarbete mellan de regionala företagen och den regionala infrastrukturen för teknologiskt utbud eller tjänster med anknytning till teknisk innovation och informationssamhället. Det handlar om insatser av social ingenjörskonst som syftar till att skapa gynnsamma socioekonomiska och institutionella villkor för utveckling av teknisk innovation och informationssamhället. Filosofin i "samarbeta på lokal nivå (och nyskapa) för att bli konkurrenskraftig på global nivå ". Ett formuleringen samarbete som definieras på det sättet bedöms som en nyckelfaktor "regional innovationsmiljö ". Nyskapande åtgärder och främjande av innovation: Ett anslag på 15 miljoner ecu är avsett speciellt för finansiering av strategier för regional förnyelse under perioden 1995-99. Åtgärderna vidtas i två etapper, där den första, av experimentellt slag, avlöpte under för perioden 1994-96. I båda fallen har två slags åtgärder valts ut: innovationsstrategier tekniköverföring. För perioden 1994-9655 har åtta regionala teknikplaner satts i verket (fyra i regioner som omfattas av mål 2 och fyra i regioner som omfattas av mål l56 ) samt tre projekt i dessa insatser skulle kunna sammanfattas enligt artikel 10 i ERUF-förordningen för att generera en tekniköverföring57. och projekt för • Exempel - den regionala företagens konkurrenskraft genom en åtgärdsplan som utarbetats efter två års samråd med nära 600 företag och regionala organisationer. Det planeras mer än 60 projekt och initiativ, varav 40 skulle lanseras 1996. i Wales: Den syftar till att stärka teknikplanen för • Exempel - projektet Implace: Detta projekt Castilien-La-Mancha och Nordirland, båda stödberättigade enligt mål 1. Det syftar uppmuntra små och medelstora informations- och kommunikationsteknik (RIS - Regional För perioden 1995-99 har 19 projekt avseende de Regionala Innovation Strategies^ och sju Regionala projekt för (RTT - Regional Transfer of Technology Projects) utvalts efter en anbudsinfordran. Tolv RIS antogs formellt av kommissionen 199658. RIS teknisk syftar till att inom de traditionella produktionsstrukturerna innovationer av olika slag: regionerna till att i eftersatta regioner att använda avancerad innovationsstrategierna tekniköverföring tekniköverföring samordnas av industriföretag främja 55 Se Årsrapport 1995. 56 Sachsen, Wales, Lorraine, Limburg (mål 2), Castilien-Léon, centrala Makedonien, Abruzzerna, Norte (mål 1). 57 Samordnade av regionerna Estremadura, Apulien resp. Castilien-La-Mancha och Nordirland. 58 Se antagna projekt i kapitel X Pilotprojekt enligt artikel 10 i ERUF-förordningen. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 77 innovation och forskning, men även ekonomisk och institutionell förnyelse. Nyskapande åtgärder och främjande av informationssamhället: När det gäller nyskapande åtgärder i informationssamhällets tjänst har det också genomförts projekt i två etapper (1994-96, 1995-99) och två slags åtgärder (införande av regionala strategier och utveckling av TT- tillämpningar). Anslaget för perioden 1995-99 är på 20 miljoner ecu (15 från ERUF och 5 från ESF). Under perioden 1994-96 har sex pilotprojekt under namnet Irisi lanserats och ett projekt för tvärregional telematik-tillämpning där sju regioner deltar: • Irisi-projekten: I varje region59 har ett brett partnerskap utarbetats mellan regionala och lokala institutioner och företrädare för företag, skolor, fackföreningar, handelskammare, den kooperativa rörelsen och föreningslivet för att införa en regional strategi för utveckling av informationssamhället. Projektet syftar till att utveckla olika områden och underlätta tillgången till dessa: distansarbete, distansundervisning, universitets- eller forskningsnätverk, TT-tjänster för små och medelstora företag, användning av IT inom hälsovården, m. m. • Projektet Wolf ("World Wide Web opportunities for less favored regions"): Sju regioner samarbetar om att identifiera de sociala, ekonomiska och tekniska faktorer som står i vägen för utvecklingen av telekommunikationstjänsterna i de eftersatta regionerna. Projektet stödjer utveckling av cirka 100 små och medelstora företag i dessa regioner med hjälp av Internet och dithörande tjänster. För perioden 1995-99 har 22 pilotprojekt planerats för informationssamhället (RISI - Regional Information Society Initiative) och nio Regionala projekt för telematiktillämpningar (RISI2). 15 RISI-projekt antogs 199660 : införande av Regionala initiativ för • RISI (14 finansierade av ERUF och åtta av ESF) syftar till att ta reda på vilka ekonomiska möjligheter och risker som är förbundna med informationssamhället för att förekomma effekterna av dessa. Satsningen syftar till att få till stånd regionalt samförstånd om hur man skall integrera begreppet informationssamhälle i regionalutvecklingen. Varje region utarbetar en strategi och en regional åtgärdsplan som stöds av de lokala aktörerna. Den skall omfatta för det första en analys av den aktuella situationen vad gäller mänskliga resurser och sysselsättning samt utarbetande av scenarier över hur integreringen av de nya tjänsterna i strateginför regional utveckling skall ske - och för det andra en bedömning av de planerade tillämpningarnas genomförbarhet. - • RISI2 (sju finansierade av ERUF och två av ESF) har som mål att visa på det bästa sättet för regionerna att svara på informationssamhället. Flera regionala myndigheter skall samverka för att ta fram och lansera telematiktillämpningar och prioritera tillämpningar som involverar minst tre regioner i tre olika länder, där minst en tredjedel av de medverkande regionerna skall omfattas av mål 1. Särskild tonvikt läggs på tillämpningar som kan ge sociala och ekonomiska fördelar och ingå i prioriteringarna för regional utveckling av större omfattning. Totalt drivs dessa pilotprojekt till förmån för den regionala förnyelsen och informationssamhället av cirka 50 regionala myndigheter och de kommer att mobilisera mer än 1 000 offentliga och privata regionala aktörer. Bland den första generationen pilotprojekt har fyra av de regionala teknikplanerna löpt ut 1996 och sex av Irisi-projekten var i avslutningsskedet med lovande resultat, i synnerhet när det gäller att göra de lokala aktörerna medvetna om och entusiasmera dem för nyskapandets och informationssamhällets betydelse för den ekonomiska utvecklingen. Resultaten blir även till nytta för att ta fram en strategiför det offentliga regionala ingripandet på dessa båda områden och för att bestämma vilka projekt som skall prioriteras i samband med den andra programplaneringsetappen (1997-99) i de regioner som omfattas av mål 2. Fysisk planering: Två slags åtgärder planeras inom fysisk planering enligt artikel 10 i ERUF- förordningen. Å ena sidan syftar programmet Terra för pilotprojekt (cirka 20 miljoner ecu anslagna) till att genomföra nyskapande projekt av stor europeisk betydelse rörande integrerad utveckling av speciella områden, som kustområden, flodområden, bergsområden, områden med ett natur- eller kulturarv som är i fara, osv. De projekt som avser kustområden ingår även i gemenskapsprogrammet för demonstration av en integrerad planering av kustområdena. Programmet Terra har 1996 varit föremål för en inbjudan att lämna förslag som riktats till unionens regionala och lokala myndigheter. 142 förslag mottogs och efter bedömning av en kommitté av oberoende experter och av kommissionen gjordes ett första urval av ett begränsat antal förslag, och fem projekt godkändes 199661. 59 Sachsen, centrala Makedonien, Valencia, Piemonte, Nord-Pas-de-Calais, nordvästra England. 60 Se antagna projekt i kapitel X Pilotprojekt enligt artikel 10 i ERUF-förordningen. 61 Se antagna projekt i kapitel X Pilotprojekt enligt artikel 10 i ERUF-förordningen. 78 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Å andra sidan avser pilotinsatser som utvecklats i nära samarbete med medlemsstaterna i samband med förberedelsearbetena för Europeiska projektet för fysisk utveckling stora transnationella områden i Europa. Dessa insatser är kompletterande och parallella med initiativet Interreg II C och förfogar över ett totalt belopp på 20 miljoner ecu. Medlemsstaterna inbjöds 1996 att lämna gemensamma förslag till pilotinsatser, som skulle fullfölja samma mål som initiativet Interreg II C, vara av transnationell karaktär och omfatta tre olika stater (varav minst två medlemsstater). Ur det intresse som medlemsstaterna gav uttryck för framträdde fem områden: Norra ytterområdena (Danmark, Finland, Sverige och Norge), östra Alperna (Österrike, Italien, Tyskland), sydöstra Medelhavet (Grekland, Italien, Malta och Cypern), området Rhen-Lothringen (Belgien, Luxemburg, Frankrike, Tyskland och Schweiz) och ett samarbetsområde för Portugal, Spanien och Marocko. Dessa pilotinsatser skulle presenteras, bedömas och godkännas under 1997. Pilotprojekt i städer: Efter den inbjudan att lämna förslag som publicerades 1995 och som löpte ut i april 1996 mottog kommissionen 503 förslag till pilotprojekt i städer, av vilka endast 25 kunde väljas ut (vilket var planerat till början av 1997). Bland de föreslagna ämnesområdena var det vanligaste en integrerad strategi för utveckling av stadsområdena, något som angavs i mer än 20 % av projekten. Även hantering av föråldrad utrustning och miljöförbättringar togs i beaktande. Ämnesområdena varierar beroende på varifrån förslagen kommer. I Frankrike, Italien och Österrike inriktas en betydande del av projekten på att utnyttja de medelstora städernas fördelar, medan projekten i Frankrike, men även i Spanien och Italien, också avser att förbättra obemästrade företeelser som har att göra med lika möjligheter och informationsteknik, har integrerats i större strategier. Vad beträffar pilotprojekten i städer för perioden 1989-93 återstod fortfarande 20 projekt att avsluta 1996. De befann sig i sitt slutskede med mer än 80 % av ERUF-anslagen betalda. förorternas utveckling. Andra ämnesområden, som Tabell 1-57: Åtgärder finansierade enligt artikel 10 i ERUF-förordningen (i miljoner ecu) Interregionalt samarbete - interregional! samarbete inom EU - interreeionalt samarbete med tredje land Nyskapande åtgärder för regional utveckling - främjande av teknisk utveckling, - informationssamhället, - kultur och ekonomisk utveckling, - nva arbetstillfällen. Fvsisk planering Pilotprojekt i stadsområden Ovrict Totalt I 'JD5 års priser Taket* 1995-1999 (1) Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalningar 1996 (3) Betalningar 1994-1996 % (3)/(l) 180,0 110. 0 70. 0 90,0 15. 0 15,0 15. 0 45. 0 80,0 - 395. 0 18,0 2,0 16,0 8,2 2,5 1,7 0. 0 14. 0 1. 0 6. 0 47. 1 23,0 7. 0 16,0 10,2 6. 4 3,8 0. 0 14,0 1,0 7,2 59,3 13% 6% 23% 16% 42% 25% 9% 31% 1% - 15% 1,9 1,9 0,8 0,1 0,7 0. 0 4. 9 0. 0 2. 0 9. 5 4,7 4,7 4,0 2,6 1,4 0. 0 4. 9 0. 0 2. 7 16. 4 3% 4% 0% 4% 177c 0% 0% 11% 0% - 4% Tekniskt bistånd enligt artikel 7 i ERUF-förordningen Enligt artikel 7 i ERUF-förordningen kan ERUF finansiera förberedelser, förhandsbedömning, uppföljning och utvärdering i efterhand av dessa insatser för upp till 0,5 % av det årliga ERUF- anslaget. Dessa åtgärder omfattar bland annat utredningar, tekniskt bistånd och information som genomförs av externa experter eller av kommissionen. Under 1996 uppgick åtagandena för dessa kompletteringsåtgärder som vidtagits på kommissionens initiativ till 17,9 miljoner ecu, dvs. 3,9 miljoner mer än föregående år, vilket utgör 0,12 % av ERUF-anslaget (0,11 % 1995). Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 79 Tabell 1-58: Åtgärder finansierade enligt artikel 7 i ERUF-förordningen (i miljoner ecu) Å t a g a n d e n Å t a g a n d en 1994-19% 1996 Åtgärder for förberedande och övervakning Utvärdering Regionala studier Konferenser, möten, seminarier Information och reklam Tekniskt bistånd och teknisk utrustning Totalt 1 4,6 1,4 0,2 1,8 6,2 3j7 17,9| 13,5 1,4 1,5 2,7 14,6 10,2 43,9 De utvärderingar (8 %) som sattes igång under 1996 gäller huvudsakligen program för mål 2 under programperioden 1989-93 och även ett visst antal pilotprojekt som finansierats enligt artikel 10 i ERUF-förordningen. Informationsåtgärderna (35 %), bland annat offentliggörandet av den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning, har bidragit till ett ökat synliggörande av regionalpolitiken och de projekt som finansieras av kommissionen. Förberedelser och uppföljning (26 %) har föranlett utredningar av hur gemenskapspolitiken genomförs, bland annat vad gäller lika möjligheter mellan män och kvinnor, sysselsättningen, den hållbara utvecklingen och miljön. Bland utgifterna för att arrangera seminarier och konferenser (10 %) återfinns exempelvis organiserandet av Forum om ekonomisk och social sammanhållning i april 1997, seminarier om fysisk planering, en konferens i Dublin om lokal utveckling, regionala seminarier i de områden som omfattas av mål- 2 och en konferens om interregionalt samarbete. De regionala utredningarna (0,2 %) som igångsattes 1996 behandlar statistik. De olika insatserna av tekniskt bistånd (21%) avsåg sakkunniguppdrag i fråga om regionalpolitik. 2. 2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 6 i ESF-förordningen När det gäller nyskapande åtgärder beslutade kommissionen 1996 att användningen av anslagen enligt artikel 6 i ESF-förordningen hädanefter skall föregås av en inbjudan att lämna förslag i gemenskapens regi. En inbjudan att lämna förslag daterad den 29 oktober 1996 lanserades alltså över temat nya sysselsättningsmöjligheter. Ett första urval av 52 projekt (av 210 mottagna) gjordes för år 1996 för ett belopp av 25 miljoner ecu. (Dessa projekt skulle godkännas formellt under 1997). Ett andra urval skulle göras i mitten av 1997. En av de avgörande faktorerna vid urvalet av projekten var att kommissionens insatser i fråga om de prioriterade politiska frågorna skulle respekteras och stärkas (lika möjligheter, kamp mot utslagning, m. m. ). Bland de projekt som valdes ut under föregående år farms ett trettiotal projekt som valdes ut för 199462 och 58 projekt som valdes ut 199563 och som godkändes formellt i april 1996 för ett totalt belopp på 23,8 miljoner ecu. Samtliga dessa projekt avser förstärkning av sysselsättningssystemen, i synnerhet sökandet efter en mer sysselsättningsintensiv tillväxtmodell, förbättring av arbetsmarknaden och förstärkning av utbildningssystemen. För dessa projekt infördes 1996 ett utvärderingssystem för att bedöma graden av nyskapande och de bästa tillvägagångssätten. Resultaten av utvärderingen skulle utmynna i ett seminarium där projektens upphovsmän, de ansvariga myndigheterna och experterna skulle delta inom de ämnesområden som berörde dem. ESF:s pilotprojekt och informationssamhället: ESF finansierar inom ramen för projekten RISI och RISI2, som presenteras ovan, åtta RISI-projekt för ett sammanlagt belopp på 5 miljoner ecu i regionerna eller städerna Wales, Syd-Pyreneerna, Murcia, Sydvästra England, Ättika, Bremen, Nordkarelen och Blekinge. Fonden finansierar även två RISI2-projekt. Andra pilotprojekt som finansieras enligt artikel 6 informationssamhället. i ESF-förordningen stödjer även anpassningen till Exempel - Internet i skolorna. Pilotprojekt i Kastilien-Leôn: Detta projekt syftar till att införa Internet i fyra skolor belägna i landsbygdsområden. Målet är att integrera kunskaper om informationssamhället i den praktiska undervisningen, att ge lärarkåren och eleverna tillgång till Internet vad gäller undervisning och kultur, att ge skolorna de nödvändiga medlen och att främja 62 Se Årsrapport 1994. 63 Se Årsrapport 1995. 80 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 nya nät mellan regionens skolor och resten av världen för erfarenhetsutbyte, att skapa diskussionsutrymme och främja undervisningen i främmande språk Inom ramen för detta projekt skall en server med information om kultur och undervisning inrättas i regionens tekniska bestånd. När det gäller tekniskt bistånd har liksom 1995 genomförandet av gemenskapsinitiativen Employment och ADAPT fått aktivt stöd genom den stödstruktur som genomfördes 1995, Europs. År 1996 ägnades främst åt insamling och analys av information om den första projektserien och åt förberedelse av en serie publikationer om de två gemenskapsinitiativens olika delar. Samarbetet med de nationella stödstrukturerna gjorde det även möjligt att tillsammans utarbeta en vägledning i de transnationella aspekterna som riktar sig till projektens upphovsmän. Slutligen har förberedande arbeten för lanseringen av den andra projektetappen inletts. Den mellanliggande stödstruktur som är specialiserad på public relations och kommunikation, har lanserat informations- och kommunikationsverksamheter för ESF. Tabell 1-59: Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd finansierade enligt artikel 6 i ESF-förordningen (i miljoner ecu) Nyskapande åtgärder, studier Tekniskt bistånd Totalt Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 34,4 25^ 59,61 56,6 82,8 139,4 | 2. 3. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningen försöksverksamhet och arbeten Enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningen kan Jordbruksfonden finansiera bedömning, uppföljning och tekniskt bistånd, pilotprojekt som rör anpassning av jordbruksstrukturerna och främjande av landsbygdsutveckling, demonstrationsprojekt samt åtgärder som är nödvändiga för att sprida resultaten av rör av jordbniksstrukturerna. De åtgärder som finansierats enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningen 1996 har rört 35 pilot- och demonstrationsprojekt, fyra projekt för spridning och tre utredningar. De åtaganden som gjorts 1996 uppgår till 15,4 miljoner ecu och betalningarna till 9,2 miljoner. Sedan 1994 uppgår åtagandena enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningen till 21,2 miljoner ecu och betalningarna till 23,9 miljoner. landsbygdsutveckling och förbättring som Utvärderingarna, uppföljningen, det tekniska biståndet och utredningarna avsåg förhandsbedömning av två tvärregionala OP i de regioner som omfattas av mål 1 i Italien, utvärdering i efterhand av initiativet Leader I64 och framtagning av ett program för landsbygdsindikatorer till stöd för landsbygdsutveckling. Pilot- och demonstrationsprojekten (35 stycken), för vilka fristen för inlämning av förslag löpte ut 199565, lanserades 1996. De valdes ut med hänsyn till fyra prioriterade områden och avsåg följande ämnesområden: • Produktion av andra jordbruksprodukter än livsmedel: örtodling avsedd för byggnadsindustrin, införande av produktion som är avsedd för läkemedels- eller kosmetikaindustrin (Malaleuca alternafolia, myrten, lakritsrot, Aloe Vera, lavendel), bearbetning av ricin för utvinning av naturliga aromer. • Jordbruksmiljöfrågor: saluföring av biologiska komponenter och produkter från det ekologiska av ett i Medelhavsområdet, terrassodlingarna införande återställande av jordbruket, redovisningssystem för malmer. • Skogsfrågor: återuppväxt av skogar som brunnit ner, skydd av skogsområden runt städerna, förbättrat utbyte av skottskog, optimering av jordbruks- och skogsbrukssystemen. 64 Se kapitel IV Utvärdering. 65 Se Årsrapport 1995. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 81 • Landsbygdsutveckling: diversifiering av landsbygdsmiljön i riktning mot verksamheter med stort mervärde som tar hänsyn till miljöns bevarande (införande av biologiska produkter i skol- och företagssektorn, saluföring av landsbygdsturism, m. m. ), nya tillvägagångssätt för etablering av unga jordbrukare. jordbruksprodukter, typiska En ny inbjudan att lämna förslag lanserades i september 1996 för pilot- och demonstrationsprojekt avseende "nyskapande åtgärder avsedda för kvinnliga jordbrukare och kvinnor på landsbygden"66 (sista ansökningsdag den 20 februari 1997). Förslagen skall avse stöd till och främjande av kvinnor i landsbygdsmiljö, till exempel åtgärdei som vidtas av kvinnor och kvinnliga jordbrukare för främjande och exploatering av jordbrukets produkter samt yrkesmässig omställning eller breddning, åtgärder som skapar arbetstillfällen och ger upphov till social och yrkesmässig integrering, utbildnings- eller stödåtgärder eller utveckling av nätverk för överföring av kunnande och erfarenhet Pilotprojekt inom forskning och teknisk utveckling: De pilot- och demonstrationsprojekt som kan finansieras enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningen erbjuder en gynnsam jordmån för testning av forskningsresultaten i en verklighetsnära omfattning och demonstration av nyskapande systems, metoders eller en produktionsteknikers genomförbarhet. De insatser som har finansierats 1996 har rört exempelvis demonstration av en enkel och effektiv teknik för bearbetning av växtfibrer (sockerrör från Provence och durra) för produktion av spånplattor, genomförbarheten av en ny teknik för utvinning - inom jordbruket - av naturliga aromer ur ricin, eller tillämpning av en teknik som baseras på det nya kvalitetsbegreppet ISO 9000 i landsbygdsföretagen. Spridningsåtgärderna har avsett att ge landsbygdsutvecklingen en synlig identitet (en grafisk symbol), ge ut kartor över landsbygdsutvecklingen och organisera ett seminarium om de ekologiska fördelarna med ett hållbart jordbruk. 2. 4. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 4 i FFU-förordningen (tonfiske med vad/notfartyg, De insatser som har genomförts 1996 har, i enlighet med artikel 4 i FFU-förordningen, bestått av utredningar och pilotprojekt, publikationer, information och tekniskt bistånd. Utredningarna har avsett utvärdering av fiskeflottorna och identifiering av åtgärder som skall vidtas inom tre fiskenäringar i Medelhavet trålfiske och småskaligt fiske), användning av fiskeriprodukter som tagits ur marknaden och effekten av gemenskapens politik för indragning och autonoma kvoter på producentorganisationerna och på beredningsindustrin för fiskeprodukter. Beträffande publikationerna har kommissionen givit ut broschyrer för att sprida kunskap om insatserna till förmån för fisket67, på nytt publicerat rapporten "Vattenbruk och miljön" och handlingarna från konferensen "Musselodling och kustutveckling". Två stora arrangemang som planerats för 1997 har förberetts under året. Det gäller det första euro-marockanska partnerskapsmötet mellan företag inom fiskerisektorn (Partnerskap Casablanca 97 - Fiskeindustri) och en europeisk Lnformationskampanj för att utveckla konsumtionen av produkter från fiske och vattenbruk. Slutligen, när det gäller tekniskt bistånd, har EU-registret över fiskefartyg uppdaterats och finansiering gjorts av utbildningen i det datoriserade systemet "Infosys" för uppföljning och utvärdering av de strukturåtgärder som finansieras av FFU. 66 Meddelande om förslagsinlämning 96/C 284/10, EGT nr C 284, 27. 9. 1996. 67 Se kapitel LTI D. l Information och kommunikation. 82 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell 1-60: Åtgärder finansierade enligt artikel 4 i FFU-förordningen (i ecu) Studier Publikationer Tekniskt bistånd* Totalt * Inklusive pilot- och demonstrationsprojekt Åtaganden 1996 Åtaganden 1994-1996 Betalningar 1996 Betalningar 1994-1996 156. 250 17. 520 2. 585. 741 2. 759. 511 4. 027. 736 79. 908 3. 449. 962 7. 557. 606 867. 213 37. 068 685. 145 1. 589. 426 2. 766. 949 67. 863 1. 022. 906 3. 857. 718 £3 KAPITEL H. ; *':;,. ,. ,. _. ,;, , ;•-. "' <. -. i> * • • * - >/ '%»':$' *•*'*<*')•*. v •" > *4^***:. * ^ -•*" " " i f ; *' * * ^ç. '«tTOGETGENOÄfl^^ ,* >* v*;* ï> KONTROIXEROCHJFlNANSIELliFÖRyAIiTTnNa K* ''. 7$? t v* ?***$&* r >< ¥*;•/ **" ; r*s<*3 SAMORDNING MELLAN DE OUKA FmÄNSll»INGSlrHSTRtJMEKtEN *r's *** '*• ,. ? ' > « • ;. ^ T * "- KOMPLEMENTARITET MED ÖVRIG GEMENSKAPSPOUTÖC Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 85 A. BUDGETGENOMFORANDE AVSEENDE STRUKTURFONDERNA 1. Budgetgenomförande 1996 1. 1. Allmänt budgetgenomförande 1996 Syftet med detta avsnitt är att granska budgetgenomförandet 1996 i dess helhet, d. v. s. de anslag som avser programperioden 1994-1999, men även utnyttjandet av anslag som hänför sig till tidigare perioder. För år 1996 görs en åtskillnad mellan utnyttjandet av nya anslag i budgeten och utnyttjandet av anslag som överförts från föregående år till 1996 års budget. Tabell II-l: Ursprung och utnyttjande av åtagande bemyndiganden 1996 (miljoner ecu) i Ursprungsbudget Omfördelade anslag Tilläggs- och andringsbudget Anslag totalt 19% Återuppforda anslag Överförda anslag Blockerade anslag Disponibla anslag Utnyttjade anslag Utnyttjandegrad Icke utnyttjade anslag Anslag Överförda till 1997 Frigjorda åtaganden som åter gjorts disponibla Anslag som skall återappfores senare år Frigjorda åtaganden ( 1 ) varav 7,16 miljoner ecu blockerade. (2) 26. 480,27 miljoner ecu efter avdrag av de 7,16 miljoner ecu som blockerats. GSR ERUF 11. 883,70 0,00 0,00 11. 883,70 0,00 fX00 0JX) 11. 883,70 11. 862,30 99,8% 21,20 0,00. 21,20 216,30 GSR ESF 7. 145,80 0,00 0,00 7. 145. 80 0,00 4^32 OjOO 7. 130. 12 7. 150,12 100% 0,00 0,00. - 101. 42 | GSR EUGFJ GSR FFIJ 3. 772,00 0,00 0,00 3 772,00 0,00 (MX) OjOO 3. 772,00 3. 772. 00 100% 0,00 0,00. - 51. 73 450,35 0,00 0,00 450,35 0,00 OfiO 0;00_ 430,35 337,19 75% 113. 16 0,00 113,16 126. 34 Gemenskaps- övergångs- Btdrigert- LcLDDR TOTALT Initiativ åtgärder 2. 968,10 0,00 0,00 2. 968,10 0,00 20,42 OJM 2. 988. 52 2. 819,37 94% 169,16 0,00. 169,16 81^61 296,10 0,00 0,00 296,10 0,00 45,88 7J4 341,98 199,36 S8% 142,62 4,65. 142,62 29. 81 bekämpning 0,75 0,00 0,00 0J5 0,00 0j00 OJ» 0/75 0,70 94% 0. 05 0. 00 - - • • ; ; - • • 26. 516,80 0,00 0,00 26. 516,80 0,00 70,63 (I) 7,16 26. 587,43 (2) 26. 141 J4. H% 446,19 4,65. • ; • 3. 23 446,14 610,44 Tabell II-2: Anslags utnyttjande 1996 (exkl överförda medel - miljoner ecu) Budgetposter M a ll MAI 2 Mil 3 Mal 4 Mil 5a jordbruk (utom mil l&5b) Mil Sa jordbruk (i mil 5b) Mil 5a fiske Mil 5b Mil 6 Gemenskapsinitiativ övergångsåtgärder och nyskapande åtgärder Bedrttgeribekimpning F. d. DDR TOTALT DUpcnibla Àugmdm 15. 438,65 2. 726,40 2. 793. 92 271,50 425,83 376,60 156,00 971,50 91. 45 2. 968,10 296,10 0,75 0,00 26. 516,80 anslag (A) lkulnlngar 14. 777,51 1. 664,38 2. 188,25 129. 08 599,84 505,10 148,10 1. 033,80 53,14 2. 115,16 314. 00 0,70 148,69 23. 677,731 Antlagtutnyttjande (B) Augtndm Btlalaliitar Anslag éttrftria till 1917 (Q Biulnlngir Augiadtn 15. 369,13 2. 705,45 2. 793. 92 271. 50 425. 83 376,60 115,03 971. 38 88,65 2. 798,96 161. 05 0,70 0,00 26. 078,20 14. 699. 47 1. 636. 02 2. 188. 25 129,08 388. 87 343,29 86,03 922. 89 51. 14 1. 691. 39 188. 03 0. 45 119,31 22. 444,42 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 4,65 0,00 0,00 4,65 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 29,18 29,18 Àlagandta 69,53 20,95 0,00 0,00 0,00 0,00 40,97 0. 12 2,80 169,14 130,40 0,05 0,00 433,9$ 78. 04 28,36 0,00 0,00 210,97 161,81 62,07 110. 91 2,00 423,77 125,97 0,25 0,00 1. 204,13 Omtmyttjaäi anslog (A)-(BHQ BeUlalagar Sammantaget för alla åtgärder och alla fonder gjorde kommissionen 1996 åtaganden på totalt 26,078 miljarder ecu och betalade ut 22,444 miljarder ecu över anslagen för 1996 (d. v. s. förutom överförda och återuppforda medel). Härtill kommer 63,43 miljoner ecu av medel för vilka åtaganden gjorts föregående år. Detta utnyttjande skall jämföras med ett belopp på 26,517 miljarder ecu (26,587 miljarder inkl. överförda anslag) som är disponibelt för åtagandebemyndiganden och 23,678 miljarder ecu för betalningsbemyndiganden. Sammanlagt 439 miljoner ecu för åtaganden (446 miljoner inkl. överförda medel) och 1,234 miljarder ecu för utbetalningar, d. v. s. 2% resp. 5% av disponibla medel, utnyttjades inte. Av de ej utnyttjade medlen överfördes 4,65 miljoner ecu för åtagandebemyndiganden och 29,18 miljoner ecu för betalningsbemyndiganden till 1997 års budget, och 446,14 miljoner för åtagandebemyndiganden återuppfördes i budgeten. 86 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell II-3: Anslagsutnyttjande 1996 per budgetpost (exkl. frigjorda och överförda medel) Budgetpost Benämning Åtaganden Betalningar tu O w tu tu tu tu B2-100 B2-1000 B2-1001 B2-1002 B2-1003 B2-1004 B2-110 B2-1100 B2-1101 B2-1102 B2-1110 B2-120 B2-1200 B2-1201 B2-1202 B2-1203 B2-130 B2-1300 B2-1301 B2-1302 B2-1303 B2-1304 B2-1305 B2-140 B2-1400 B2-1400 B2-1400 B2-141 B2-1410 B2-1410 B2-1410 B2-1410 B2-1412 B2-1412 B2-1412 B2-1412 GSR GSR Mål 1 Mål 5a (utanför mål 1 och 5b-områden) Mål 5a (inom mål 5b-områdcn) Mål 5b Mål 6 GSR Mall Mål 5a 2. 416. 500. 000 2. 157. 600. 000 425. 830. 000 376. 600. 000 508. 400. 000 44. 670. 000 388. 871. 575 343. 290. 916 455. 173. 295 36. 657. 000 Totalt EUGFJ-U 3. 772. 000. 000 3J81. 592. 786 222. 155. 100 115. 033 372 335. 559. 359 86. 025. 422 0 0 0 0 Mål 6 Sociala åtgärder knutna till påtvingade verksamhctsavbrol Totalt FFU 337. 188. 472 421. 584. 781 Totalt ERUF GSR Mall Mål 2 Mål 5b Mål 6 GSR Mall Mål 2 Mål 3 Mål 4 Mål 5b Mål 6 9. 331. 069. 380' 2. 139. 947. 430 360. 982. 929 30. 500. 000 11. 862. 499. 739 9. 095. 903. 618 1. 149. 818. 694 357. 814. 862 6. 720. 000 10. 610. 257. 173 3. 399. 403. 000 565. 500. 000 2. 793. 917. 000 271. 500. 000 102. 000. 000 13. 480. 000 3. 110. 408. 000 486. 200. 000 2. 188. 250. 174 129. 081. 826 109. 900. 000 7. 760. 000 Totalt ESF 7. 145. 800. 000 6. 031. 600. 000 GEMENSKAPSINITIATIV PESCA (omstrukturering av fiskerisektorn) ESF FFU ERUF Totalt PESCA Interregionalt samarbete ESF EUGFJ-U FFU ERUF ESF EUGFJ-U FFU ERUF Totalt Interreg Totalt PEACE 7. 946. 110 47. 759. 926 78. 251. 000 133. 957. 036 35. 335. 858 31. 256. 000 461. 000 684. 972. 620 752. 025. 478 35. 321. 500 8. 125. 000 0 52. 114. 000 95. 560. 500 2. 854. 655 16. 870. 669 1. 224. 900 20. 950. 224 12. 547. 628 12. 436. 506 230. 500 398. 298. 651 423. 513. 285 17. 660. 750 4. 062. 500 0 19. 956. 500 41. 679. 750 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 87 Budgetpost Benämning Åtaganden Betalningar B2-I42 B2-1420 B2-1420 Sysselsättning och utveckling av mfinskliga resurser ESF ERUF B2-1421 B2-1421 ESF ERUF B2-1422 B2-1422 ESF ERUF B2-1423 B2-1423 ESF ERUF B2-1424 B2-1424 ESF ERUF Totalt NOW Totalt Horizon Totalt Integra Totalt Youthstart Totalt ADAPT B2-143 B2-1430 B2-1430 Industriell omstrukturering ESF ERUF B2-1431 B2-1431 ESF ERUF B2-1432 B2-1432 ESF ERUF B2-1433 B2-1433 ESF ERUF Totalt Rechar Totalt Résider Totalt Konver ToUlt RETEX B2-144 B2-1440 B2-1440 B2-1440 B2-1440 B2-145 B2-1450 B2-1450 B2-146 B2-1460 B2-1460 B2-1460 REGIS (de mest avlägset belägna områdena) ESF EUGFJ-U FFU ERUF URBAN (områden i städer) Totalt REGIS ESF ERUF Totalt URBAN Leader (landsbygdens utveckling) ESF EUGFJ-U ERUF 1. 925. 000 1. 555. 002 3. 480. 002 147. 654. 076 1. 832. 705 149. 486. 781 12. 683. 663 792. 501 13. 476. 164 99. 902. 820 898. 353 100. 801. 173 93. 731. 429 0 93. 731. 429 222. 428. 048 0 222. 428. 048 16. 167. 800 103. 765. 360 119. 933. 160 15. 749. 500 118. 620. 644 134. 370. 144 42. 093. 000 90. 908. 620 133. 001. 620 11. 620. 000 142. 812. 118 154. 432. 118 11. 886. 000 17. 002. 000 800. 000 128. 267. 000 157. 955. 000 27. 063. 500 187. 938. 458 215. 001. 958 56. 068. 962 0 56. 068. 962 86. 962. 641 0 86. 962. 641 8. 083. 900 53. 542. 693 61. 626. 593 8. 894. 750 70. 693. 622 79. 588372 21. 046. 500 74. 024. 226 95. 070. 726 5. 810. 000 61. 996. 767 67. 806. 767 5. 100. 200 7. 027. 000 300. 000 123. 125. 700 135. 552. 900 11. 391. 550 96. 722. 929 108. 114. 479 68. 638. 607 83. 110. 837 99. 926. 948 25. 357. 755 57. 304. 395 50. 944. 274 ToUlt Leader 251. 676. 392 133. 606. 423 Budgetpost Benämning Åtaganden Betalningar Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 B2-147 B2-1470 B2-1470 SME-initiativet ESF ERUF B2-148 B2-1480 B2-1480 B2-1480 B2-1480 2> v. (- X- < i i LU Z C ~ ToUlt SME Reserv för tidigare samt framtida åtgärder ESF ToUlt Tidigare åtgärder (*) EUGFJ-U ERUF RESERV ESF EUGFJ-U FFU ERUF Totalt Gemenskapsinitiativ ÖVRIGA ÅTGÄRDER B2-150 ToUlt Bedrägeribekämpning w CL. •a & fl -* » C "2 B2-180 B2-181 B2-182 B2-183 EUGFJ-U FFU ERUF ESF ToUlt övergångsatgärder och nyskapande åtgärder 14. 540. 000 167. 378. 400 181. 918. 400 5. 315. 000 83. 396. 120 88. 711. 120 752. 100. 428 139. 493. 837 49. 020. 926 1. 858. 342. 875 2. 798. 958. 066 703. 000 703. 000 23. 031. 897 20. 424. 764 80. 666. 861 36. 928. 208 161. 051. 730 45. 623. 082 22. 117. 352 110. 117. 803 177. 858. 237 425. 303. 856 102. 947. 753 17. 401. 169 1. 145. 735. 039 1. 691. 387. 817 453. 350 453. 350 22. 965. 810 8. 788. 863 102. 932. 766 53. 343. 102 188. 030. 541 52. 243. 683 24. 517. 342 196. 699 42. 552. 901 119. 510. 626 B2-190 B2-1900 B2-1900 B2-1900 B2-1900 Strukturåtgärder inom ramen för förordn. (EEG) nr 3575/90 (f. d. DDR) ESF EUGFJ-U FFU ERUF - - - - ToUlt F. d. DDR (*) Betalningar avseende perioden 1989-1993 Tabell II-4: Åtaganden 1996 (exkl. frigjorda och överförda medel - miljoner ecu) TOTALT 2&516J0 26. 078J0 9SJSS 11801,51 7. 934,83 3. 934,53 406,63 0,70 100% Disponibla anslag totalt Utnyttjad* anslag totalt % ERUF ESF EUGFJ FFU övriga % % | 1 M>" -1 10O%\ -1 15. 438,65 15. 369,1 J 100% 5S%\ 30%\ 15%\ 2%\ o%\ -1 9. 331,07 3. 399,40 2416,50 222,16 59% Mil 2 Mål 3 GSR NUI 4 Mil. V Mil 5b NUI 6 GSR toult Gcmcmkap*- hltiativ övergå ngj- åtilnJcr Dodrlgcri- bcUmpning 2726. 40 2. 705,45 99% 1139,95 565,50 2. 793,92 2. 793. 92 100% 271J0 271,50 100% 958,43 917,46 96% 2. 793,92 271,50 802,43 115,03 971,50 971,38 100% 360,98 102. 00 508,40 91,45 «8. 65 97% 30. 50 13. 48 44,67 10% UK 1% 4% 4% OK 23. 251,85 23. 117,49 99% 11. 862,50 7. 145. 80 3. 772,00 337. 19 0. 00 89% 2968,10 2. 79a\96 94% 1. 858,34 752,10 139. 49 49,02 11% 296,10 161,05 54% 80,67 36,93 23,03 20,42 1% 0. 75 0,70 94% 0,70 0% Beträffande programplanering antogs under 1996 de sista SPD och programmen inom gemenskapsinitiativen. Största delen av budgetverksamheten utgjordes därför av genomförandet av de program som beslutades 1994-95. Följaktligen förbättrades takten i genomförandet av åtagandena klart under 1996: den steg från 91% 1995 till 98% av disponibla medel, d. v. s. 26,078 miljarder ecu exkl. överförda och återuppforda medel. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 89 Genomförandet av de olika målen varierar föga mellan fonderna och även inom en och samma fond, med undantag av FFU. Det ligger alltid på eller nära 100%, utom för gemenskapsinitiativen som ännu befinner sig på lanseringsstadiet. Det jämförelsevis svagare anslagsutnyttjandet för FFU (98,66%) har ringa inverkan på den totala nivån, vilket är normalt med hänsyn till anslagsvolymen. Beträffande gemenskapsinitiativen uppgick de totala åtagandena till 2,799 miljarder ecu (exkl. överförda och återuppforda medel), vilket innebär att 169,16 miljoner ecu eller 6% av de disponibla medlen för 1996 inte utnyttjades. Tabell II-5: Utbetalningar 1996 (exkl överförda medel - miljoner ecu) TOTALT % Mål 1 | Mil 1 M113 GSR Mil 4 MilS* M i l» M a li GSR txalt Gtn—ihapa iaM«W OvCT|i»Ç1 i « M <r B*4f«teri- W U a v a i at F. 4. DOR Ditpoalhl* u t k t| totalt Unynj*de n t l ag 'o*»1' % ERUF ESF EUGFJ FFl) övrfca % 13. 677,73 21. 444,41 *4,7f% 11. 901,48 4. 5*2,4» 3431. 02 447,97 0,45 100% 100% 5)% 29% 16% 2% ti% 14. 777. 51 14. (99,47 99% 1. 664 48 1. 636,02 98% 2. 188,25 1. II8J5 100% 129. 08 129,08 100% 1. 253. 04 818,19 65% 1. 149. 82 486. 20 2. 188,25 129. 08 9. 093. 90 3. 110,41 2. 157,60 335. 56 732. 16 86. 03 1. 033. 80 »1149 89%. 337,81 109,90 455,17 53. 14 51,14 96% 6,72 7,76 36. 66 63% 7% 10% 1% 4% 4% 0% 21. 099. 20 20. 44S. 03 97% 10. 610. 26 6. 031,60 3. 381,59 421. 58 0,00 91% 2. 115,16 1. 69149 80% 1. 143. 74 425. 30 102. 95 17. 40 314,00 60% 102. 93 5344 22. 97 8. 79 8% 1% 0. 70 «v4S 65% 0. 45 0% 148. 69 11941 80% 42. 33 3244 24. 52 040 1% Beträffande betainingsbemyndigandena uppgår det totalt utnyttjade beloppet för 1996 till 22,444 miljarder ecu (exkl. överförda medel), d. v. s. 94,8% av disponibla medel (23,678 miljarder). Alltså uppgår det ej utnyttjade beloppet till 1,233 miljard ecu. Det faktum att ett stort antal program redan antagits har medverkat till att förbättra utnyttjandet. När det gäller anslagsutnyttjandet var variationen mellan de olika målen klart större för betainingsbemyndigandena än för åtagandebemyndigandena. För målen 1, 3 och 4 låg utnyttjandet på eller nära 100%. De mål scm har det lägsta utnyttjandet (särskilt mål 5a) svarar emellertid totalt sett för de minsta volymerna. Föregående stycken handlar om utnyttjandet av nya anslag i budgeten för 1996, d. v. s. exkl. överförda medel. De åtagandebemyndigandena som överfördes från 1995 till 1996 och som utnyttjades 1996 svarar för en begränsad volym i jämförelse med det totala budgetutnyttjandet (70,63 miljoner ecu disponibla). De berör ESF (mål 3 - Förenade kungariket) för 4,32 miljoner ecu (utnyttjade till 100%), gemenskapsinitiativen (Employment) för 20,42 miljoner ecu (utnyttjade till 100%), samt nyskapande åtgärder och övergångsåtgärder för 38,31 miljoner ecu (av disponibla 45,88 miljoner ecu). Totalt har under 1996 åtaganden gjorts på 63,04 miljoner ecu av överförda eller återuppforda medel (utnyttjande 89%). Utbetalningar från överförda medel berör endast ESF och mål 3 (Förenade kungariket), och omfattar 4,32 miljoner ecu (100% utnyttjande). a 90 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Tabell II-6: Utbetalningar 1996 avseende åtgärder från tiden före den andra programperioden (inkl överförda medel - miljoner ecu) ERUF 861,93 460,21 ESF 138. 87 138,35 52,24 (i) 45,89 7,48 19,80 12,94 42,55 (l) 90,23 225,53 4,08 29. 36 31. 45 16,64 20,23 0,13 Mål 1 EUGFJ 116,79 116,78 24,52 (i) 7,71 5,67 0,97 7^8 66. 15 3,46 0,72 Fillie 24. 30 ''3. 92 0,17 Toult 1. 141. 88 739,27 0,17 0,25 (i) 3,47 2,42 2,88 0,64 7,29 0,03 5. 35 1,41 119,57(1 101,41 279,51 15,41 37. 59 124. 70 0,03 38,39 22,36 0,13 < 1994 1989-1993 B DK D EL E F IRL I L NL P UK Gemenskapen ERUF Mål 2 ESF Totalt EUGFJ Mål 5a Fiakc Totalt Mål 3 ESF 202. 24 202. 24 0,11 19,84 111. 91 125,51 125,51 0. 37 1,41 23,07 13. 52 53,00 13,61 36,00 11,73 30,05 31,33 31,33 0,03 1. 41 19,81 1,18 5,39 3,52 94. 18 94. 18 0. 34 3,26 13. 52 51,82 8. 22 8. 21 8,81 36f16 36,16 1,20 3,74 0,98 6,11 22,97 0,02 3,99 3. 99 0,29 0. 33 0,59 1. 47 40,15 40. 15 1,50 4. 07 1,57 6,11 24,44 0. 02 2,46 8,81 4,32 1,14 EUGFJ 55,97 55,98 Mål 5b ESF 19. 32 19,32 0,38 1,52 7,58 ERUF 21,75 21,75 2,42 4,65 1,10 13,15 < 1994 1989-1993 B DK D EL E F IRL 1 L NL P UK Gemenskapen+B14 (1) Inklusive C d. DDR (budgetpost B2-1900) (2) Inga betalningar har skett inom ramen fbr mål 4. 0,34 7. 77 1,09 0,43 0,64 13. 54 3,26 19,39 19,72 0,06 Totalt 97. 03 97,04 0,38 2,61 34,27 6,03 31,81 20,81 0,43 0,64 0,06 ERUF 110. 12 110,12 0,41 6. 66 13. 48 8,47 16,28 15,00 10,67 3,58 1,97 24,17 2,81 6,62 GtiaeDskaptinitiativ EUGFJ ESF Totalt 45. 62 45,62 0,72 1,26 10. 29 7. 65 10. 32 8,40 0,39 3,37 0. 17 2,36 0,70 22. 12 22,12 0,04 0. 35 13,05 4,46 0,67 0,06 2,82 0,67 177. 86 177,86 1,17 1,26 16. 95 21,48 31,83 29,14 16,05 14,10 3. 58 2. 14 29,35 4. 18 6,62 ERUF 1087^7 686,25 0,75 1,10 65,62 103. 71 249,94 76,83 44,36 50,34 4. 01 10. 18 40,81 31,84 6,76 ESF 437,38 436,87 1,13 4,30 109,76 7,65 168,46 24,83 0,39 65,64 34. 39 15. 30 5,02 Totalt (2) EUGFJ Fbke 231,04 231,04 U4 3,74 39,04 8,06 21,98 30,93. 8,25 108,90 0,02 6,28 2,60 28. 29 27,91 0. 47 0,33 0,84 3,47 2,42 2,88 0,64 8,76 0,03 5,35 2. 73 Totalt 1. 784,68 1482,07 W9 9,46 215,26 122. 89 442. 81 135,46 53,64 233,65 4,02 44,60 67,74 42O0 6,76 En ej oväsentlig volym utbetalningar har likaså verkställts för åtgärder som beslutats före 1994, och som alltså avser den första programperioden 1989-1993, ibland ännu tidigare. Sammanlagt rör det sig om 1,785 miljard ecu (eller 7% av samtliga utbetalningar som verkställdes 1996), varav 1,382 miljard (77%>) gällde åtaganden från perioden 1989-1993. Detta är utbetalningar som normalt skulle ha gjorts i samband med att åtgärder från den första perioden avslutades. Om man utgår från att åtagandena för dessa åtgärder skulle vara verkställda före slutet av 1993 (om inte programmen eventuellt förlängts), hade medlemsstaterna i allmänhet en tidsram på två år, d. v. s. t. o. m. den 31 december 1995, för att verkställa utbetalningarna till de slutliga mottagarna, och ytterligare sex månader, eller senast t. o. m. den 30 juni 1996, för att sända in verifikationer på utgifterna till kommissionen. Dessa utbetalningar från kommissionen under 1996 avspeglar alltså avslutandet av program från den första programperioden. Beträffande ERUF avslutades under budgetåret 1996 796 stöd från perioden före reformen av strukturfonderna 1988, ofta genom rutinmässig tillämpning av artikel 12 i förordning (EEG) nr 4254/88. Detta avslutande av stöd medförde utbetalningar av återstående belopp som totalt uppgick till 401,7 miljoner ecu, varav 378 miljoner till Italien (645 ärenden), 12 miljoner till Förenade kungariket (97 ärenden), 10 miljoner till Grekland (22 ärenden) och 2 miljoner till övriga medlemsstater (32 ärenden). För perioden 1989-1993 har c:a 170 stöd avslutats under 1996, för vilka de återstående belopp som utbetalats 1996 uppgår till totalt 535 miljoner ecu, varav 241 miljoner till Spanien, 91 miljoner till Grekland, 44 miljoner till Irland, 42 miljoner till Italien, 40 miljoner till Portugal och 77 miljoner ecu till de övriga medlemsstaterna. Beträffande ESF avser dessa utbetalningar nästan helt den första programperioden och utgör ytterligare ett steg mot en avslutning av de berörda programmen (för vissa har en förlängning beslutats). Program från tiden före denna första period finns i Italien och Portugal. För EUGFJ uppgår de utbetalningar som verkställdes 1996 efter åtaganden om stöd för programperioden 1989-1993 till 231,17 miljoner ecu. Det bör framhållas att medlemsstaterna i viss mån släpar efter med sina ansökningar om utbetalning av resterande belopp. Vid utgången av 1996 var för samtliga mål ett belopp på 83,1 miljoner ecu oavslutat i brist på ansökningar från vissa medlemsstaters sida, däribland Portugal och Frankrike för mål 1 samt Frankrike och Italien för mål 5b. Beträffande fisket omfattar Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 91 dessa utbetalningar medel som behövs för att reglera åtaganden avseende strukturåtgärder som beslutades innan FFU trädde i kraft [förordningar (EEG) nr 4028/86 och nr 4042/89]. Tabell II-7: Outnyttjade anslag per den 31 december 1996 (miljoner ecu) Mall M i ll Mil 3 Mil 4 Mål Sa Mål 5b Mil 6 imtganiem VtatUnét iOmUtnttHtmU (A+B*Q Utatéeitdt nmahgemltH(A) åmpnéai Utatienée åmganétn 1994-1995 nuaUgtn m Utatèenat émgandtm rt ansltgtmjtre 1994 (Q 14. 11044 8. 874. 49 2. 888,97 2. 053. 08 363. 79 8. 145,64 5. 180. 91 143343 1. 516. 68 114. 82 3. 11444 1. 98444 752. 55 271. 41 106. 34 1. 920. 15 1. 70943 80340 264,99 142. 63 ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU ERUF ESF EUGFJ FFU 3. 686,70 3. 149,64 537. 06 24IS47 1. 85643 35944 «63. 61 747,65 115. 96 60741 545. 66 61,83 2. 064. 61 31747 1. 06449 2. 064. 62 31747 1. 40(40 223,19 1. 408. 50 223. 19 45446 94,18 454. 56 94,18 20146 0,00 201. 56 0,00 852. 03 212. 56 66049 581. 91 78. 48 30148 18143 120. 65 10242 88. 89 13,43 100. 47 45. 91 21. 97 31. 88 0. 72 68,10 30. 50 5,72 31. 88 0,00 3147 15. 41 1645 0. 00 0. 72 0,00 96143 381. 07 125. 94 454. 52 48640 145,76 5842 28242 18648 107,44 32. 94 45. 90 288,95 127. 87 34. 79 12649 GSR totalt 2247342 12. 451. 12 5. 955. 93 3. 39141 577. 07 13407,71 7. 21341 3488. 10 2412. 79 19340 5. 047,41 1834. 74 1. 466. 43 49845 227. 70 41204C 2. 38246 1. 101. 40 480. 17 156. 06 GcaMukapt- taltUttv Overtia p- å t i l n kr F. tLDDR 3. 7664» 36644 13149 bcUatpalm 040 Tatalttlatri •v 19*4 76 610. 41 % 100% 1. 47147 118,03 0,00 047 14. 99747 56% 1476^6 7946 04» 003 6J03. 17 24% 718,76 169,05 13149 0. 00 5. 13940 19% Den ökning av de disponibla anslagen för åtagandebemyndigandena som skett som en följd av besluten i Edinburgh och överföringarna från 1995, och det ofullständiga genomförandet av utbetalningarna inverkar på storleken på de åtagandebemyndigandena som återstod att reglera vid årets utgång. Regleringens omfattning har emellertid förbättrats. Under 1996 var den 56% mot 46% 1995. Två faktorer samverkar härtill: regleringen av åtaganden för det löpande budgetåret, och regleringen av anslag för vilka åtaganden gjorts under tidigare år. De medel som återstod att betala ut och som hänförde sig till den första programperioden (1989-1993) utgjorde 19% av de outnyttjade medlen vid slutet av 1996, medan de svarade för en tredjedel av de outnyttjade medlen vid slutet av 1995. Denna minskning beror på att ett mycket stort antal program avslutades under 1996. Sålunda har 85% av de medel för vilka åtaganden gjordes 1992 och 1993, för alla mål och alla fonder sammantaget, redan utbetalats. Beträffande ERUF hade avslutandet ett mycket påtagligt resultat: under budgetåret 1996 minskade de åtaganden som ERUF gjort före 1994, och som återstod att reglera, från 4,465 till 2,913 miljarder ecu. Beträffande respektive fonds relativa andel av de totala anslag som återstod att reglera vid utgången av 1996 svarade ERUF för 55,6%, ESF för 26,6%, EUGFJ för 15,2% och FFU för 2,6%. Siffrorna skiljer sig något från 1995 års (ERUF 56%, ESF 27%, EUGFJ 13% och FFU 4%), och med undantag av EUGFJ kan man alltså konstatera en förbättring av utbetalningstakten. Tabell II-8: Utvecklingen av outnyttjade anslag (miljoner ecu) (Löpande priser) Utestående åtaganden totalt (A+B+Q Förändring under året Utestående åtaganden av årets anslag (A) Förändring under året Utestående åtaganden av anslagen 1994 (B) Förändring under året Utestående åtaganden av anslagen före 1994 (C) FörtLndring under året Totalt slutet av 1996 26. 640,43 % 100% Totalt slutet av 1995 23. 529,46 14. 997,37 6. 503,17 5. 139,90 + 13% 56% +25% 24% +68% 19% -33% 12. 030,77 3. 880,02 7. 618,68 % 100% +22% 51% +34% 16% - 32% -26% ToUlt slutet av 1994 19324,88 % 100% 9. 009,96 - 10315,10 - 47% - 0% - 53% - 92 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 1. 2. Genomförande för de enskilda fonderna 1996 avseende programperioden 1994-1999 Syftet med detta avsnitt är att granska utnyttjandet av de anslag som avser perioden 1994-1999, förutom den del av genomförandet som avser tidigare åtgärder. Tabell II-9: Genomförande 1996 avseende perioden 1994-1999 (inkl. frigjorda, överförda och återuppforda medel - miljoner ecu) Disponibelt 1996(1) 26744,66 ÅTAGANDEN GSR Mall 15369,11 Mäl 2 2. 668,28 Mål 3 2. 793,92 Mäl 4 Mål 5aA M&l 5aP 271,50 802y43 112,27 MAI 5b 971,38 Mål 6 88,65 122,69 2. 040,97 1. 590. 01 4. 614,84 296,95 1. 181. 34 2. 038,70 4,80 4,96 2. 967,96 78,44 22,78 379,07 377,18 655,77 214,02 -1,47 99,14 11,40 21,32 94,80 42,00 512,62. 239,91 421,59. 149,87 3,40 152,23 65,69. 34,99 505,88 810,63 1. 076,80 11,75 7,00 26,61. 49,54 91,68. 38,28 0,37 - -. 8,77 37,50 - 26,80 22,08 191,84. 25,00 220,66. 131,69 4,31 9,05 75,94. 53,32 26,50 15. 23. 20,42 23,28 12,77 19,89 0,00 0,00 0,00 6. 36 0,00 0. 00 29. 55. 6,86 3,73 187,71 172,30 335,91 33,59 0,00 15. 56 51,62 16,27 64,91 82. 93. 77,18 11,47 Totalt 23. 077,54 88% 361,76 120,87 3. 351,59 1. 590,01 5. 498,67 2. 022,55 1. 181,34 2. 606,15 6,62 287. 14 209,61 2. 967,96 211,86 140,37 2. 521,03 GenomfOrande Totalt (1) 22. 260,26 Mäl 1 13. 671,00 Mäl 2 1. 510,51 Mäl 3 1. 990,34 Betalningar GSR Mäl 4 Mäl 5&A Mäl 5aP Mäl 5b Mäl 6 129,08 696fiQ 80,58 825,72 51,14 91. 77 2. 094,42 1. 646,08 3. 817. 12 251,21 900. 76 1. 926,12 11,84 12,61 2. 434. 57 20,69 3,67 182,75 159,26 412,16 95,08 0,29 39,29 11. 59 14,24 81,91 40,96 287,50. 272,12 402,88. 102,44 336 124. 62 71,77. 21,10 484,50 571. 49 581. 69 5,91 7,68 8,70. 10,02 49,62. 19,14 0,25 - 3,51. 5,50 18,75 - 42,59 22,07 177,34. 28. 74 206,89. 41. 08 5,21 6. 49 77. 13. 26. 60 27,86 34,01. 16,50 - 3,88 32,74 - 11. 93 0,00 6,46 0. 80 0,00 0,00 8,27. 3,47 0,14 212,57 124,40 300,20 31,15 0,00 12. 70 39. 34 7,67 22. 64 71. 44. 42,12 9. 02 Gemen akap»- inhiariv 2415,98 11% 58,04 56. 44 357. 42 129,29 256,26 295. 79 37,83 316. 55 0,86 23. 37 46,62 191. 13 44,71 40,28 223,85 737. 55 Geni en «kåpa- Initiativ 1-513,22 7% 26. 41 13,54 225,89 49,35 184,75 141. 60 20,45 156,95 0,46 6. 81 16. 49 102,10 15,36 11. 77 123,05 418. 26 Totalt a) 25. 893,52 99% 419,80 177,30 3. 709,01 1. 719,30 5. 754,93 2. 318. 34 1. 219,18 2. 922,70 7,47 310,51 256. 23 3. 159,10 256,57 180,65 2. 744,87 737,55 Totalt (2) 20. 467,59 92% 289,26 88,05 3193. 05 1695,43 4629,14 1764,56 921. 21 2383. 90 9. 57 208. 20 233. 24 2536,67 132,57 90,04 1874,44 418,26 Totalt 18. 954J7 85% 262. 85 74,52 2. 967,17 1. 646,08 4. 444. 39 1. 622,96 900,76 2. 226,95 9. 11 201. 38 216. 75 2. 434. 57 117,22 78,27 1. 751. 40 Totalt V. (2)/(l) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Gemenskapen Totalt %(2)/(l) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Gemenskapen Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 93 ERUF Tabell 11-10: ERUF: Genomförande 1996 avseende perioden 1994-1999 finkL frigjorda, överförda och återuppforda medel - miljoner ecu) Mäl 1 Mäl 2 Mäl 5b Mäl 6 Gemenskapsinitiativ Totalt Disponibelt 1996(1) 9. 33 UO 2. 160,90 361,10 30,50 1. 901,30 13. 785,00 B DK D EL E F IRL 1 L NL A P FIN S UK Gemenskapen ÅTAGANDEN GSR Mil 5b Mil 6 Mil 2 2. 102,78 360,98 30,50 61,50 19,70 284,84 0,00 0,00 72,65 245,32 587,77 37,33 127,16 177,12 -1,47 77,02 7,62 21,32 0,00 622,03 0,00 0,00 2,09 8,33 15,16 34,09 64,17 30,50 0,00 Totalt 9. 331,05 2. 102,78 360,98 30,50 11. 825,31 135,75 19,70 1. 254,84 1. 157,34 3. 039,37 847,75 591,86 1. 817,34 -1. 47 79. 12 15,95 1. 833,28 66,98 34,09 933,42 M i ll 9. 331,05 - 74,25 897,35 1. 157,34 2. 756,72 132,82 591,86 1. 640,22 0,00 0,00 1. 833,28 247,21 Gemenskaps initiativ 1. 859,14 1. 859,14 5,33 10,82 209,57 84,17 154,50 156,25 7,01 146,66 0,25 15,79 26,46 151,32 22,63 27,67 103,63 737,09 Mäl 1 Mäl 2 Mäl 5b Mäl 6 Gemenskapsinitiativ Totalt Genomförande Totalt (1) 9. 138,46 1. 149,82 357,81 6,72 1. 145,74 11. 798,55 Mil 1 8. 270,43 Mil 2 1. 055,64 Betalningar GSR Mil 5b Mil 6 336,07 6,72 B DK D EL E F IRL 1 L NL A P FIN S UK Gemenskapen 59,99 1. 213,40 1. 243,11 1. 799,52 113,43 336,09 1. 644,14 8,00 5,99 1. 569,29 277,47 10,02 2,11 126,34 0,00 0,00 99,21 46,39 34536 33,49 117,63 69,33 0,00 21,01 7,47 14,24 0,00 41337 0,00 0,00 5,03 11,17 4,46 11,71 53,36 6,72 0,00 | Gemenskaps- Totalt 1 8. 270,430 1. 055,641 336,071 6,720 -J 9. 668,86g 70,01| 2,111 1. 438,950 1. 243,1 il 1. 879,40l 576,421 336,091 1. 713,471 O. Ool 34. 04J 24,631 1. 569,291 25. 42J l l , 7 ll 744,200 -| initiativ 1. 035,62 1. 035,62 8,39 1,74 131,28 33,76 119,47 70,10 1,71 72,94 0,29 3,31 9,61 88,63 7,42 8,30 60,41 418,26 % (2)/(l) 100% 97% 100% 100% 98% 99% - % (2)/(D 91% 92% 94% 100% 90% 91% - Totalt (2) 9331,05 2. 102,78 360,98 3 0 ^0 1. 859,14 13. 684,45 141,08 30,52 1. 464,41 1. 241. 51 3. 193,87 1. 004,00 598,87 1. 964,00 -1,22 94,90 42,41 1. 984,60 89,61 61,75 1. 037,04 737,09 Totalt (2) 8. 270,43 1. 055,64 336,07 6,72 1. 035,62 10. 704,48 78,41 3,85 1. 570,24 1. 276,87 1. 998,87 646,52 337,80 1. 786,41 0,29 37,35 34,24 1. 657,92 32,83 20,01 804,61 418,26 Under budgetåret 1996 var det totala medelsutnyttjandet för ERUF:s del mycket högt, 99% av anslaget för åtagandebemyndiganden och 96,8% av anslaget för betalningsbemyndiganden. Ingen överföring mellan kapitel var nödvändig. Den anslagstilldelning som uppförts i budgeten visade sig motsvara de totala behoven av finansiering under resp. kapitel. Beträffande genomförandet av GSR/SPD visade sig åtgärderna inom mål 1 även under detta budgetår vara de mest dynamiska ifråga om att absorbera medel. Motsvarande budgetpost (B2-1200) måste förstärkas med 115,3 miljoner ecu för åtagandebemyndiganden och med 700 miljoner ecu för utbetalningar genom överföringar från andra mål. För mål 2 var 1996 ett speciellt år eftersom det var det sista året i den första programfasen 1994-1996 som fastställts för detta mål. Med avseende på budgeten innebar detta ett krav att ingå åtaganden för detta stöd i sin helhet före utgången av 1996. Detta förklarar varför budgetposten för mål 2 (B2-1201) måste förstärkas med 162,5 miljoner ecu till åtagandebemyndiganden. Å andra sidan avstod denna budgetpost 584,5 miljoner ecu från 94 Åt to/ute årsrapporten - Strukturfonderna 1996 betalningsbemyndiganden till mål 1. Dessutom frigjordes, efter beslut om minskning av medverkan till vissa stöd inom mål 2, ett åtagande för ett belopp om 37 miljoner ecu som ingicks under budgetåren 1994 och 1995. Beträffande mål 5b har 223,5 miljoner ecu i åtagandebemyndiganden och 80,7 miljoner i betalningsbemyndiganden överförts till andra mål, medan inget åtagande och ingen utbetalning gjordes under 1996 när det gäller Italien, Belgien, Danmark och Luxemburg. Allmänt sett finns det svårigheter med finansieringen från medlemsstaterna när det gäller genomförandet av detta mål. Likaså har för mål 6 54,3 miljoner ecu från åtagandebemyndiganden och 34,8 miljoner ecu från betalningsbemyndiganden överförts till andra poster. Det kan särskilt noteras att Sverige varken gjort några åtaganden eller utbetalningar. till skillnader Beträffande gemenskapsinitiativen totalt sett har anslagsutnyttjandet för ERUF (kapitel B2-14) stigit till 97,8% för åtagandebemyndiganden och 79,8% för betalningsbemyndiganden. Under budgetåret har den ursprungliga anslagstilldelningen till ERUF totalt sett upprätthållits (7,4 miljoner ecu från åtagandebemyndiganden och 8 miljoner från betalningsbemyndiganden har avståtts till andra fonder). Betydande överflyttningar av medel mellan initiativ har emellertid varit nödvändiga som en anpassning gäller åtagandebemyndiganden, initiativen PESCA, Interreg, REGIS och URBAN förstärkas med medel som avförts från andra initiativ. Den totala volymen av medel till ERUF som överfördes mellan gemenskapsinitiativen uppgick till 276,4 miljoner ecu, varav 127,8 miljoner enbart för initiativet Interreg. F. ö. har en betydande del av åtagandena (730,7 miljoner ecu) genomförts som en följd av att nya program antagits. Detta är bl. a. fallet för de tre nya medlemsstaterna, men även andra program för vilka kommissionens godkännande försenats. Dessutom har de första besluten om beviljande av stöd från den finansiella reserven för gemenskapsinitiativen tagits under 1996. De belopp för vilka åtaganden gjorts för detta ändamål har emellertid varit blygsamma. absorptionstakten. Följaktligen måste, när det i från 52,5% (artikel B2-182) stigit Beträffande övergångsåtgärder och nyskapande åtgärder slutligen har takten i utnyttjandet av medel till ERUF till 72,8% för betalningsbemyndiganden. De åtgärder som vidtagits av kommissionen med tillämpning av artiklarna 7 och 10 i ERUF-förordningen och artikel 16 i samordnings förordningen för strukturfonderna har finansierats med dessa medel. Tillämpningen av de nya förfaranden som antogs av kommissionen 1995 för antagande av pilotprojekt enligt artikel 101 har stött på oväntade svårigheter som har tagit sig uttryck i förseningar i godkännande av projekt med åtföljande långsam takt i genomförandet av åtagandebemyndiganden. Denna försening kommer att inhämtas under 1997 och 1998. för åtagandebemyndiganden Se kapitel I. B. 2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 95 ESF Tabell 11-11: ESF: Genomförande 1996 avseende perioden 1994-1999 (inkl frigjorda, överförda och återuppforda medel - miljoner ecu) Totalt 3399,40 56530 1793,92 27130 102. 00 13,48 7. 145,80 Gemenskaps initiativ 76933 769331 % 100% 100% 100% 100% 100% 100% 89% 99% Totalt Q) 3399,40 56530 2. 7933*2 27130 102,00 13,48 76933 7. 91533 213,14 89,89 1399,99 146,01 1. 690,41 792. 44 348,81 540,13 438 177,61 91,30 75933 63,08 51,32 1347,50 Gemenskaps initiativ Totalt 3. 023,79 454,87 1. 99034 129,08 90,58 7. 76J 5. 696,41 % JMIL 96% 94% 91% 100% 82% 100% 89% 93% Mål 1 Mål 2 Mål 3 Mal 4 Mäl 5b Mäl 6 Gemenskapsinitiativ ToUlt Disponibelt 1996(1) 1399,40 565,50 2. 798. 20 271,50 102,00 13,50 861,701 8. 011,8of Mill 3399,40 0,00 40,44 609. 47 116,74 1. 160,33 82,80 321,20 171,47 0. 00 0,00 73730 159,46 Mil 2 Mil 3 ÅTAGANDEN GSR Mil 4 Mil 5b Mil 6 565,50 2. 793,92 27130 102,00 13,48 16,94 3,08 94,23 94,80 42,00 512,62 131,86 68,00 239,91 42139 36,90 22,12 3,77 149,87 3. 40 152,23 65,69 0,00 0,00 18839 34,99 0,00 1. 076,80 11, 7. 00 26,6 49,54 91,68 38,28 037 0,00 0,00 8,77 37,50 2. 71 0,00 15,39 9,28 28,41 0,42 0,00 0. 25 13,85 1,11 12. 83 17,76 13,48 Mil 2 Mal 3 Betalningar GSR M il 4 Mil 5b Mål 6 454,8 1. 99034 129,08 5,9 7,68 8,70 10,02 49,62 19,14 0,25 0,00 331 530 18,75 90,58 2,07 0,14 11,46 6,24 37,01 0,27 0,00 038 12,96 0,08 439 15,38 7,76 7,76 28. 27 458,46 120,43 1230. 17 77,94 306,01 I2234 0,00 131 524,72 153,95 10,6 13 56,40 112,8 66,80 25,7 0,29 18,28 4,12 0,00 0,00 158,11 81,91 40. 96 28730 272. 12 402,88 102,44 336 124,62 71,77 21,10 0,00 581,69 Ge no mfö rande lotah (1) 3 M i ll 3. 023,79 3. 162, 486,20 2,19237 129,08 109,90 7,76 42530 6313,47 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Mål i Mål 2 Mål 3 Mål 4 Mål 5b Mål 6 Gemenskapsinitiativ Totalt B DK D EL E F IRL 1 L NL A P FIN S UK För att beakta framstegstakten på fältet har de medel som är disponibla för ESF under 1996 (såväl åtaganden som utbetalningar) omfördelats inom kapitlet. Denna ombalansering ha gjort det möjligt att genomföra åtagandena nästan fullständigt och utbetalningarna till 93%, medan genomförandet under 1995 motsvarade 76% för åtagandebemyndiganden och 81% för betalningsbemyndiganden. Detta resultat har uppnåtts tack vare ett nära samarbete med medlemsstaterna, genom att ett prognossystem införts som kommer att bibehållas i framtiden. Beträffande läget per mål, kan det bedömas att när det gäller mål 1, Portugal och, i mera begränsad omfattnirig Förenade kungariket, kommer att kompensera de klena resultat som nåtts i Grekland och Italien. För mål 2 uppväger genomförandet i Spanien och Tyskland de långsamma framstegen för de franska, italienska och brittiska SPD. Läget beträffande mål 3 utmärks av goda framsteg på fältet i Tyskland och Förenade kungariket, medan samtliga medlemsstater har en viss eftersläpning när det gäller mål 4 och 5b. För mål 6 uppvisar Sverige en viss eftersläpning i genomförandet. Gemenskapsinitiativen har varit föremål för vissa överföringar under budgetåret för att anpassas till omprogrammeringen av ett flertal program beroende på förseningar vid igångsättningen 1994 och på att motsvarande belopp införts i reserven. Totalt sett utnyttjades anslagen för ESF från kapitel B2-14 96 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 till 89% för åtaganden och 81% för utbetalningar. Inom budgetposten B2-142 var utnyttjandegraden 96% resp. 91%. För initiativet Employment uppgick genomförandet till nästan 100% såväl för åtaganden som utbetalningar, och för ADAPT var det 92% för åtaganden och 80% för utbetalningar. Den relativt låga takten i utbetalningarna förklaras av att programmen antogs sent, och av krav på datorisering som är specifika för ESF. EUGFJ Tabell 11-12: EUGFJ: Genomförande 1996 avseende perioden 1994-1999 (inkl. frigjorda, överförda och återuppforda medel - miljoner ecu) Mäl 1 Mål 5a Mål 5b Mål 6 Gemenskapsinitiativ Totalt Disponibelt 1996 (1) 2. 416,50 802,40 508,40 44,70 173,60 3. 945,60 ÅTAGANDEN GSR Mål 5b Mål 6 M a ll 2. 416,50 Mål 5a 802,43 508,40 44,67 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 8,00 506. 65 315,93 539,48 81,33 260,07 227,01 4,80 4,96 377,03 91,24 26,80 22,08 191,84 4,16 3,73 99,68 25,00 220,66 125,69 180,33 131,69 4,31 9,05 75,94 53,32 26,50 15. 23 33,17 0,00 13,21 29,45 0,00 17,99 1,00 33,20 11,47 Mål 1 Mål 5a Mål 5b Mål 6 Gemenskapsinitiativ Totalt Genomförande totalt (1) 2. 182,12 732,16 455,17 36,66 102,95 3. 509,06 M a ll 2. 065,33 Mål 5a 696,00 Betalningar GSR Mål 5b Mål 6 399,07 36,66 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN s UK 3,50 407. 41 272,89 557,96 59. 84 250,24 140. 42 3,84 5,11 315,48 48,64 42,59 22,07 177. 34 28,74 206,89 41,08 5,21 6,49 77,13 26,60 27,86 34,01 1,40 0,00 101,90 84,67 145,57 30,89 0,00 7,28 15,20 3,13 6,34 2,70 27,64 9,02 Totalt 2. 416,50 802,43 508,40 44,67 3. 772,00 38,96 25,81 798,17 315,93 690,17 482,32 260,07 391,87 4,31 27,06 110,35 377,03 86,52 55,96 107,47 Totalt 2. 065,33 696,00 399,07 36,66 3. 197,06 47,49 22,07 686,66 272,89 671,37 412,29 250,24 212,38 5,21 17,61 97,44 315,48 57,36 43,22 85,35 Gemenskaps initiativ Totalt (2) % (2y(i) 100% 100% 100% 100% 80% 99% - 2. 416,50 802,43 508,40 44,67 139,48 3. 911,48 43,48 29,07 804,34 327,76 692,44 521,10 260,07 418,57 4,31 27,06 122,53 377,92 101,83 65. 40 115,59 139,48 139,48 4,52 3,27 6,17 11,83 2,27 38. 78 0,00 26,70 0,00 0. 00 12,17 0,88 15,31 9,44 8. 13 Gemenskaps initiativ Totalt (2) % (2y(i) 95% 95% 88% 100% 79% 93% - 2. 065,33 696,00 399,07 36,66 80,83 3. 277,89 49,49 23,05 698,22 278,81 679. 08 434,52 250,24 224,48 5. 21 17,61 101,12 317. 71 61,96 45. 73 90,67 80,83 80,83 1,99 0,98 11. 57 5,91 7,71 22,23 0,00 12,10 0,00 0,00 3,68 2,23 4,59 2,52 5,33 Liksom för de andra fonderna måste de belopp som i budgeten uppförts för EUGFJ justeras under 1996 mot bakgrund av beslut om godkännande av nya program, bl. a. för stöd till de nya medlemsstaterna och till Leader. Dessa justeringar ledde till överföringar av medel inom kapitel B2- 10 (GSR/SPD). Beträffande åtagandebemyndiganden är utnyttjandegraden 99% av disponibla medel eller 100% för GSR/SPD men 80% för gemenskapsinitiativen. För dessa gjordes ett betydande antal Leader Il-program "i ett block" under 1995, vilket medfört att de inte utnyttjat något åtagande under 1996. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 97 När det gäller betalningsbemyndiganden var utnyttjandegraden 95% av disponibla medel eller 95% för GSR och 92% för gemenskapsinitiativen. Vad gäller speciellt GSR/SPD utnyttjades disponibla medel till 100% endast för mål 1 och 6. Underutnyttjandet av medel för mål 5a (91%) kan i huvudsak tillskrivas frånvaron av ansökningar om förskott på stöd enligt förordning (EEG) nr 2328/91. Underutnyttjandet av medel för mål 5b (79%) beror på en viss eftersläpning i ansökningarna om utbetalningar för programmen FFU Tabell 11-13: FFU: Genomförande 1996 avseende perioden 1994-1999 (inkl frigjorda, överförda och återuppforda medel - miljoner ecu) ÅTAGANDEN GSR Mål 1 Mål 5a Mål 6 Totalt Gemenskaps initiativ Mål 1 Mål 5a Mål 6 Gemenskapsinitiativ Totalt Disponibelt 1996 (1) 291,60 156,00 2,80 52,00 502,40 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Gemenskapen 222,16 112,27 0,00 0,00 27,50 0,00 158,32 0,00 8,21 0,00 0,00 20,15 7,97 20,42 23,28 12,77 19,89 0,00 0,00 0,00 6,36 0,00 0,00 0,00 29,55 0,00 0,00 222,16 112,27 0,00 334,43 20,42 23,28 40,27 0,00 178,21 0,00 8,21 0,00 0,00 6,36 0,00 20,15 0,00 0,00 37,52. % (2)/(l) 76% 72% 0% 92% ' 76% - Totalt (2) 222,16 112,27 47,83 382,26 22,09 27,82 40,27 4,03 178,21 0,80 11,42 47,83 47,83 1,67 4,54 4,03 0,80 3,21 4,57 10,93 17,10 2,05 2,18 7,22 0,46 37,25 2,05 2,18 44,74 0,46 Mål 1 Mål 5a Mål 6 Gemenskapsinitiativ Totalt Genomförande totalt (1) 335,76 86,03 0,00 17,40 439,18 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Gemenskapen Betalningar GSR Mål 1 Mål 5a Mål 6 Totalt Gemenskaps initiativ 311,46 0,00 15,14 9,65 229,47 0,00 8,43 19,23 0,00 25,08 4,45 80,58 16,50 0,00 3,88 32,74 0,00 11,93 6,46 0,80 0,00 0,00 8,27 0,00 0,00 0,00 311,46 80,58 0,00 392,04 16,50 0,00 19,03 9,65 262,21 0,00 8,43 31,16 0,00 6,46 0,80 25,08 0,00 0,00 12,72 17,09 17,09 0,44 0,82 0,31 5,93 0,84 1,14 4,28 0,62 0,66 2,08 % (2V(D 93% 94% 98% 93% - Totalt (2) 311,46 80,58 0,00 17,09 409,13 16,93 0,82 19,03 9,96 262,21 5,93 9,26 31,16 7,60 0,80 29,36 0,62 0,66 14,80 98 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 Under 1996 kunde åtaganden för 113 miljoner ecu, d. v. s. 25% av medelstilldelningen till FFU, inte göras beroende på förseningar i genomförandet av vissa program (särskilt i Italien och Frankrike). Utbetalningar till ett belopp av 123 miljoner ecu eller 23% av arislagstilldelningen, kunde inte göras av samma skäl. 2. Budgetgenomförande avseende programperioden 1994-1999 2. 1. Budgetgenomförande totalt 1994-1996 Tabell 11-14: Budgetgenomförande 1994 - 1996 avseende perioden 1994-1999 (inkl. frigjorda, överförda och återuppforda medel 1995 - miljoner ecu) Totalt (b) 60. 871,69 85% 699,58 337,21 8. 477,24 6. 162,23 15. 299,32 5. 253,58 2. 891,00 6. 461,23 35,74 793,90 510,15 7. 517,36 51635 417,79 5. 499,03 Totalt (d) 42. 788,01 79% 473,18 226,88 6. 203. 37 4. 437,74 10. 936,53 3. 369,32 2. 299,92 4. 186,35 24,92 568. 88 36036 5. 698. 62 264,41 194,15 3. 543,18 Gemen akaps- initiativ 5. 712,38 8% 159. 04 69. 80 1010. 98 205. 14 557. 57 627. 12 91. 95 438. 84 2. 73 85. 00 90. 05 354^5 9336 72,22 563,26 1290,77 Gemenskaps initiativ 2. 675,98 5% 70,16 19,95 461. 67 86,72 306. 69 253,03 42,00 21733 1,09 30,80 4034 182,14 3536 27,74 25633 644. 02 Toult a) 66. 584,07 93% 858. 62 407. 01 9. 488. 21 6. 367,37 15. 856. 88 5. 880. 70 2. 982. 95 6. 900,07 38. 47 878,89 600,20 7. 871. 71 609. 91 490,02 6. 062,29 1. 290,77 Totalt (2) 45. 463,99 84% 543. 34 246. 84 6. 665. 04 4. 524. 45 11. 243. 22 3. 622. 35 2. 341,92 4. 403,69 26. 00 599,69 401,10 5. 880,76 299,97 221,89 3. 799,71 644. 02 Disponibelt 1 9 « ( l ) ( a) 71377,90 Mal 1 42. 637,67 Mål 2 6. 465,19 Mål 3 6. 151,03 ÅTAGANDEN GSR Mäl 4 Mäl 5aA Mal 5aP Mål 5b Mål 6 635,13 2. 189,75 425,72 2. 152,64 214,57 229,69 5. 933,05 6. 162,23 12. 932. 25 794,62 2. 891,00 5. 063^0 42,00 33,76 7. 517,36 1. 038,20 140,60 53,07 665. 91 1. 036,39 1. 560,16 - 513,97 6,50 204. 16 65,55 - 52,42 105. 78 2. 060,67 192,55 127,00 820,40. 666,50 1. 199,99 - 350,34 9,86 434,50 129,75 - 95,32 73,00 2. 051,81 16. 38 13,00 56,22. 167. 64 187,07 - 98,89 0,90 22,23 11,70 - 23,60 37,50 - 79,83 60,75 514,56. 102,41 739,38 - 249,16 16,53 34,32 137. 44 - 114,74 40,22 100,39. 24. 5 69,87 37. 64 59,72 63,27 44,77 1,10 15,52 2,00 23,00 40,00 44,33 16,02 13,52 449,45. 334,39 709,08 140,59 0,84 41,17 129,95 49,08 64,91 203,63 158,18 56. 39 Genomförande toult (1) (c) 53. 999,20 Mäl 1 31. 42530 Mäl 2 3 J 8 8 35 BeUlningar GSR Mål 3 Mål 4 Mäl 5aA Mäl 5aP Mål 5b Mäl 6 4. 397,97 317,76 1. 426,60 22937 1. 487,58 114,10 Totalt %(2)/(l) B DK D a E F IRL I L NL A P FIN S UK Gemenskapen Totalt •/. m/m 17134 607,22 835,45 19,8 30. 29 20,01 50. 00 23,66 339,69 8,05 5,80 346,77 4. 564,47 4. 437,74 9. 366,71 530. 87 2. 299,92 3. 481,59 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Gemenskapen (a) Exklusive 44. 232 miljoner ecu av anslagen i budgetpost B2-1000 (Strukturfondinsatser i direkt anknytning till marknadspolitiken) som inte fördelades per målområde 156,42 115,20 521. 76. 516,66 906,56. 202,67 8,94 377,94 103,80. 51. 27 36,50 1. 400,26 59,10 41,26 387,16. 84,55 449,86. 99. 81 10,58 18,64 107,88. 57,31 34,72 75,74 8,23 10. 68 23,51. 75,84 97,32. 49,45 0,59 11,12 9,36. 245,05 4,28 91,80 33,01 31,47 27,01 5. 698. 62 29. 79 38,06 1. 090,34 23. 13 0,11 12,67 1,00 84. 66 0,42 25. 26 78,50 23. 61 22,64 140,89 6,90 12. 00 20,09 12,92 18. 75 - 242. 84 508,13 82,62 31. 48 42,71 41. 13 815. 86. 1994. (b) Exklusive (fbr mål 5a jordbruk) 43,65 miljoner ecu i budgetpost B2-1000 och 356,6 miljoner ecu som återbetalats enligt förordning (EEG) nr 2328/91 (enbart 1994). (c) Exklusive 61 miljoner ecu i budgetpost B2-1000 som inte fördelades per målområde 1994, samt exklusive 522 miljoner ecu inom ramen för reserven för tidigare år. (d) Exklusive (för mål 5a jordbruk) 43,65 miljoner ecu inom ramen för budgetpost B2-1000 samt 417,02 miljoner som återbetalats enligt förordn. (EEG) nr 2328$ 1 (enbart 1994). När det gäller åtagandebemyndiganden förbättrades anslagsutnyttjandet för programperioden 1994- 1999 påtagligt fbr alla fonder sammantaget under 1996 jämfört med de två föregående åren: 90% genomförande under 1994, 91% 1995 och 98% 1996. Om man jämför dessa tre första år med perioden 1989-1993, är resultaten för 1996 jämförbara med dem som uppnåddes vid mitten av den föregående programperioden. Beträffande betalningsbemyndigandena förbättrades utnyttjandegraden ännu mera: 88% av anslagen förbrukades 1996 (1,233 miljard ecu oförbrukade) mot 75% 1994 (4,8 miljarder oförbrukade) och 82% 1995 (3,759 miljarder oförbrukade). Det bör noteras att gemenskapens utbetalningar är beroende av genomförandet av programmen på nationell nivå, ty sedan ett program antagits, ett åtagande gjorts för ett motsvarande årligt belopp och ett första förskott betalats ut, kan inte kommissionen göra någon andra utbetalning förrän medlemsstaten kan visa att de slutliga mottagarna verkligen haft utgifter som motsvarar minst halva det första förskottet. Detta förklarar varför volymen utbetalningar för många program antagna 1995 har ökat. Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 99 2. 2. Budgetgenomförande 1994-1996 for de enskilda fonderna avseende perioden 1994-1999 ERUF Tabell 11-15: ERUF: Budgetgenomförande 1994-1996 avseende perioden 1994-1999 (inkl under 1995 frigjorda, överförda och återuppforda medel - miljoner ecu) Mål 1 Mål 2 Mäl 5b Mål 6 Gemenskapsinitiativ Totalt Disponibelt 0) 26. 218,34 5. 099,76 948,04 74,76 4. 945,01 37. 285,91 M i ll 26. 036,65 0,00 ÅTAGANDEN GSR Mil 5b Mil 6 Mål 2 5. 034,30 846,58 74,76 B DK D EL E F IRL 1 L NL A P FIN S UK Gemenskapen 142,18 2. 742,32 4. 308,56 8. 123,91 369,51 1. 340,46 3. 658,36 24,30 19,96 4. 758,64 548,45 110,62 44,54 482,89 4,82 5,93 171,69 790,42 1. 339,46 81,98 284,27 416,41 4,56 143. 97 46,53 46,12 83,22 1. 525,56 43,86 0,43 16,11 41,67 31,19 34,09 130,54 52,90 21,86 Mål 1 Mål 2 Mål 5b Mil 6 Gemenskapsinitiativ Totalt Genomförande Totalt (1) 21. 508^4 3. 295,06 730,74 28,85 2. 689,77 28. 252,76 M i ll 18. 897,19 - Mil 2 - 2. 431. 36 Betalningar GSR Mil 5b - 593,55 Mil 6 28,85 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Gemenskapen 113,74 2. 240,46 3. 090,88 5. 381,87 221,33 904,54 2. 731,71 19,44 15,97 3. 730,37 446,88 34,41 19,88 230,83 2,41 3,74 139,52 442,24 671,80 69,21 201,44 188,98 3,01 54,49 21,27 26,64 26,78 711,03 21,93 0,21 12,44 27,84 12,24 11,71 90,84 17,92 10,93 % (2V(1) 99% 99% 89% 100% 76% 96% - % (2)/(l) 88% 74% 81% 100% 65% 84% - Totalt 26. 036,65 5. 034,30 846,58 74,76 31. 992,28 257,62 50,47 3. 396,90 4. 308,56 8. 996,31 1. 993,24 1. 340,46 4. 118,63 4,99 184,39 108,16 4. 758,64 130,21 139,17 2. 204,55 Totalt 18. 897,19 2. 431,36 593,55 28,85 21. 950,95 150,56 23,62 2. 610,82 3. 090,88 5. 893,32 1. 094,56 904,54 2. 942,62 3,22 86,37 65,08 3. 730,37 56,80 49,42 1. 248,75 Gemenskaps initiativ 3. 745,84 3. 745,84 66,24 13,78 662,93 126,77 290,57 352,17 43,00 164,10 U7 53,34 34,21 291,42 22,63 27,67 305,52 1290,31 Gemenskaps initiativ 1. 757,75 1. 757,75 31,08 2,96 281,04 55,06 172,41 141,16 14,21 81,21 0,54 17,71 13,03 156,97 7,42 8,30 130,62 644,02 ToUlt (2) 26. 036,65 5. 034,30 846,58 74,76 3. 745,84 35. 738,12 323,86 64,25 4059,83 4435,33 9286,88 2345,41 1383,47 4282,73 6,16 237,72 142,37 5050,07 152. 84 1(36,83 2510,07 1290,31 ToUlt (2) 18. 897,19 2. 431,36 593,55 28,85 1. 757,75 23. 708,70 181,65 26,57 2891,86 3145,94 6065,73 1235,73 918,75 3023,84 3,76 104,08 78,11 3887,34 64,22 57,72 1379,37 644,02 Jämfört med den ursprungliga planen för GSR/SPD har anslagen för ERUF totalt sett utnyttjats till 99%, vilket betyder en eftersläpning på 360 miljoner ecu av ett planerat belopp på 32,390 miljarder ecu för perioden 1994-1996. Framstegen varierar emellertid mellan mål och medlemsstater. Sålunda ligger för mål 1 totalt sett ERUF:s åtaganden 670 miljoner ecu eller 2,6% över fmansieringsplanerna (under 1995 fanns en mindre eftersläpning på 1,3%). De största framstegen har gjorts av Spanien, Irland och Portugal, som tillsammans svarar för ett överutnyttjande på 2,014 miljarder ecu. Däremot finns betydande eftersläpningar i utnyttjandet i Österrike (49%), Belgien (37%), Tyskland (335 miljoner ecu), Frankrike (167 miljoner), Italien (700 miljoner) och Nederländerna; dessa medlemsstater svarar för ett underutnyttjande på totalt 1,314 miljard ecu