title: Regulamento (CE) nº 2020/97 da Comissão de 15 de Outubro de 1997 que abre a destilação preventiva referida no artigo 38º do Regulamento (CEE) nº 822/87 do Conselho para a campanha de 1997/1998

eurovoc_concepts:
EU production
agricultural quota
agricultural region
distillation
quantitative restriction
table wine

formats: html pdfa1b print


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2011/97 of 15 October 1997 fixing the maximum export refund for white sugar for the 11th partial invitation to tender issued within the framework of the standing invitation to tender provided for in Regulation (EC) No 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export licence
export refund
white sugar


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3326/97 af Antonios TRAKATELLIS til Kommissionen. Den græske fællesskabsstøtteramme: Egnatia-vejen og undergrundsbane i Thessalonika

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
carry-over of appropriations
road building
road network
road transport
trans-European network
transport policy
underground railway
urban construction

formats: html pdf print

text: C 117/174 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 16. 4. 98 (98/C 117/237) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-3326/97 af Antonios Trakatellis (PPE) til Kommissionen (15. oktober 1997) Om: Den gr(cid:230)ske f(cid:230)llesskabsstłtteramme: Egnatia-vejen og undergrundsbane i Thessalonika Blandt projekterne i den anden f(cid:230)llesskabsstłtteramme for Gr(cid:230)kenland (1994-1999) er anl(cid:230)gget af Egnatia- vejen, der er af afgłrende strategisk betydning for udviklingen af transeurop(cid:230)iske net i Gr(cid:230)kenland og Den Europ(cid:230)iske Union, og undergrundsbanen i Thessalonika, der er et omfattende projekt, som skal afhj(cid:230)lpe de alvorlige trafik- og miljłproblemer i millionbyen. P(cid:229) grund af forsinkelser i projekterne og programmerne og dermed i udbetalingen af bevillingerne til Gr(cid:230)kenland fra f(cid:230)llesskabsstłtterammen har den gr(cid:230)ske regering foresl(cid:229)et, at der overfłres midler fra nogle programmer til andre. F. eks. har den foresl(cid:229)et, at der overfłres 100 mia drakmer fra Egnatia-vejprojektet og 27 mia drakmer fra undergrundsbaneprojektet i Thessalonika. Har Kommissionen til hensigt at overfłre bevillinger, der er łrem(cid:230)rket til de n(cid:230)vnte vigtige projekter, og i givet fald med hvilken begrundelse? Hvordan vurderer Kommissionen p(cid:229) baggrund af de bitre erfaringer med, at forsinkede projekter aldrig realiseres, den gr(cid:230)ske regerings hensigt om at foretage en bevillingsoverfłrsel, som reelt vil betyde, at Thessalonika-projektet afg(cid:229)r ved en stille dłd? Hvordan vurderer Kommissionen p(cid:229) baggrund af, at Egnatia-vejprojektet allerede er indledt, forslaget om en bevillingsoverfłrsel, som vil forsinke gennemfłrelsen? Er den ikke enig i, at de foresl(cid:229)ede bevillingsoverfłrsler reelt vil oph(cid:230)ve de strategiske og łkonomiske fordele, som f(cid:230)rdiggłrelsen af Egnatia-vejen i fem(cid:229)rsperioden 1994-1999 ville have resulteret i, og som hermed vil blive udskudt i det uvisse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (7. november 1997) Kommissionen kan bekr(cid:230)fte, at den har modtaget forslag fra de gr(cid:230)ske myndigheder blandt andet ang(cid:229)ende en overfłrsel til andre projekter af 100 mia. drakmer (ca. 330 mio. ECU), som inden for EF-stłtteramme II var afsat til Egnatia-vejen, og 27 mia. drakmer (ca. 90 mio. ECU), der var afsat til undergrundsbanen i Thessaloniki. Disse forslag undersłges for łjeblikket af Kommissionen og vil herefter blive behandlet under det n(cid:230)ste młde i tilsynsudvalget for EF-stłtterammen. Kommissionens holdning ang(cid:229)ende denne overfłrsel af bevillinger fra undergrundsbaneprojektet i Thessaloniki fremg(cid:229)r af svaret p(cid:229) mundtlig forespłrgsel H-741/97, som blev stillet i spłrgetiden under młdeperioden i oktober 1997 (1). Hvad ang(cid:229)r den foresl(cid:229)ede neds(cid:230)ttelse af stłtten til Egnatia har Kommissionen allerede meddelt de gr(cid:230)ske myndigheder, at den har alvorlige forbehold. Ifłlge Kommissionens oplysninger kunne dette projekt faktisk afsluttes inden for rammerne af den nuv(cid:230)rende EF-stłtteramme ved brug af den tildelte stłtte. (1) Parlamentets forhandlinger (oktober 1997). (98/C 117/238) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-3327/97 af Jessica Larive (ELDR) til Kommissionen (15. oktober 1997) Om: Risici for befolkningens sundhed som fłlge af plutonium om bord p(cid:229) den amerikanske rumsonde Cassini Ifłlge Algemeen Dagblad fra den 27. september 1997 vil den amerikanske rumsonde Cassini blive opsendt den 13. oktober 1997 med 34 kg. plutonium om bord. Den nederlandske forening for offentlig sundhed og fredsspłrgsm(cid:229)l har i lighed med en r(cid:230)kke amerikanske foreninger advaret om, at risiciene ved dette projekt er


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2013/97, annettu 15 päivänä lokakuuta 1997, oliiviöljyn vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
olive oil


title: QUESTION ECRITE no 3219/97 de Ursula SCHLEICHER au Conseil. Choix des articles 43 et 100 A comme base juridique

eurovoc_concepts:
EU law
common agricultural policy
consumer protection
foodstuff
legal basis
pesticide residue
plant health legislation
public health
veterinary inspection

text: 25. 5. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 158/61 Dans ce contexte, la Commission a eu de nombreux contacts avec le gouvernement helle·nique et les parties concerne·es, afin d(cid:146)obtenir des informations et des clarifications ne·cessaires a‘ l(cid:146)examen du dossier. Elle a aussi prie· les autorite·s helle·niques de ne pas adjuger de·finitivement le marche· en cause avant qu(cid:146)elle n(cid:146)aie comple·te· ses investigations. (1) JO L 199 du 9. 8. 1993. (98/C 158/77) QUESTION E· CRITE E-3218/97 pose·e par Mark Watts (PSE) a‘ la Commission (16 octobre 1997) Objet: Achat d(cid:146)un ve·hicule a‘ moteur dans les E· tats membres de l(cid:146)Union europe·enne Quelles conditions re·gissent l(cid:146)achat dans un E· tat membre de l(cid:146)Union europe·enne d(cid:146)un ve·hicule a‘ moteur destine· a‘ e(cid:136)tre utilise· par une personne qui re·side dans cet E· tat? Re·ponse donne·e par M. Monti au nom de la Commission (19 novembre 1997) La Commission prie l(cid:146)Honorable Parlementaire de bien vouloir pre·ciser l(cid:146)objet de sa question de fa(cid:231)on a‘ pouvoir lui re·pondre sur le fond. A titre d(cid:146)information, la Commission prie l(cid:146)Honorable Parlementaire de se re·fe·rer a‘ sa communication concernant les proce·dures de re·ception et d(cid:146)immatriculation de ve·hicules pre·ce·demment immatricule·s dans un autre E· tat membre (1). (1) JO C 143 du 15. 5. 1996. (98/C 158/78) QUESTION E· CRITE E-3219/97 pose·e par Ursula Schleicher (PPE) au Conseil (15 octobre 1997) Objet: Choix des articles 43 et 100 A comme base juridique A‘ la suite de la crise de l(cid:146)ESB, de graves abus ont e·te· constate·s a‘ tous les niveaux, y compris a‘ celui de la le·gislation et de l(cid:146)organisation de l(cid:146)Union europe·enne. Re·pondant aux demandes de la commission d(cid:146)enque(cid:136)te du Parlement europe·en, la Commission a entrepris des re·formes internes et s(cid:146)est engage·e a‘ prendre dore·navant l(cid:146)article 100 A comme base juridique de tous les actes le·gislatifs concernant les denre·es alimentaires et la sante· publique. La Commission a tenu cet engagement et a me(cid:136)me modifie· en conse·quence la base juridique des propositions de·ja‘ en cours d(cid:146)examen. Le Conseil a contrecarre· les efforts du Parlement europe·en et de la Commission en revenant sur cette mesure, notamment pour ce qui concerne la proposition de directive relative a‘ la teneur maximale en re·sidus de pesticides des fruits et le·gumes. En outre, le Conseil entend, contre l(cid:146)avis du Parlement et de la Commission, fonder sur l(cid:146)article 43 la proposition modifie·e de directive du Conseil fixant les principes relatifs a‘ l(cid:146)organisation des contro(cid:136)les ve·te·rinaires pour les produits en provenance des pays tiers introduits dans la Commu- naute· (COM(97) 321). Le Conseil n(cid:146)estime-t-il pas que la Communaute· europe·enne perd ainsi sa cre·dibilite· pour ce qui concerne le se·rieux de ses efforts en vue de combattre les risques inhe·rents a‘ l(cid:146)ESB?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3310/97 do Deputado Alexandros ALAVANOS à Comissão. Posição da Turquia face à questão da imigração clandestina

eurovoc_concepts:
European political cooperation
Kurdistan question
Türkiye
cooperation agreement (EU)
cooperation in home affairs
financial cooperation
homicide
illegal migration

formats: html print


title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén -En gemenskapsstrategi för att främja kraftvärme och undanröja hinder för dess utveckling

eurovoc_concepts:
EU production
EU programme
electrical energy
energy policy
heating

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 15. 10. 1997 KOM(97) 514 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN En gemenskapsstrategi för att främja kraftvärme och undanröja hinder för dess utveckling Innehåll 1. Varför behövs en gemenskapsstrategi för att främja kraftvärme? 2. Befintliga gemenskapsåtgärder som främjar kraftvärme 3. Hinder för kraftvärme och fjärrvärme/fjärrkyla 4. En europeisk strategi för kraftvärme 4. 1 Strategins syfte 4. 2 Kraftvärmen och miljön 4. 3 Ökat finansiellt stöd till kraftvärme genom EU-programmen 4. 4 Frivilliga avtal med industrin, teknikupphandling 4. 5 Informationsutbyte och samarbete mellan medlemsstater 4. 6 Mätning av avregleringens effekt på kraftvärme och fjärrvärme 4. 7 Införlivande av externa kostnader 4. 8 Finansiella instrument 5. Slutsatser 6. Referenser Bilaga 1. Allmänna principer vad gäller kraftvärme 1. 1 Beskrivning av kraftvärme 1. 1. 1 Kraftvärme inom industrin 1. 1. 2 Kraftvärme för fjärrvärme och fjärrkyla 1. 1. 3 Privat och kommersiell användning av kraftvärme 1. 2 Kraftvärmens ekonomiska aspekter 2. Kraftvärme i EU: s medlemsstater 1. Varför behövs en gemenskapsstrategi för att främja kraftvärme?1. 1. I vitboken '"Energipolitik inom Europeiska unionen"2 förbinder sig kommissionen att utarbeta en strategi för att på ett samordnat sätt främja kraftvärme i Europeiska unionen. Syftet med detta initiativ är att säkerställa att gemenskapen, medlemsstaterna, kraftbolagen samt el- och värmekonsumenterna samarbetar för att undanröja de hinder som står i vägen för utvecklingen av detta miljövänliga och energisnåla koncept. 2. Den globala Mimatförändringen är en stor utmaning för oss alla. I samband med förberedelserna infor den tredje konferensen med parterna till Förenta nationernas konvention om ldimatförändringar i Kyoto i december 1997 antog rådet en för- handlingsposition i vilken förordas att industriländerna skall minska sina utsläpp av de viktigaste växthusgaserna med 15 % fram till år 2010 och med minst 7,5 % fram till år 2005 jämfört med 1990 års nivåer. Med utgångspunkt från nuvarande politik och åtgärder tyder emellertid den nuvarande trenden på att C02-utsläppen tvärtom kommer att öka med omkring 8 % fram till år 2010, vilket innebär att det i själva verket kommer att krävas en minskning på 23 %. Såsom framgår av kornmissionens me4dejand§ om ldimatförändringar - Europeiska unionens hållning inför Kyoio-konfeiensen3 - kommer éet att krävas kraftfulla insatser inom flera politiska områden, i synnerhet vad beträffar energiproduktion och energianvändning, 3. Eftersom effektiv energianvändning minskar utsläppen av föroreningar (CO2, S02, N20 rn. fl. ) i atmosfären anses det vara den viktigaste enskilda åtgärden för att uppnå EU: s målsättning att stabilisera C02-utsläppen. Kraftvärme är en av de mycket få metoder som på kort och medellång sikt markant kan bidra till att öka energieffektiviteten i Europeiska unionen och som har en positiv inverkan på EU:s miljöpolitik. 4 Enligt vissa uppskattningar är det, i jämförelse med separat produk tion av värme och elektricitet, möjligt att vid en elproduktion av 1 MWh genom kraftvärme minska C02-utsläppen med mellan 132 och 909 kg med ett sannolikt genomsnitt på 500 kg CO2 per MWh. Detta innebär emellertid inte att utvecklingen av kraftvärme är en patentlösning på våra energihushållnings- och miljöskyddsproblern, 4. I olika undersökningar5'6 bedöms kraftvärmens maximala tekniska elproduktions kapacitet för EU som helhet vara 900-1 000 TWh per år, vilket är ca. fyra gånger Kraftvärme är detsamma som samproduktion. Vitbok om energi KOM (95) 682 slutlig 13. 12. 95. KOM (97) 481 slutlig 1. 10. 97. Möjligheten att använda biomassa som huvudsakligt bränsle gör kraftvärmen än mer miljövänlig. Användning av naturgas som bränsle i stället för kol eller olja har också positiva effekter på miljön. DEA Sigurd Lauge Petersen. 2. 6. 97. Regulation and Energy Conservation; the case of Combined heat and Power in the EU. Situation and Prospects. Chris Hendriks rn. fl. , februari 1995. mer än den totala elproduktionen genom kraftvärme 1994 och motsvarar 40 % av den totala årliga elproduktionen i gemenskapen samma år. Grova uppskattningar tyder på att C02-utsläppen skulle kunna minskas med 300 Mton per år, vilket motsvarar 9 % av EU:s totala C02-utsläpp på 3 457 Mton år 2010 (enl. det s. k. "sunda förnuftets scenario")7, om denna kapacitet utnyttjades fullt ut för att ersätta befintliga el- och värmeproducerande anläggningar. Trots det har kraft värmens andel av marknaden inom EU (uttryckt som privata och offentliga kraftbolags elproduktion genom kraftvärme i förhållande till den totala elproduk tionen) minskat under perioden 1974-1990. Kraftvärmeverkens elproduktion inom Europeiska unionen är nedslående låg och varierar dessutom mycket mellan olika medlemsstater, från 1 % till 40 %. Det är först under de senaste åren som denna trend börjat vända. Kraftvärmens andel av den totala elproduktionen inom EU i procent % of total gross electricity generation by CHP in the EU. 40% 30% 20% 10% 0% B DK EBffll GR EBB IRL IT NL PO UK FIN SWE AUS EU Den europeiska energiindustrins framtida struktur och fiinktion formas nu genom nya EU-initiativ. Denna föränderhga rättsliga ram skapar också en ny situation för kraftvärme, med minskad prisstabilitet och ökat hänsynstagande till miljön. Kraftvärmen måste nu spela en viktigare roll än tidigare och det är då väsentligt att de ansträngningar som görs för att främja kraftvärme är förenliga med denna nya dynamik inom industrin. Kommissionen delar till fullo rådets8 synpunkt att kraftvärme bör främjas som en åtgärd "för att på rimliga ekonomiska villkor kunna skydda miljön och minska energiberoendet". Kommissionen delar likaså parlamentets9 uppfattning att kommissionen "så snabbt som möjligt skall publicera sitt meddelande om kraftvärmegenerering. samt utarbeta förslag om att stimulera laaftvänneanvändningen i medlemsstaterna och avlägsna befintliga hinder. ". 6. Syftet med detta meddelande är att inom ramen för EU:s energipolitik föreslå en strategi som kan främja utvecklingen av kraftvärme i Europa och dess genombrott på den europeiska energimarknaden som ett energisnålt och milj ovänligt system för el- och värmeproduktion. Kommissionen anser att denna strategi måste grundas på en lämplig kombination av åtgärder 7 Euroepan Energy to 2020. A scenario approach. EG, våren 1996. 8 Rådets resolution om grönboken "För en energipolitik inom Europeiska unionen", EGT C 327, 7. 12. 95. 9 Betänkande om EU-kommissionens vitbok om en energipolitik för den Europeiska unionen: PE217. 771/slutlig. - IV som genom inbördes växelverkan förstärker varandra både på gemenskaps nivå och på medlemsstatsnivå. Strategin måste även överensstämma med och ta hänsyn till den politik som gemenskapen driver inom andra områden och som eventuellt kan komma att påverkas. 2. Befintliga gemenskapsåtgärder som främjar kraftvärme Lagstiftningsåtgärder 7. Gemenskapen har främjat kraftvärmekonceptet sedan 1974, då en industriell expertgrupp bildades för att undersöka möjligheterna att förbättra värmekraft stationers omvandlingsverkningsgrad. På grundval av gruppens förslag antogs den 25 oktober 1977 rådets rekommendation (77/714/EEG), i vilken medlemsstaterna uppmanades att inrätta rådgivande organ eller kommittéer i syfte att a) inhämta yttranden om alla åtgärder som skulle kunna öka verkningsgraden vid produktion av el och värme, b) fastställa och eliminera icke-tekniska hinder för kraftvärmens utveckling, c) främja kraftvärme och värmetransportsystem. De flesta medlemsstater har inrättat sådana rådgivande organ, som under svåra förhållanden på en icke avreglerad marknad strävat efter att främja intresset för kraftvärme under en period med låga elpriser och mindre hänsynstagande till miljön än nu. 8. Rådets rekommendation (88/611/EEG) från november 1988 handlade om att främja samarbete mellan offentliga kraftbolag och egenproducenter av elektricitet som huvudsakligen använder förnybara energikällor, energi som utvinns från avfall och kraftvärme. Det främsta syftet var att undanröja rättsliga och administrativa hinder genom att införa följande principer: • Skyldighet för offentliga kraftbolag att köpa överskottsel från egen producenter. • Rättvisa tillståndsförfaranden för privata kraftstationer. • Ersättning från offentliga kraftbolag i enlighet med principen om undvikande av kostnader, dvs. både bränsle- och kapacitetskostnader. Icke-diskriminerande behandling vad beträffar elleveranser till det allmänna nätet. • I juli 1992 avlade kommissionen en lägesrapport till rådet10 om genomförandet av denna rekommendation. Slutsatsen var att samarbetet mellan egenproducenter och kraftbolag väsentligt förbättrats, men att det fortfarande fanns restriktioner som behövde avlägsnas för att kraftvärmen skulle kunna uppnå sin fulla potential. Förhållandet mellan egenproducenter och elproducerande kraftbolag, samt bristen på framgångar i genomförandet av den inre marknaden för el ansågs vara de främsta hindren för kraftvärmens utveckling. SEK (92)1411 slutlig av den 22 juli 1992. 9. Energistadgefördraget utgör en ram för energisamarbete och handel mellan de undertecknande parterna. I fördraget behandlas en rad frågor, såsom transitering av energileveranser, energieffektivitet och utländska investeringar i kraftverk. Protokollet om energieffektivitet kommer, när alla parter genomfört det, att utgöra en viktig ny ram för kraftvärme i de undertecknande länderna. Stöd för främjande av kraftvärme och åtgärder för att öka fjärrvärmens verkningsgrad nämns uttryckligen i protokollet. 10. Direktivet om gemensamma regler för den inre marknaden för el11 ger medlems staterna möjlighet att prioritera kraftvärmeverk när den systemansvarige avgör inrnatningsordningen mellan produktionsanläggningar. Det nya direktivet om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas, vilket för närvarande diskuteras i rådet och Europaparlamentet, förväntas öka tillgången på gas till konkurrenskraftigare priser och därigenom bidra till att förbättra de gaseldade kraftvärmeverkens ekonomiska bärkraft. 11. Ett nytt förslag till rådets direktiv om en omstrukturering av gemenskapens regelverk för beskattning av energiprodukter12, vilket antogs av kommissionen den 12 mars 1997, ger medlemsstaterna möjlighet att bevilja skattelättnader för förnybara energikällor och kraftvärme. Tekniska åtgärder 12. Energisparande hör till de viktigaste områdena i de forsknings- och demonstra tionsprogram som gemenskapen genomfört sedan 1974. Joule och Thermie, dvs. forsknings- och demonstrationsdelen i programmet för icke-nukleär energi inom Fjärde ramprogrammet, har stött flera aktiviteter beträffande kraftvärme. Fjärr värme och fjärrkyla, värmetransport och värmelagring har varit prioriterade stödområden för dessa program. Thermie-programmet har t. ex. under perioden 1990-1995 stött 37 demonstrationsprojekt inom industri- och tjänstesektorn med omkring 27 miljoner ecu. Även spridnings- och reklamverksamhet har stötts med medel från Thermie-programmet. Dit hör utgivning av s. k. "maxibroschyrer" och rapporter, undersökningar av NOx-utsläpp, samarbete med tredje land och informationskampanjer m. m Icke-tekniska åtgärder 13. Syftet med Save-programmet är att främja energieffektivitet genom politiska åtgärder, genom pilotprojekt för att stödja medlemsstaternas infrastrukturer för energieffektivitet och genom ett omfattande informationsprogram. Tolv kraft- värmeprojekt har stötts med medel från Save 1-programmet. De utgjordes huvud sakligen av undersökningar av olika hinder för kraftvärmens utveckling. Syftet var att fastställa och sprida information om de praktiska möjligheter som står till buds för att överbrygga icke-tekniska hinder för marknadens effektiva funktion. Save 11 Direktiv 96/92/EG, EGT L 27, 30. 1. 97. 12 KOM (97)30 slutlig. - vi - har också via Eurostat stött insamling av enhetlig statistik om kraftvärmens utveckling i samtHga medlemsstater. 14. Energi och miljö har varit prioriterade områden för Phare- och Tacis- programmen, som också stödjer åtgärder för att främja energieffektivitet och kraftvärme i central- och östeuropeiska länder och i de nya oberoende staterna. Förbättringen av befintliga fjärrvärmesystem i städer i Central- och Östeuropa har stötts inom ramen för Phare-programmet. Inom Tacis-programmet drivs en rad energiprojekt i de nya oberoende staterna, som under perioden 1991-1995 erhöll ett stöd på 228 miljoner ecu. Energisparande metoder, och samarbete med kommuner för att utvärdera fjärr värmesystem är prioriterade områden inom detta program. 15. Synergy-programmet har finansierat åtgärder för att främja kraftvärme i fyra latin amerikanska länder. Inom ramen för det ekonomiska samarbetet med Asien har ett projekt dragits igång för att främja industriell värme- och elkraftproduktion från biomassa eller avfall. Europeiska investeringsbanken har dessutom finansierat flera projekt för att främja kraftvärme inom EU och i de central- och östeuropeiska länderna. Under perioden 1992-1996 beviljade banken enskilda lån för kraft värmeverk uppgående till 1 195 miljoner ecu. 16. Alla dessa åtgärder kompletterar de nationella åtgärderna för att främja kraft värme. I bilagan beskrivs kraftvärmen och dess utveckling i Europa. 3. Hinder för kraftvärme och fjärrvärme/fjärrkyla 17. En genomgång av hindren för kraft värmen s utveckling i EU: s medlemsstater genomfördes 1995 av Cogen Europe med stöd av Save-programmet 1995n. I detta avsnitt sammanfattas de viktigaste delarna av denna rapport och annat arbete som utförts inom detta område. Vid en undersökning av de förhållanden som påverkar kraftvärmens utveckling i varje medlemsstat framgår det klart att denna utveckling är ytterst heterogen. Olika hinder uppstår i olika ekonomier. Hindren beror på energisystemets struktur, på typen av efterfrågan på värme och elektricitet m. m. Medlemsstaternas regeringar har därför närmat sig problemet på mycket olika sätt. 18. Den dominerande faktorn är i samtHga fall den nationella pohtiken ifråga om kraftvärme. Danmark, Finland och Nederländerna är exempel som visar att det är möjligt att genom konsekventa, samordnade initiativ lyckas överbrygga hindren för kraftvärmens tillväxt och skapa gynnsamma förhållanden för dess utveckling. 19. Kraftvärmeverkens förhållande till elmarknaden är fortfarande av stor betydelse. En oberoende kraftvärmeproducent har tre typer av anknytning med elnätet. För det första köper kraftvärmeproducenten el från nätet för att tillgodose behovet vid toppbelastningar eller för att ersätta egenproducerad el med köpt el när detta är 13 The Barriers to Combined Heat and Power in Europe, Cogen Europe, maj 1995. The European Cogeneration Review, maj 1997. -vn ekonomiskt lönsamt under vissa perioder. För det andra säljer kraft värmeprodu centen sin överskottsel till nätet och för det tredje hämtar kraftvärmeproducenten reservkraft från nätet när den egna anläggningen är ur funktion. I de flesta länder är dessa transaktioner inte reglerade på ett sätt som garanterar att oberoende producenter får tillgång till elnätet utan att m^laimineras. På många håll finns en tillfredsställande praxis vad gäller de allmänna tariflvillkor som tillämpas för kraftvärmeproducentens elförbriikning vid toppbelastning och för extra elförbruk ning. Den ekonomiska ersättningen för el som säljs till nätet är emellertid fort farande en kritisk fråga även om principen om "undvikande av kostnader" är allmänt accepterad. För oberoende ki allvärmeverk är tillhandahållande av reserv kraft från nätet fortfarande ett stort problem. Höga kostnader för reservkraft är särskilt avskräckande för industriella och kommersiella investerare i kraftvärme. 20. Det är naturhgtvis svårt att utifrån objektiva kriterier indela hindren för kraftvärmens utveckling i olika typer och bedöma deras effekt. Följande tre huvudtyper av hinder har emellertid fastställts: Ekonomiska hinder. Hit hör exempelvis orimligt låga ersättningar vid export av el som producerats genom kraftvärme, höga priser för nätel när kraftvärmeverket inte är tillgängligt, ingen tillgång på naturgas till konkurrenskraftiga priser, höga bränslepriser (t. ex. för naturgas), kortsiktiga kontrakt och energipriser som är svåra att förutsäga. Detta leder till svårigheter att finansiera kraftvärmesystem och fjärrvärmenät, och till en brist på lämpliga marknadsinstrument för att införliva externa miljökostnader. Regleringsmässiga hinder. Hit hör utsläpps- och planeringsregler, byråkratiska, tidsödande eller dyra förfaranden för att erhålla driftstillstånd osv. Institutionella hinder. Hit hör kraftbolagens attityd till anslutning av kraftvärme verk, förseningar och bristande öppenhet vad gäller beviljandet av tillstånd osv. Tillgången till elnätet är helt fri endast i ett fåtal länder. I vissa länder är det visserligen möjligt att få tillgång till elnätet, men tillgången är begränsad och dess utom dyr. Sammanfattningsvis förefaller det som om många viktiga hinder för kraftvärmens utveckling i Europa beror på förhållandet mellan kraftvärmeproducenterna och de elproducerande kraftbolagen. Hinder för fri tillgång till nätet, orimliga ersättningar vid försäljning av överskottskapacitet till nätet och höga avgifter för reservkraft och extra kraft är viktiga faktorer som hämmar kraftvärmens genombrott också på en delvis avreglerad europeisk energimarknad. 21. Vid en jämförelse av situationen i olika medlemsstater framgår att situationen i Frankrike och Italien påverkas kraftigt av de befintliga kraftbolagens dominerande ställning på marknaden. Denna marknadsdominans skulle naturligtvis kunna utnyttjas till kraftvärmens fördel om den regleringsmässiga situationen förän drades, men för närvarande fungerar den i stället som ett hinder för nya marknads aktörer genom att snedvrida de ekonomiska förhållandena på ett sådant sätt att kraftvärme framstår som ett ur ekonomisk synpunkt ointressant alternativ. Situationen i Frankrike och Italien står i stark kontrast till den i Storbritannien, där marknaden är nästan fullständigt avreglerad och många av dessa konstlade hinder har undanröjts eller minskats. Storbritannien har i allmänhet legat under - V i ll genomsnittet när det gäller kraftvärmens utveckling, även om tendensen har förändrats märkbart på senare år och marknaden har växt. Orsaken till det är avregleringen och den successiva elimineringen av hinder. Eftersom bränsleskatten oftast inte kraftvärmen. I vissa fall är själva skattestrukturen ogynnsam. I Finland och Sverige till exempel, beskattas värme från kraftvärmeverk medan spillvärme från konventionella kraftverk är befriade från skatt. energiproduktionens miljökostnader gynnas inte motsvarar Andra skillnader i kraftvärmens genomslag på marknaden hänger samman med den använda bränsleblandningen, men eftersom vissa typer av elproduktion inte genererar någon C02 har det dåliga genomslaget för kraftvärmen varierande effekt på utsläppen av växthusgaser i olika medlemsstater. Sverige och Frankrike är exempel på länder där kärnkrafts- och vattenkraftskapaciteten inte lämnar mycket utrymme för utveckling av kraftvärmen. Vad gäller Grekland och Portugal försvåras kraftvärmens genomslag på marknaden av den begränsade tillgången på naturgas, som för närvarande är det bränsle som är att föredra för kraftvärmeverk, även om kraftvärme också kan produceras i anläggningar där man använder olja eller fast bränsle. Särskilda hinder för fjärrvärme och fjärrkyla 22. De ovan beskrivna hindren påverkar kraftvärmens utveckling. Det finns emellertid också ett antal specifika hinder som påverkar fjärrvärmesystem, och först och främst ett hinder av ekonomisk natur. På grund av de avstånd över vilka värmen måste transporteras, är kostnaden för att installera ett vidsträckt fjärrvärmenät betydligt högre än kostnaderna för att installera ett kraftvärmesystem. Detta innebär att amorteringstiden för fjärrvärme kan vara längre än tio år. Under den tid fjärrvärmenätet är i drift krävs en stabil marknad för den producerade värmen, tillgång på bränsle till konkurrenskraftiga priser och att fjärrvärmeverket har en beredskap att möta konkurrerande värmeproducenters pris och tillgång. Gasdistri butionsnätens ur konkurrenssynpunkt mycket gynnsamma situation kan också verka hämmande på investeringar i fjärrvärmeanläggningar. 23. Energiförbrukningens trender tyder på en ökad användning av elektricitet och en stagnerande marknad för värme. Elförbrukningen ökar beroende på en ökad användning av hushållsapparater, datorutrustning och industriell automatisering, medan förbättrade byggstandarder och isolering leder till en statisk efterfrågan på värme. Under dessa förhållande försvåras utvecklingen av de befintliga fjärr värmenäten alltmer. Nya kraftvärmeverk med lägre värme/kraft-förhållande kan behövas. Det ser ut som om fjärrvärmen i framtiden kommer att utvecklas genom en rimlig utbyggnad av befintliga nät och i småskaligare system där transport avstånden för värmen begränsas. Det kommer naturligtvis att bli nödvändigt att optimera sådana anläggningar mot bakgrund av efterfrågan på värme. En alternativ utveckling kan omfatta små system med en effekt på bara några få MW, som successivt kan kopplas ihop när behovet av värme ökar. 24. En viktig aspekt vid utvecklingen av fjärrvärme- och fjärrkylsystem med komplementär funktion är de lokala klimatförhållandena. Längre uppvärainings- - I X- och nea^lningsperioder förkortar amorteringstiden. Den teknik som ligger till grund för fjärrkyla är relativt ny i Europa och ännu inte tillräckligt lönsam för att få någon större spridning på marknaden. Storskaliga fjärrkylanläggningar brottas med höga kapitalkostnader för den infrastruktur som behövs för energiöverföring. Den befintliga teknikens effektivitet och de höga investeringskostnaderna är faktorer som begränsar fjärrvärme- och fjärrkylkonceptets utveckling idag. 4. En europeisk strategi för kraftvärme 25. I 1995 års vitbok om energi anges tre principer som bör hgga till grund för fastställandet av en enhetlig ram för genomförandet av gemenskapens energi pohtik: de europeiska företagens konkurrenskraft med tanke på den växande globaliseringen av marknaderna, skyddet av miljön samt försörjningstryggheten. I det nyligen utgivna meddelandet "Helhetssyn på energipolitiken och energiåtgär derna"14 bekräftas dessa strategiska utmaningar. 26. Kraftvärmen har en klar möjlighet att på ett markant och kostnadseffektivt sätt bidra till uppnåendet av samtliga tre mål. Kraftvärmen är ett energisnålt koncept som ökar företagens konkurrenskraft, som är miljövänligt och bidrar till att trygga energiförsörjningen. En strategi för att främja användningen av kraftvärme innebär därför en förstärkning av gemenskapens energipohtik. Det är väsentligt att medlemsstaternas energipohtik bidrar till att gemenskapens energipolitiska mål sättningar uppnås. Genom förslaget till en gemenskapsstrategi för att främja kraftvärme får medlemsstaterna viss ledning i detta avseende, samtidigt som det säkerställs att de marknadsvillkor som är en följd av gemenskapens förslag beträffande inre marknaden överensstämmer med tillämpningen av de nya energialternativen. Det är värt att nämna att kraftvärmeprogram också bidrar till att öka industrins och de kommersiella sektorernas konkurrenskraft och samtidigt skapar arbetstillfällen. 15 16 En analys av sysselsättningseffekterna som en följd av kraftvärmens genomslag i elproduktionssystemet i Nederländerna visar, utifrån två olika scenarier, att om kraftvärmen fick 44 % av marknaden (jämfört med 12 % i referensscenariot) skulle sysselsättningen i samband med konstruktionen öka med 19 % och den årliga sysselsättningen för drift och underhåll med 22 %. 27. Utvecklingen av en hållbar energipohtik inom EU i ett klimat av ökande konkurrenskraft, karakteriseras av att decentraliserad eller lokal kraftproduktion får allt större betydelse. Detta kommer att leda till tekniskt nyskapande och förändringar i elindustrins struktur, och resultera i en småskaligare produktion av el, ofta på den plats där den skall användas. En enhetlig energipohtik för gemenskapen måste ta hänsyn till dessa tendenser genom att säkerställa att kraftvärme och förnybara energikällor utnyttjas fullt ut, såsom nämns i kommissionens grönbok "Energi för framtiden: Förnybara energikällor"17. 14 KOM (97)167 slutlig, 23. 4. 97. 15 CHP : The impact on employment. CHPAThe New Economics Foundation. Oktober 1995. 16 Employment and energy efficiency improvement. A case study for CHP in the NL. 17 KOM (96)576 slutlig, 20. 11. 96. - x - 28. Syftet med denna strategi är att fastslå de viktigaste åtgärder och politiska insatser som krävs på unionsnivå för att säkerställa att kraftvärmens fördelar, t. ex. energisparande, kostnadseffektiva förbättringar av miljön och hållbar utveckling, tillvaratas i största möjliga utsträckning. Med utgångspunkt från analysen i den första delen av detta meddelande, anser kommissionen att en gemenskapsstrategi för att främja kraftvärme bör grundas på nedan beskrivna element. 4. 1 Strategins syfte till 11 respektive 14 %20 av den 29. 1994 uppgick kraftvärmeverkens elproduktion till 204 TWh18 och svarade därmed för 9 % av den totala elproduktionen. Vid en utbyggnad av den installerade kraft- värmekapaciteten med 29 GWe (enl. "sunda förnuftets" scenario) eller med 48 GWe (enl. scenariot "före Kyoto") under perioden 1994-201019 kan denna produktion komma att uppgå totala elproduktionen år 2010. Kommissionen menar att det är nödvändigt att uppnå - och om möjligt överskrida - denna förväntade tillväxt. Det krävs en rejäl insats för att nå påtagliga resultat. Enligt utförda analyser är det fullt realistiskt att fördubbla kraftvärmens andel från 9 till 18 % av gemenskapens totala elproduktion till år 2010. Detta skulle innebära en fördubbling av den befintliga installerade el produktionskapaciteten från kraftvärme och en ökning av den årliga utnyttjande graden med 30 %, vilket skulle kräva att medlemsstaterna avskaffar olika hinder för kraftvärmens utveckling i sina energisystem. Fördelarna för miljön skulle bli betydande. En grov uppskattning visar att en fördubbling av kraftvärmens andel av elproduktionen, genom ersättning av befintliga el- och värmeproducerande anläggningar, skulle kunna minska CCVutsläppen med 150 Mton per år, vilket motsvarar 4 % av EU:s totala C02-utsläpp år 201021. Vissa källor inom industrin hävdar att man i ännu större utsträckning bör tillvarata möjligheten att utveckla kraftvärmen och menar att det är möjligt att öka kraftvärmens andel till hela 30 % av den totala elproduktionen år 201022. Kommissionen anser emellertid att det är mer realistiskt att sikta på att åtminstone fördubbla kraftvärmens nuvarande andel på 9 % till år 2010. 30. Pohtiska målsättningar är viktiga för att tydhgt markera för alla marknadsaktörer vilken vikt gemenskapen fäster vid ett visst initiativ. Utöver den gemensamma strategin och de gemensamma målsättningarna är det också viktigt att medlems staterna utvecklar sina egna nationella strategier och målsättningar. Kommissionen inser att kraftvärmens utveckling har varit mycket heterogen i medlemsstaterna och är medveten om att nationella målsättningar för kraftvärme måste anpassas till nationella förhållanden och krav. Även om gemenskapen kan spela en viktig stödjande och samordnande roll för att främja kraftvärme måste det tyngsta ansvaret hgga hos medlemsstaterna. Flera medlemsstater har redan fastställt Eurostat, se bilaga. European Energy to 2020. A scenario approach. EG, våren 1996. Med antagandet om en genomsnittlig utnyttjandegrad på 3 500 timmar. Utsläpp: 3457 Mton år 2010 enligt "sunda förnuftets" scenario. Programmes and Prospects for the European Electricity Sector, UNIPEDE 1996. specifika mål för kraftvärme och kommissionen betonar att det är viktigt att de övriga medlemsstaterna följer deras exempel. Därigenom skulle det, såsom tidigare nämnts, vara möjligt att markant öka kraftvärmens andel av gemen skapens elproduktion. Kraftvärmens utveckling i Nederländerna, Danmark och Finland (se bilagan) visar att konsekventa strategier och målsättningar kan leda till att kraftvärmen far stort genomslag på energimarknaden. 31. Fastställandet av nationella målsättningar kräver ökat samarbete och användning av en gemensam metodik och kommissionen kommer att tillhandahålla nöd vändiga riktlinjer i detta avseende. Medlemsstaternas målsättningar bör uttryckas i termer av nationell elproduktion och utvecklingen på nationell nivå bör regel bundet rapporteras till kommissionen. Den totala utvecklingen av kraftvärmens marknadsandelar på europeisk nivå bör mätas årligen. En av fördelarna är att kommissionen därigenom skulle fa ett bättre kvantitativt mått på i vilken utsträck ning målsättningen att minska och stabilisera C02-utsläppen uppnås. 4. 2 Kraftvärmen och miljön 32. Globala miljöproblem som förorsakas av den ökande internationella efterfrågan på energi måste ses i samband med den ökande internationaliseringen av ekonomin. Kraftvärme är ett miljövänligt sätt att producera energi, som ger en möjlighet att på ett markant och kostnadseffektivt sätt bidra till gemenskapens målsättningar i fråga om försörjningstrygghet och konkurrenskraft. Växelverkan mellan kraftvärmeproduktion och fjärrvärme- eller fjärrkylnät bör utnyttjas bättre och användning av biomassa i kraftvärmeverk kan, såsom erfaren heter i Finland och Danmark visar, bli en faktor som ökar detta miljövänliga alternativs genomslag på marknaden. Kraftvärmen kommer att spela en viktig roll i gemenskapens politik för att minska CCVutsläppen och, såsom nämns i rådets gemensamma ståndpunkt23 om Europeiska gemenskapens program "Mot en hållbar utveckling", är detta en prioritet. Eftersom kraftvärme gör det möjligt att minska C02-utsläppen, är det också viktigt att fortsätta att främja denna teknik inom ramen för Femte miljöprogrammets verksamhet, genom skatteincitament, genom införlivande av externa kostnader och fördelar och genom att fastställa utsläppsnormer för förbräiuiingsanläggningar. 4. 3 Ökat finansiellt stöd till kraftvärme genom EU-programmen 33. Det är visserhgen medlemsstaterna som skall bära huvudansvaret för finansie ringen, men med tanke på att gemenskapen inte har många alternativ till sitt förfogande för att snabbt minska C02-utsläppen, är det också viktigt att ändra EU: s programmens inriktning i syfte att främja kraftvärme. Kraftvärme har visat sig ha många fördelar inom detta område, i synnerhet när biomassa eller organiskt avfall används som bränsle. Genom ett ökat utnyttjande av kraftvärme finns det också stora möjligheter att spara energi och minska C02-utsläppen i tredje land. Rådets gemensamma ståndpunkt (EG) nr 20/97, antagen av rådet den 17 april 1997. EGT C 157 , 24. 5. 1997, s. 12. 34. Joule-Thermie: Även som kraftvärme- och fjärrvärme-/fjärrkyltekniken är tämligen välutvecklad och har en utbredd användning på marknadsmässiga villkor, kvarstår ett behov av fortsatt teknisk utveckling. Europaparlamentet har erkänt detta faktum och uppmanat kommissionen att uppmuntra "användning av kraftvärmeverk". 24 Denna utveckling omfattar förbättringar av kostnadseffektiviteten, anpassning till nya typer av tillämpningar, integrering av icke-konventionella bränsleprocesser (förnybara energikällor, förgasat kol, gas från avfallsupplag, avfall osv. ) samt förbättringar av förbränningssystemen för att uppfylla allt strängare utsläpps normer. I frånvaro av en sådan utveckling kan användningen av kraftvärme inte öka och inte heller anpassas till den ständigt föränderliga energimarknaden. Användning av biomassa som bränsle i kraftvärme- och fjärrvärme-/fjärrkylsystem förtjänar särskilt stöd. Detta gäller också användning av nya kolcykler och teknik för att utvinna av energi ur avfall. Inom kraftvärmeproduktionen är det kortsiktiga målet att förbättra prestandan och minska utrustningskostnaderna genom utveckling av bättre material och tillverkningsprocesser, och genom förbättrade kontroll- och övervakningssystem. Trots en väl utvecklad bästa praxis vad gäller konstruktion och drift av kraftvärmesystem, är kunskapen och erfarenheten inte så allmänt tillgänglig som den borde vara. 35. Vid det förberedande arbetet inför Femte ramprogrammet25 fastställdes följande nyckelområden för kraftvärmens tekniska utveckling: Högre omvandlkgsverlaiingsgrad, vilket leder till större energibesparingar. Övervakning, kontroll och optimering av fjärrvärmenät. Ökad tillförlitlighet, vilket leder till lägre underhållskostnader. Renare teknik, i synnerhet för att minska NOx-utsläppen från gasturbiner och kolvmotorer. Kostnadseffektiva minikraftvärmeverk på mindre än 30 kWe och mikro- kraftvärmeverk på 0,5 kWe. Material och konstruktionsmetoder för kraftvärmepannor samt billiga rör material. Billiga monteringsfärdiga komponenter för fjärrvärmesystem av lågtempera- turtyp. Kraftvärme för användning inom industrier där man arbetar vid höga temperaturer. Kraftvärmesystem som använder förnybara bränslen, t. ex. biomassa, bränslen med lågt kalorimetriskt värmevärde och blandade bränslen. Alternativa drivmotorer, t. ex. Stirling-motorer och bränsleceller. Lösningar på det miljöproblem som förorsakas av hydrologisk teknik. Inom fjärrkylsektorn bör man stödja teknisk utveckling som kan leda till större skillnadstemperaturer och lägre flöden i centrala produktions- och transport- Betänkande om EU-kommissionens vitbok om en energipolitik för den Europeiska unionen: PE 217. 771/slutlig. Improving Market Penetration for New Energy Technologies: Prospects for Pre-Competitive Support, DG XVII. Oktober 1996. Henrik Lund. Confederation of Danish Industries. 25 - xin system, samt utveckling av värmedrivna absorptionskylare för att därigenom markant förbättra fjärrkylsystemens lönsamhet och årliga belastning. Ytterligare forskning om utveckling av metoder och instrument för att undanröja icke tekniska hinder för genomförandet av ekologisk teknik och av hållbar utveckling i allmänhet, bör också främjas. I kommissionens förslag till ett femte ramprogram anges målsättningar som kan driva på kraftvärmens tekniska utveckling och kommissionen kommer att stärka sitt stöd till spridning av bästa praxis via lämpliga kanaler och program. 36. Save II och Aliéner: De befintliga Save II- och Altener-programmen är ut formade för att lösa problemen med icke-tekniska hinder som begränsar användningen av energisnål teknik och teknik som bygger på förnybar energi. Programmen kan användas som verktyg för att underlätta kraftvärmens genomslag på den europeiska marknaden. Inom ramen för Save II kommer ett ökat stöd att ges till åtgärder för att främja kraftvärme. Det gäller i synnerhet åtgärder som • • • • • • lösningar och deltagandet av ökar medvetenheten om finansiella energitjänsteföretag26 (t. ex. finansiering av kraftvärmeprojekt genom en tredje part), kartlägger behovet av energitjänster som kan tillgodoses med kraftvärme, fastställer kraftvärmens möjligheter utifrån ekonomiska kriterier samt energi- och miljökriterier, ytterligare undersöker hinder för kraftvärme och fjärrvärme/fjärrkyla på den nya avreglerade energimarknaden och söker möjligheter att undanröja dem, med hänsyn thl sociala och ekonomiska faktorer, miljöpåverkan och försörjningstrygghet, sprider information om kraftvärme och fjärrvärme/fjärrkyla. Internationella sammanslutningar skulle kunna spela en viktig roll i detta avseende. Särskild uppmärksamhet kommer att fästas vid marknadsgenomslaget för kylning genom fjärrvärmedrivna kylmaskiner. Altener-programmet kommer att fortsätta främja marknadsgenomslaget för värmepannor som eldas med biomassa, inklusive planer för kraftvärme och fjärrvärme/fjärrkyla. 37. Phare, Tacis, Synergy och Meda: EU:s Phare- och Tacis-program är europeiska initiativ för länderna i Central- och Östeuropa, de nya oberoende staterna och Mongohet. Syftet med programmen är att stödja dessa länders övergång till marknadsekonomi och förstärkningen av demokratin. Energi är en av de främsta prioriteterna inom Tacis-programmet och kraftvärmeprojekt tilldelas ofta stöd, särskilt i samband med befintliga kraftvärmebaserade fjärrvärmenät. Genom Synergy-programmet tillgodoses behovet av internationellt samarbete inom energisektorn och inom dess ram finansieras åtgärder för att främja kraftvärme i Latinamerika och Asien. Detta program skulle kunna bli ett viktigt redskap för att främja tillämpningar som använder kraftvärme i en hel rad länder utanför EU. 26 idem - XIV Såsom nämns i riktlinjerna för de vägledande programmen om finansiella och tekniska åtgärder inom ramen för partnerskapet mellan Europa och länderna i Medelhavsområdet (MEDA) är energi och miljö områden som bör uppmärk sammas särskilt. Främjande av kraftvärme genom tekniskt stöd och förberedande undersökningar i samband med fjärrkyla utgör en miljömässig och ekonomisk utmaning för länderna i denna region. I gemenskapens samarbete med ACP-länderna bör särskild vikt fästas vid energi program, åtgärder för att spara och använda energi på ett effektivt sätt, fastställande av energipotentialen samt främjande av nya och förnybara energi källor på ett ekonomiskt och tekniskt lämpligt sätt (artikel 105 i Lomé IV- konventionen). Främjande av kraftvärme skulle kunna ingå i dessa länders strategi för utveckling inom energiområdet. Som en del av en övergripande strategi för att öppna marknaden för kraftvärme kommer kommissionen att intensifiera åtgärderna beträffande kraftvärme och fjärrvärme/fjärrkyla inom ramen för samtliga dessa program. 38. Strukturfonderna: Mindre gynnade europeiska regioner (främst regioner i Mål 1- området) kan tilldelas gemenskapsstöd för utveckling av energisparplaner. I Grekland till exempel, är kraftvärme en av prioriteterna i energiprogrammet. Kommissionen kommer att uppmuntra medlemsstaterna att prioritera kraftvärme i de nationella energiprogram som finansieras ur ovannämnda fonder. 4. 4 Frivilliga avtal med industrin, teknikupphandling 39. I kommissionens förslag om en översyn av Femte handlingsprogrammet för miljön (en viktig åtgärdsplan vars syfte är att påskynda processen att förbättra miljön i unionen), vilket antogs av kommissionen den 24 januari 1996, anges att särskild vikt skall fästas vid avtal med industrin för att bredda användningen av instrument, och detta betonas likaså i kommissionens meddelande om miljöavtal27. 40. Man kan förhandla fram avtal som omfattar specifika effektivitetsmål med de industrisektorer där det finns stora möjligheter att spara energi genom användning av kraftvärme. Det är viktigt att kraftbolagen knyts till dessa avtal, eftersom de kan ha ett stort inflytande på kraftvärmen genom prissättning för export eller transport och genom att fastställa kraftvärmens överensstämmelse med tekniska krav för nätanslutning. 41. För att förbättra kraftvärmekonceptet kommer kommissionen även att uppmuntra utvecklingen av innovativa och ekonomiska kraftvärmeprogram genom så kallade teknikupphandlingsmekanismer. Tanken är att samla en grupp köpare för att fastställa hur det är möjligt att förbättra en produkt eller tiUverkningsprocess och utfärda specifikationer. Tillverkare får sedan möjlighet att inkomma med anbud som utvärderas och den utvalde anbudsgivaren är garanterad en viss första order. Dessa förfaranden har använts med framgång i vissa medlemsstater och har visat sig underlätta innovativ tekniks genombrott på marknaden. 27 KOM(96)561, 27. 11. 96. xv 42. Kraftvärmemoduler med brett användningsområde kommer att definieras och man kan sedan utlysa ett anbudsförfarande, där intresserade parter kan erbjuda innovativa tekniska kraftvärmelösningar till låga priser, vilka skulle kunna te sig attraktiva för en stor grupp köpare, t. ex. industrier, sjukhus och stora administrationsbyggnader. 4. 5 Informationsutbyte och samarbete mellan medlemsstater 43. I rådets resolution av den 8 juh 199628 om vitboken om energi, ombads kommissionen upprätta ett samarbete mellan gemenskapen och medlemsstaterna för att säkerställa att gemenskapens och medlemsstaternas politik överensstämmer med de överenskomna energipolitiska målen. 44. I enhghet med denna resolution, antog kommissionen den 4 oktober 1996 ett förslag till rådets beslut om organisationen av samarbetet kring överenskomna energimål för gemenskapen29. I utkastet till beslut fastställs främjandet av en rationell och effektiv användning av energiresurser som ett av dessa mål. 45. Kommissionen menar att förslaget till rådets beslut kommer att skapa en ram som underlättar samarbetet och utbytet av information och erfarenheter om kraftvärme mellan medlemsstaterna. En expertgrupp som fungerar som rådgivande kommitté skulle kunna garantera ett permanent samarbete mellan nationella myndigheter och kommissionen och ett informationsutbyte om strategier och åtgärder beeträffande kraftvärme och fjärrvärme i Europa. Informationsinsatser riktade till specifika industri- och tjänstesektorer (sjukhus, idrottsanläggningar osv. ) kommer att genomföras inom ramen för befintliga EU- program 4. 6 Mätning av avregleringens effekt på kraftvärme och fjärrvärme 46. Ett av kommissionens främsta energipolitiska mål är avregleringen av energi marknaderna. Denna avreglering kommer att leda till konkurrens i energiförsörj ningen, ökad öppenhet i prissättningen, förbättrad tillgång till el- och gasnät, och kommer att stimulera företag som tillhandahåller energitjänster och kraftbolag att delta i utvecklingen av kraftvärmen. Även om avregleringen sannolikt kommer att få en totalt sett positiv effekt på kraftvärmen kommer effekten att variera för olika tillämpningar av denna teknik30. De prissänkningar som avregleringen förmodligen för med sig utgör samtidigt både en möjlighet och ett hot för kraftvärmen. Bränslekostnaden kommer kanske att minska, men de som producerar elektricitet genom kraftvärme kommer att tvingas konkurrera genom sänkta elpriser. En av de viktigaste återstående hindren för kraftvärmen på de avreglerade marknaderna är det faktum att energipriserna inte speglar de externa miljökostnaderna. 28 29 30 EGTC224, 1. 8. 96. KOM (96) 431 slutlig. EGT C 27, 28. 1. 97. An assessment of the impact of the liberalisation of the European energy markets on CHP, energy efficiency and the environment. ILEX Ass. & Ramboll. December 1996. xvi - Det är därför väsentligt att mäta påverkan av och bedöma vilken effekt de nya reglerna för energimarknaderna har på kraftvärme- och fjärrvärmeprogram och att, om nödvändigt, föreslå lämpliga åtgärder för att förhindra negativa effekter. I detta sammanhang kan de nationella kraftvärmekommittéer som upprättats i enhghet med rådets rekommendation 77/714/EEG spela en viktig roll. 47. För att kunna mäta vad gemenskapen åstadkommer när det gäller att öka kraftvärmens marknadsandel, såsom rekommenderas i denna strategi, är det nödvändigt att årligen samla in statistik. Kommissionen kommer därför att kräva att medlemsstaterna fortsätter att tillhandahålla statistik varje år och kommer, via Eurostat, att se till att ett gemensamt statistiskt underlag används för denna under sökning. 4. 7 Införlivande av externa kostnader 48. När marknadsinstrument används för att nå miljömålen kommer det, såsom tidigare nämnts, att krävas metoder som tar hänsyn till de miljökostnader som hänger samman med energiförsörjningen. Ett viktigt mål inom ramen för Femte mujöhandlkgsprogranamet31 är införhvandet av energisektorns externa kostnader och vinster genom skatteincitament, för att därigenom integrera miljöhänsyn i andra politikområden i gemenskapen. Energiskatter skulle kunna fungera stimu lerande och förstärka kraftvärmens redan befintliga konkurrenskraft inom området el- och värmeproduktion. I sina förslag om en omstrukturering av skatteramen för energiprodukter32, tog kommissionen hänsyn till kraftvännens fördelar ur energi- och miljösynpunkt och förordade skattebefrielser. Ytterhgare stöd till kraftvärmeverk som använder biomassa som bränsle bör också beaktas. Det har antytts att införhvandet av externa kostnader är ett effektivt sätt att spegla de utmaningar som miljön erbjuder på den inre marknaden utan att det påverkar tillämpningen av fördragets regler om statligt stöd. Kraftvärme är ett sätt att öka energieffektiviteten och minska utsläppen av föroreningar, och principen att införliva externa kostnader skulle därmed kunna främja användning av kraftvärmeteknik. Idén att tvinga energidistributörer att köpa elektricitet som producerats genom kraffvärme skulle kunna undersökas när man söker alternativa metoder för att minska CCVutsläppen till år 2010. Kommissionen kommer att fortsätta undersöka hur det är möjligt att ta hänsyn till kraftvärmens miljömässiga fördelar inom ramen för sin skattepolitik. 4. 8 Finansiella instrument 49. Principen om finansiering genom en tredje part utvecklades för att hjälpa företag att finansiera investeringar utan att det påverkar deras balansräkning. En användare av ett effektivt och miljövänhgt koncept såsom kraftvärme finansierar inte de grundläggande investeringarna. Användaren ersätter i stället den som tillhandahåller tekniken genom betalningar som står i proportion till den installerade teknikens prestanda. Andra former av finansiering genom en tredje KOM(95) 647 slutlig, EGT C 140, 14. 5. 96. KOM (97) 30 slutlig, EGT C 139, 6. 5. 97. xvn - part är t. ex. tjänstekontrakt som tillhandahålls av energitjänsteföretag eller av kraftbolag, som tack vare kraftvärmen kan erbjuda sina kunder nya tjänster. En rad olika arrangemang är möjliga. Inom ramen för dessa kontrakt kommer ett energitjänsteföretag, som kan vara ett kraftbolag, överens med användaren om vilka behov som finns av värme, belysning, elkraft osv. Det är leverantören som ansvarar för att hitta den mest ekonomiska metoden för att tillhandahålla dessa tjänster, vilket ofta innebär installation av ett kraftvärmeverk. Denna investering görs och styrs av energitjänsteföretaget, som får täckning för den genom de utgifter som tas ut för energitjänsterna. På grund av kraftvärmeproduktionens effektivitet blir dessa avgifter lägre än de tidigare energikostnaderna. I detta scenario drar alla parter fördel av den finansiella uppgörelsen. Denna finansie ringsplan, varigenom åtgärder stimuleras och berörda parters insatser samordnas, kan främjas genom olika gemenskapsprogram. Under perioden 1992-1996 stödde Europeiska investeringsbanken (EIB) kraft värmeproduktionen genom lån uppgående till 1 195 miljoner ecu. Det är en betydande ansträngning och EIB bör öka sitt stöd till kraftvärmeprojekt inom industri- och tjänstesektorn. - XVIII - 5. Slutsatser 50. Kommissionen anser att kraftvärmens andel av EU:s energiproduktion bör ökas markant för att EU skall kunna nå sin energipolitiska niålsättning att förbättra energieffektiviteten och sin miljöpolitiska målsättning att minska utsläppen av växthusgaser. Den strategi som läggs fram i detta meddelande är av avgörande betydelse om det är gemenskapens avsikt att markant öka den totala elproduk tionen från kraftvärme genom att åtminstone fördubbla dess marknadsandel till år 2010, och om det är dess avsikt att verkligen främja kraftvärme och fjärrvänne/fjärtkylning. Även om det finns utrymme för åtgärder på europeisk nivå måste huvudansvaret för att främja kraftvärmen hgga hos medlemsstaterna. Kommissionen sina åtgärdsprogram för att undanröja hinder för kraftvärmens genombrott på marknaden och att grunda sina nationella strategier och målsättningar för främjande av kraftvärme på denna utvärdering inom en samordnad strategisk gemenskapsram. Detta meddelande är ett svar på rådets och Europaparlamentets begäran om åtgärder för att främja kraftvärme som, enligt rådet, på rimliga ekonomiska villkor skyddar miljön och minskar energiberoendet. Utifrån andra europeiska institu tioners reaktion på den föreslagna strategin och med hänsyn till slutresultatet av förhandlingarna i Kyoto, kommer kommissionen att ta ställning till hur man på bästa sätt bör utforma och genomföra ett handlingsprogram för att främja kraftvärme. därför medlemsstaterna uppmanar utvärdera att 51. Kommissionen uppmanar rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén • • • att ta ställning till de förslag som läggs fram i detta meddelande och inkomma med förslag till åtgärder både på gemenskaps- och medlemsstatsnivå, att godkänna den allmänna strategi som presenteras i kapitel 4 ovan och främja utarbetandet av strategier på nationell nivå, att samarbeta med kommissionen vid genomförandet av framtida åtgärder för att främja kraftvärme. - XIX 6. Referenser 1. 1994,1995,1996 Cogen Europe Conferences proceedings. 2. A strategy for the promotion of cogeneration and district heating Cogen Europe report. November 1996. 3. Euroheat and Power position Paper: Comments and proposals for an E. U. strategy for CHP/DH. December 1996. 4. Seminar Euroheat and Power, Bryssel 2. 10. 96. 5. Saving Energy with CHP: Feasible, not self evident. A. Martens. VITO. September 1996. 6. EURELECTRIC. General Position Paper on Cogeneration. Februari 1997. 7. CHP Programmes. Part of the fiiture E. U. Climate strategy. Ture Hammar. DEA. Februari 1997. 8. A UK strategy for CHP. Juni 1996. 9. Production décentralisée d' électricité a partir des énergies renouvelables et de la cogeneration. Institut d'économie et de pohtique de l'énergie. Juh 1995. 10. CHP in IEA Member Countries. IEA. Oktober 1994. 11. Broschyrer och rapporter som offentliggjorts inom ramen för Thermie- programmet Small-scale cogeneration in non residential buildings. Juni 1992. • Cogeneration for heating and cooling in hospitals. Juh 1995. • • Cogeneration in the agrofood sector. Decemberl994. • A review of cogeneration equipment and selected installations in Europe. December 1993. Industrial cogeneration in Europe. Maj 1992. ESAP, CETA. • 12. Save-programmet Institut Wallon, CENERG Guide de la cogeneration. Februari 1997. The barriers to CHP. COGENEUROPE maj 1995. Reviderad i maj 1997. XX - BILAGA 1. Allmänna principer vad gäller kraftvärme 1. 1 Beskrivning av kraftvärme Kraftvärme innebär en samtidig produktion av värme- och elenergi utgående från samma primärbränsle. I en given tillämpning uppnås detta genom en av flera elproduktionstekniker, varvid värme avleds under en del av elproduktionsprocessen för att användas till att tillgodose värmebehovet. Ur termodynamisk synpunkt erhålls en högre verkningsgrad från kraftvärme än från andra tillgängliga alternativ. Skillnaden i verkningsgrad kan vara betydande, men varierar beroende på den typ av teknik och bränsle som används och som ersätts av kraftvärmesystem. Ett effektivt kraftvärmeverk kan omvandla ungefär 85-90 % av bränslets energiinnehåll till användbar energi. Även om en liten del av värmen går förlorad innan värmen når konsumenterna uppgår den totala verkningsgraden till ungefär 80% eller mer. Konventionella elproduktionssystem omvandlar vanligtvis 30-40 % av bränslets energiinnehåll, med nya gasturbinsystem med kombinerad arbetscykel med en kapacitet på upp till 55 %. Om efterfrågan på värme täcktes av värmekraftverk med en verkningsgrad på 90 % skulle den totala verkningsgraden för separat produktion av elektricitet och värme uppgå till 70%. Utvecklingen av kraftvärme och fjärrvärme erbjuder höga energiomvandlingsgrader och medför lägre utsläpp av CO2 som är den mest betydande växthusgasen. Ytterligare en möjlighet som kraftvärme erbjuder är en utveckling av decentraliserade former av elproduktion med hög verkningsgrad och med undvikande av transmissionsförluster. Sammanfattningsvis kan det konstateras att kraftvärme och fjärrvärme i sin optimerade form utgör en miljövänlig energiproduktionsmetod för att minska bränsleåtgången och förstärka konkurrensen vad gäller elproduktion. Således är det ett instrument väl lämpat för främjandet av avreglering av energimarknaderna. 1. 1. 1. Kraftvärme inom industrin Kraftvärme är en teknik som använts inom industrin i mer än femtio år. Det krävs att användaren har en medelstor eller stor efterfrågan av värmeenergi (ånga, varmvatten, varm gas, kylning mm. ) över längre tidsperioder (mer än 5000 timmar/år). Elindustrin, tillverkningsindustrin (kemikalier, papper, järn och stål, keramik, motorer, livsmedel, textil, trävaror, tegel och grovkeramik mm. ) och tjänstesektorn (sjukhus, idrottsanläggningar, hotell) utgör områden där kraftvärmesystem är ett intressant alternativ för investerare. Kraftvärmeanläggningar inom industrin kan vara i drift 8000 timmar/år eller mer. Således är värmepotentialen inom industrin i industriländerna tillräckligt stor för att möjliggöra att kraftvärmen kan täcka en betydande del av belastningsefterfrågan på elektricitet. 11- fa 1. 1. 2. Kraftvärme för fjärrvärme och fjärrkyla i som äger och driver dessa Fjärrvärme eller fjärrkyla avser en centraliserad produktion och distribution av värmeenergi. Värmen produceras i värmekraftverk och leds genom ett rörledningsnät till användarna fjärrvärme- och form av ånga eller varmvatten. Ett fjärrkylningssystem utgör helheten av produktionsanläggningen och distributions- och återledningsnätet. Störst konkurrens får fjärrvärmen av systemen för enskild uppvärmning. Ett stort antal av fjärrvärmesystemen fortsätter att drivas med konventionella värmepannor. Fjärrvärme har dock ändå utvecklats till ett viktigt användningsområde för kraftvärmen och i Skandinavien, Tyskland och Central- och Östeuropa har en omfattande utbyggnad av stora system skett. Främst är det kommunerna som kan drivas av avfahsförbrämringsanläggningar eller genom andra medel inbegripet värmepumpar som drivs med geotermisk värme. Dessutom finns det en stor potential för fjärrkyla i Europa. Med den senaste utvecklingen av motor- och gasturbintekniken finns det nu en stor potential för utveckling av lokala system för fjärrvärme och kraftvärme, som anpassas till efterfrågan på värme, och som förser mindre värmedistributionsnät med värme. Andelen av kraftvärme i fjärrvärmen skiljer sig från medlemsstat till medlemsstat, allt från 22 % i Frankrike till 92 % i Nederländerna. 33 (Detta är den procentandel av fjärrvärmesystem som drivs med kraftvärme). I flera medlemsstater kan elförbrukningen för kylning genom kompressoranläggningar uppgå till 50 % av den total elförbrukningen på sommaren. System för både fjärrkyla och fjärrvärme kan medföra betydande kostnadsminskningar genom att en del av elförbrukningen omvandlas till värmeförbrukning och att driftstiden för systemen för kraftvärme och fjärrvärme förlängs. system 1. 1. 3 Privat och kommersiell användning av kraftvärme Kraftvärmesystem används i hotell, idrotts- och fritidsanläggningar, sjukhus och större bostadskomplex och de utgörs av mindre enheter som omfattar en dieselmotor som byggts om för att drivas med naturgas, en generator och ett värmeåteivinningssystem som i allmänhet placerats i en container. Dieselmotorerna kan i förekommande fall också drivas med två bränsletyper. Värmeåteivinningen sker via motorns kylnings- och avgassystem För att trygga elförsörjningen måste värmen samtidigt både kunna användas eller lagras. En metod som ökar användningen av återvunnen värme är att kylning produceras genom absorptionskylare. Detta möjliggör användning av kraftvärmesystem under sommarmånaderna, när den minskade efterfrågan på uppvärmning annars skulle minska möjligheten för systemdrift. För större byggnadskomplex och inom industrin används gasturbiner och större kolvmotorer. CHP in IEA Member States / Paris oktober 1994 in - M 1. 2. Kraftvärmens ekonomiska aspekter Energikonsumenten värdesätter billig energi. Kraftvärmen kan därför endast främjas om den jämfört med separat produktion av värme och el kan uppvisa kostnadsfördelar. De faktorer som styr kraftvärmens ekonomiska aspekter analyseras oftast som tre nära förbundna grupper: belastning, anläggningarnas egenskaper och det faktiska förhållandet gentemot energimarknaden. Ett kraftvärmeverks fördelar utnyttjas optimalt när det anpassas till efterfrågan på värme. En lämplig och tillgänglig belastning för uppvärmning och kylning utgör således en föratsättning för utvecklingen av kraftvärmen. Mönstren för efterfrågan på värme och el samt den årliga driftstiden sätter tekniska och ekonomiska gränser för de tekniska besluten. Typen av teknik, storleken på anläggningen och typen av primärbränsle beror på den förväntade utnyttjandegraden. Anläggningarnas egenskaper såsom kapital-, drifts- och underhållskostnader, verkningsgrader m. m. påverkar naturligtvis lönsamheten hos kraftvärmeprojekt. Men vad som är utmärkande för kraftvärmeprojekt är deras växelverkan med energimarknaden. Å ena sidan avgörs prisvillkoren för primärbränslet (naturgas, olja eller kol i de flesta kraftvärmeverken) av marknaden för fasta bränslen, eftersom energitillförseln utgör en av huvudkostnaderna för alla kraftvärmeverk. Å andra sidan konkurrerar en av kraftvärmens produkter, dvs. värme eller ånga, med konventionella anläggningar för värme- eller ångproduktion som också eldas med fasta bränslen. Trots att det är ett obestridligt faktum att kraftvärme under rätt förhållanden utgör ett kostnadseffektivt alternativ kan de nödvändiga investeringarna för kraftvärmesystem utgöra en riktig utmaning. Att erhålla finansieringsmedel för en kraftvärmeanläggning utgör ett hinder för många potentiella användare. Vissa användare är också motvilliga att investera sina egna medel eller att låna medel för att investera i energiproduktion eftersom detta sällan utgör kärnan i deras affärsverksamhet. Finansiella styrmedel såsom finansiering genom tredje part kan användas för kraftvärmeinvesteringar inom industri och tjänstesektorn. 2. Kraftvärme i EU:s medlemsstater Elindustrins geografiskt och vertikalt uppdelade struktur gynnade under tidigare år den industriella egenproduktionen men framförallt underlättade den arbetet för värme- och eldistributörerna, t. ex. i Tyskland. Utvecklingen av kraftvärmen i Tyskland, där den har en viktig ställning, sker med lokala distributörers befintliga värme- och elnät som erhöll stöd efter oljekrisen på 1970-talet. I Danmark där det också fanns kommunala värmenät byggdes kraftvärmen ut av cheferna för dessa nät med stöd av lokala distributörer och vad gällde storstäder av lokala producenter och distributörer kopplade till kommunerna. I Nederländerna där värmenäten inte är utbyggda i så stor utsträckning byggde gas- och eldistributörer ut industriella kraftvärmeenheter mot bakgrund av uppnådda gasinbesparingar. Däremot är egenproduktion och kraftvärme utbyggt i mindre utsträckning på monopoliserade energimarknader som i Frankrike, Belgien, Grekland och Irland. Det att elförsörjningssystemet löses upp och indelas i - IV 3S produktions-, transport- och distributionssektorer kan gynna en utveckling av kraftvärmen och kan erbjuda möjligheter för intresserade parter att söka vinsttillfållen, vilket tydligt kan iakttas i Storbritannien. Förutsättningarna för en utveckling av kraftvärmen är mycket olika i EU:s 15 medlemsstater. Inte endast vad gäller klimatet och befolkningstätheten finns det stora skillnader utan även faktorer som bränslepriser och -tillgång, konkurrenskraften för el på nätet, industristruktur och miljöhänsyn varierar mycket. Särskilda faktorer som t. ex. och värmedistributionsnät i Danmark spelar också en viktig roll. I följande tabell framställs det rådande läget vad gäller utveckling av kraftvärmen i EU:s 15 medlemsländer: i Nederländerna naturgastillgångar förekomsten stora av Total elektrisk installerad kapacitet (MW) och total elproduktion 1994 (GWh) i E. U. -15. Källa: EUROSTAT Land Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Nederlände rna Portugal Storbritan nien Finland Sverige Österrike Total elektrisk installerad kapacitet i MW 14899 10604 114811 9545 44489 107232 4039 64163 18348 8833 69019 14143 35914 16032 % Andelen kraft värme Total elproduktion iGWh Andelen kraft värme % 1805 7496 26184 182 1533 3222 58 6328 6148 892 3042 4085 2808 3247 12 71 23 2 3 3 1 10 34 10 4 29 8 20 72236 40096 528229 38936 161775 476337 15147 231498 79677 31380 325379 65546 142850 54645 7645 15724 47750 845 8537 9492 192 26477 31543 3112 11996 20312 9257 11722 11 39 9 2 5 2 1 11 40 10 4 31 6 21 Nation ella mål (MWe/ år 2000) 100034 2222 8000 5. 000 E. U. 15 532559 VIKTIGA ANMÄRKNINGAR 67030 13 2263191 204604 9 1. Uppgifterna för GR och IRL är ofullständiga och gäller 1993 2. För Tyskland anges för anläggningar som en del av året drivs som rena kraftvärmeanläggningar den totala installerade kapaciteten men för uppgiften 47 750 GWh för 1994 inbegrips endast den elproduktion som producerades under den tid som anläggningen var i drift som en ren kraftvärmeanläggning. Detta förklarar den stora skillnaden mellan andelen på 9 % av elproduktion och 23 % installerad kapacitet. 34 I investeringsplanen för den belgiska elsektorn planeras 1000 MWe i nya kraftvärmeanläggningar före år 2005. - v- 3h 3. För Danmark inbegrips kraftvärmeanläggningar som är i samproduktionsdrift en del av året i den installerade kapaciteten. Endast en del av elproduktionen (dvs. samproduktionen) inbegrips dock under den från kraftvärmeanläggningar var 32 734 Gwh. totala elproduktionen i elproduktionssiffran 15 724 GWh. Den tiden ^ ISSN 1024-4506 KOM(97) 514 slutlig DOKUMENT SV 02 10 12 15 Katalognummer : CB-CO-97-544-SV-C ISBN 92-78-26027-4 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 2Ù


title: Comunicazione della Commissione concernente la cooperazione tra la Commissione e le autorità garanti della concorrenza degli Stati membri per l'esame dei casi disciplinati dagli articoli 85 e 86 del trattato CE

eurovoc_concepts:
EU law - national law
administrative cooperation
competition law
competition policy
legal action
legal cooperation


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3353/97 af Caroline JACKSON til Kommissionen. Amsterdam-traktaten: Erklæring om kvaliteten af EF- lovgivningens affattelse

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU law
European Commission
European Parliament
codification of EU law
drafting of EU law

formats: pdf print

text: C 187/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 16. 6. 98 (98/C 187/07) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3300/97 af Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) til Kommissionen (20. oktober 1997) Om: Britiske importbegr(cid:230)nsninger for produkter, der stammer fra De Kanariske (cid:216)er Den britiske regerings »Medicines Control Agency« har meddelt importłrerne i Det Forenede Kongerige, at De Kanariske (cid:216)er ikke hłrer til Den Europ(cid:230)iske Union. Derfor er der i Det Forenede Kongerige blevet truffet en r(cid:230)kke foranstaltninger, som begr(cid:230)nser parallelimporten af farmaceutiske produkter fra De Kanariske (cid:216)er. Disse forhold, som er helt uantagelige, betyder en kr(cid:230)nkelse af retten til at udłve de f(cid:230)lles friheder inden for Den Europ(cid:230)iske Union, som De Kanariske (cid:216)er kan udłve, lige s(cid:229) vel som alle andre omr(cid:229)der i EU. Har Kommissionen kendskab til de beskrevne forhold? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe over for denne kr(cid:230)nkelse af princippet om fri bev(cid:230)gelighed for varer mellem ligeberettigede omr(cid:229)der i EU? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (15. januar 1998) For at kunne vurdere de forhold, som det (cid:230)rede medlem beskriver, m(cid:229) man kende (cid:229)rsagerne til, at Medicines Control Agency har afsl(cid:229)et at tillade, at farmaceutiske produkter, der er parallelimporteret fra en anden medlemsstat, markedsfłres i Det Forenede Kongerige. Hvis afslaget har fundet sted af skattem(cid:230)ssige (cid:229)rsager, henviser Kommissionen det (cid:230)rede medlem til Kommissionens svar p(cid:229) Sanchez Garcias skriftlige forespłrgsel E-1956/93 (1). Hvis afslaget ikke skyldes skattem(cid:230)ssige overvejelser, kunne de britiske myndigheders afvisning af at tillade import af de farmaceutiske produkter betragtes som en hindring af den EF-interne handel i strid med EF-traktatens artikel 30, idet De Kanariske (cid:216)er er en del af EF(cid:146)s toldomr(cid:229)de. Kommissionen vil gerne have n(cid:230)rmere oplysninger om (cid:229)rsagerne til afslaget, inden den ser n(cid:230)rmere p(cid:229) forholdet. Den opfordrer derfor det (cid:230)rede medlem til at optage kontakt med Kommissionen, s(cid:229) spłrgsm(cid:229)let kan afklares. (1) EFT L 5 af 7. 1. 1994. (98/C 187/08) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-3353/97 af Caroline Jackson (PPE) til Kommissionen (15. oktober 1997) Om: Amsterdam-traktaten: Erkl(cid:230)ring om kvaliteten af EF-lovgivningens affattelse Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at fastl(cid:230)gge retningslinjer om kvaliteten af EF-lovgivningens 1. affattelse, s(cid:229)dan som Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Amsterdam opfordrede den til? Hvilke hensigtsm(cid:230)ssige organisatoriske foranstaltninger vil Kommissionen tr(cid:230)ffe for at sikre, at 2. retningslinjerne bliver anvendt? 3. Vil dens prioriteringer omfatte en revision af personaleuddannelsen, tildeling af et s(cid:230)rligt ansvar til personalet i hver enkelt afdeling for at kontrollere, om det, der udsendes, er affattet i et klart sprog, og en undersłgelse af arbejdet i Kommissionens Juridiske TJeneste? Hvorn(cid:229)r regner Kommissionen med at have gennemfłrt sine initiativer vedrłrende kvaliteten af 4. EF-lovgivningens affattelse, og vil den udarbejde en rapport til R(cid:229)det og Europa-Parlamentet om resultatet?


title: Regolamento (CE) n. 2064/97 della Commissione del 15 ottobre 1997 recante modalità di applicazione del regolamento (CEE) n. 4253/88 del Consiglio, riguardo ai controlli finanziari effettuati dagli Stati membri sulle operazioni cofinanziate dai Fondi strutturali

eurovoc_concepts:
European Commission
Structural Funds
exchange of information
financial control
operational expenditure (EU)
supervisory power


title: WRITTEN QUESTION No. 3353/97 by Caroline JACKSON to the Commission. Amsterdam Treaty: Declaration on the quality of the drafting of EU legislation

text: C 187/6 EN Official Journal of the European Communities 16. 6. 98 (98/C 187/07) WRITTEN QUESTION E-3300/97 by Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) to the Commission (20 October 1997) Subject: UK import limits on products originating in the Canaries The British Government(cid:146)s Medicines Control Agency has informed that country(cid:146)s importers that the Canary Islands do not belong to the European Union. For that reason, a series of measures have been established in the UK limiting parallel imports of pharmaceutical products from the Islands. This outrageous state of affairs constitutes an assault on the Canary Islands community(cid:146)s exercise of Community freedoms within the European Union, and any other EU territories. Is the Commission aware of the facts in question? What measures does the Commission intend to take with regard to this infringement of the principle of freedom of movement of goods between territories which belong to the EU on an equal footing? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (15 January 1998) Before the facts referred to by the Honourable Member can be assessed, it is necessary to know the reasons why the Medicines Control Agency refused to allow parallel imports of pharmaceutical specialities from another Member State to be marketed in the United Kingdom. If the Agency(cid:146)s refusal is based on tax considerations, the Commission would refer the Honourable Member to the answer given to Written Question E-1956/93 by Mr Sanchez Garcia (1). If the reasons given do not relate to tax and given that the Canary Islands form part of the customs territory of the Community, a refusal by the United Kingdom authorities to allow imports of pharmaceutical products might be regarded as an obstacle to intra-Community trade that is in breach of Article 30 of the EC Treaty. Before looking into the matter more closely, the Commission would like to have more detailed information regarding the reasons for the refusal. It would therefore ask the Honourable Member to contact it in order to clarify the situation. (1) OJ C 219, 8. 8. 1994. (98/C 187/08) WRITTEN QUESTION P-3353/97 by Caroline Jackson (PPE) to the Commission (15 October 1997) Subject: Amsterdam Treaty: Declaration on the quality of the drafting of EU legislation 1. What action does the Commission propose to take to lay down guidelines on the quality of drafting of Community legislation, as it was invited to do by the European Council meeting in Amsterdam? 2. What appropriate organizational measures does the Commission plan to take to ensure that the guidelines are applied? 3. Will its priorities include a review of staff training, the allocation of specific responsibilities to staff in each section to monitor output for plain language, and an examination of the work of the Commission(cid:146)s legal service? 4. When does the Commission expect to complete its initiatives on the quality of drafting of Community legislation, and will it produce a report for the Council and European Parliament on the outcome?


title: 376 L 0118 : Council Directive of 18 december 1975 on the approximation of the laws of the Member States relating to certain partly or wholly dehydrated preserved milk for human consumption (76/118/EEC)(OJ No L 24, 30.1.1976, p. 49).,376 L 0118 : Directiva del Consejo de 18 de diciembre de 1975 relativa a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros sobre determinados tipos de leche conservada parcial o totalmente deshidratada destinados a la alimentación humana (76/118/CEE)(DO n̊ L 24 de 30.1.1976, p. 49)(EE 13, V 4, p. 232).,376 L 0118 : Directiva do Conselho de 18 de Dezembro de 1975 relativa à aproximação das legislações dos Estados-membros repeitantes a certos leites conservados parcial ou totalmente desidratados destinados à alimentação humana (76/118/CEE)(JO n̊ L 24 de 30.1.1976, p. 49)(EE 13 F 04, p. 232).,376 L 0118 : Directive du Conseil du 18 décembre 1975 relative au rapprochement des législations des États membres concernant certains laits de conserve partiellement ou totalement déshydratés destinés à l'alimentation humaine (76/118/CEE)(JO n̊ L 24 du 30.1.1976, p. 49).,376 L 0118 : Direttiva del Consiglio del 18 dicembre 1975 relativa al ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri concernenti taluni tipi di latte conservato parzialmente o totalmente disidratato destinato all'alimentazione umana (76/118/CEE)(GU n. L 24 del 30.1.1976, pag. 49).,376 L 0118 : Neuvoston direktiivi, annettu 18 päivänä joulukuuta 1975, tiettyjä osittain tai kokonaan kuivattuja elintarvikkeena käytettäviä säilöttyjä maitoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (76/118/ETY)(EYVL N:o L 24, 30.1.1976, s. 49)(EP. 13/Nide 04, s. 221).,376 L 0118 : Richtlijn van de Raad van 18 december 1975 houdende onderlinge aanpassing van de wetgevingen der Lid-Staten betreffende bepaalde voor menselijke voeding bestemde geheel of gedeeltelijk gedehydrateerde verduurzaamde melk (76/118/EEG)(PB nr. L 24 van 30.1.1976, blz. 49).,376 L 0118 : Rådets direktiv af 18. december 1975 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrørende visse former for konserveret helt eller delvist inddampet mælk bestemt til menneskeføde (76/118/EØF)(EFT nr. L 24 af 30.1.1976, s. 49).,376 L 0118 : Rådets direktiv av den 18 december 1975 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om vissa former av konserverad, helt eller delvis dehydratiserad mjölk avsedd för konsumtion (76/118/EEG)(EGT nr L 24, 30.1.1976, s. 49)(SU 13/Vol. 4, s. 221).,376 L 0118 : Οδηγία του Συμβουλίου της 18ης Δεκεμβρίου 1975 περί προσεγγίσεως των νομοθεσιών των Κρατών μελών σχετικά με ορισμένα διατηρημένα γάλατα μερικώς ή ολικώς αφυδατωμένα που προορίζονται για ανθρώπινη διατροφή (76/118/ΕΟΚ)(ΕΕ αριθ. L 24 της 30.1.1976, σ. 49)(ΕΛ 03 Τ14, σ. 148).,376 L 0188 : Richtlinie des Rates vom 18. Dezember 1975 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über bestimmte Sorten eingedickter Milch und Trockenmilch für die menschliche Ernährung (76/118/EWG)(ABl. Nr. L 24 vom 30.1.1976, S. 49).

eurovoc_concepts:
approximation of laws
consolidation of EU law
human nutrition
labelling
marketing standard
powdered milk


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2022/97 af 15. oktober 1997 om fastsættelse af eksportrestitutioner inden for svinekødssektoren

eurovoc_concepts:
export refund
pigmeat


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3309/97 do Deputado Cristiana MUSCARDINI à Comissão. Mercado interno e registo dos veículos importados

eurovoc_concepts:
administrative formalities
free movement of goods
import
single market
technical barrier
vehicle
vehicle registration


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2015/97 af 15. oktober 1997 om fastsættelse af importtold for ris

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs duties
import
import policy
rice


title: Council Regulation (EC) No 2025/97 of 15 October 1997 imposing a definitive anti-dumping duty on imports into the Community of advertising matches originating in Japan and collecting definitively the provisional duty imposed

eurovoc_concepts:
Japan
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
import
manufactured goods
packaging


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2015/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 15ης Οκτωβρίου 1997 για τον καθορισμό των δασμών κατά την εισαγωγή στον τομέα του ρυζιού


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2014/97, annettu 15 päivänä lokakuuta 1997, oliiviöljyn enimmäisvientitukien vahvistamisesta asetuksella (EY) N:o 2081/96 avatun pysyvän tarjouskilpailun osana toteutettua 21. osittaista tarjouskilpailua varten

eurovoc_concepts:
award of contract
export licence
export refund
olive oil


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2009/97 of 15 October 1997 fixing the representative prices and the additional import duties for molasses in the sugar sector

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price