title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) 14 päivänä huhtikuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 701/97 perustetun energia-alan kansainvälisen yhteistyön edistämistä koskevan ohjelman (Synergy-ohjelma) voimassaolon jatkamisesta

eurovoc_concepts:
EU programme
energy consumption
energy policy
international cooperation
security of supply

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 02. 10. 1997 KOM(97) 488 lopull. 97/0251 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS ŒY) 14 päivänä huhtikuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 701/97 perustetun energia-alan kansainvälisen yhteistyön edistämistä koskevan ohjelman (SYNERGY-OHJELMA) voimassaolon jatkamisesta (komission esittämä) Perustelut Neuvosto hyväksyi 14. huhtikuuta 1997 asetuksen energia-alan kansainvälisen yhteistyön edistämistä koskevasta ohjelmasta (SYNERGY-OHJELMA) vuodelle 1997 ja kehotti komissiota esittämään ennen vuoden 1997 päättymistä tiedonannon kaikista energiaan liittyvistä yhteisön ohjelmista sekä tekemään ehdotuksen energia-alan puiteohjelmaksi. Vastauksena tähän kehotukseen komissio antoi 23. huhtikuuta 1997 tiedonannon 'Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin'. Komission tiedonannon tarkoituksena on parantaa yhteisön energiapolitiikan avoimuutta. Tiedonanto on ensimmäinen askel pyrkimyksessä vastata neuvoston kehotukseen. Entistä suuremman avoimuuden ansiosta tästä tiedonannosta voidaan johtaa kaksi tulevaisuudessa mahdollisesti noudatettavaa politiikkaa koskevaa toimintaohjetta: toimia olisi vahvistettava, energia-alan jotta voitaisiin paremmin ryhtyä vastatoimiin näkyvissä olevan ja merkittävän tuontiriippuvuuden lisääntymisen suhteen samoin kuin kilpailukykyä ja ympäristön huomioon ottamista koskevien vaatimusten suhteen koska halutaan lisätä tehokkuutta, voitaisiin myös pyrkiä selkeyttämään ja energiapolitiikalle yksinkertaistamaan asioita johdonmukaiset puitteet, jotta sen tärkeimmät tehtävät voitaisiin toteuttaa asianmukaisilla välineillä. luoda yhteisön tarkoituksena Puheenjohtaja esitti energianeuvostossa 27. toukokuuta päätelmät, joissa se ilmoittaa tukevansa komission aikeita jatkaa tämänsuuntaisten selvitysten tekemistä ja tehdä pemstamissopimuksiin ja toimivallan jakoon perustuvia ehdotuksia ennen vuoden 1997 päättymistä. Komissio tulee esittämään asianmukaisia ehdotuksia vuoden loppuun mennessä. Vaikuttaa kuitenkin ilmeiseltä, ettei uutta ohjelmaa saada lopullisesti hyväksyttyä ennen vuoden 1998 ensimmäistä puoliskoa, kun otetaan huomioon uuden ehdotuksen laajuus ja sen edellyttämien perusteellisten selvitysten ja neuvottelujen tarve. Tätä koskeva neuvoston julistus onkin liitetty 14 päivänä huhtikuuta annettuun asetukseen. Julistuksesta käy ilmi, että jos 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun energia-alan puiteohjelman hyväksyminen ei ole mahdollista ennen vuoden 1997 päättymistä, neuvosto päättää hyvissä ajoin SYNERGY-OHJELMAn jatkamisesta. tarkoituksena on näin ollen varmistaa niiden SYNERGY- Tämän ehdotuksen OHJELMAan sisältyvien toimien jatkuvuus, joihin on varainhoitovuoden 1998 osalta sitouduttu, odoteltaessa niiden viemistä osaksi uutta ohjelmaa. Ehdotettu summa on sama kuin vuodelle 1997, ja se noudattaa komission esittää alustavaa talousarvioesitystä vuodelle 1998. 2- Ehdotus: Neuvoston asetus (EY^ 14 päivänä huhtikuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N: o 701/97 perustetun energia-alan kansainvälisen yhteistyön edistämistä koskevan ohjelman (SYNERGY-OHJELMA) voimassaolon jatkamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön pemstamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo, että 14 päivänä huhtikuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 701/97, jolla hyväksyttiin energia-alan kansainvälisen yhteistyön edistämistä koskeva ohjelma (SYNERGY-OHJELMA)1, ja erityisesti sen 3 artiklassa säädetään, että SYNERGY- OHJELMAn täytäntöönpano alkaa 1 päivänä tammikuuta 1997 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997, neuvoston pöytäkirjaan liitetyssä juhstuksessa neuvosto ilmoittaa, että jos mainitun asetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun energia-alan puiteohjelman hyväksyminen ei ole mahdollista ennen vuoden 1997 päättymistä, neuvosto päättää hyvissä ajoin SYNERGY-OHJELMAn jatkamisesta, komission tiedonannossa 'Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin' päätellään lopuksi, että yhteisön energiapolitiikan avoimuutta on pyrittävä hsäämään, ja tiedonanto onkin ensimmäinen askel energia-alan puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen tekemiseksi, neuvoston puheenjohtajan 27 päivänä toukokuuta 1997 tekemät päätelmät tukevat komission aikomuksia jatkaa selvitysten tekemistä kaikki yhteisön energia-alan toimet käsittävän monivuotisen tehdä perustamissopimuksiin ja toimivallan jakoon perustuvia ehdotuksia ennen vuoden 1997 päättymistä, ohjelman määrittelemiseksi tarkoituksena SYNERGY-OHJELMAa on tarpeen jatkaa väliaikaisesti vuodella odoteltaessa sen sisällyttämistä uuteen energia-alan puiteohjelmaan, 1 EYVL N:o L 104, 22. 4. 1997, s. 1 perustamissopimuksessa ei ole muita määräyksiä tämän asetuksen antamiseksi tarvittavista valtuuksista kuin 235 artikla, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: AINOA ARTIKLA 1. 2. 3. Energia-alan kansainvälisen yhteistyön edistämistä koskevan, 31 päivään joulukuuta 1997 ulottuvan ohjelman (SYNERGY-OHJELMA) hyväksymisestä 14 päivänä huhtikuuta 1997 annetun asetuksen (EY) N:o 701/97 säännöksiä jatketaan 1 päivästä tammikuuta 1998 alkaen vuodella 31 päivään joulukuuta 1998 asti. Budjettivallan käyttäjä päättää vuoden 1998 määrärahoista taloudellisen tilanteen perusteella ja talousarvioita koskevaa kurinalaisuutta noudattaen. Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja. 4 VAIKUTUSTEN ARVIOINTI EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYKSIIN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSET) EHDOTUKSEN NIMI. Asetus energia-alan kansainvälisestä yhteistyöstä (SYNERGY-OHJELMA) ASIAKIRJAN VIITENUMERO: EHDOTUS 1. Kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate, miksi alalla tarvitaan yhteisön lainsäädäntöä ja mitkä ovat sen päätavoitteet? Kyseessä on energiaan liittyvien yhteisön etujen edistäminen mm. teollisuuden maailmanlaajuisen kilpailukyvyn, toimitusvarmuuden ja ympäristönsuojelun aloilla Euroopan tasolla. Kukin jäsenvaltio määrittää kuitenkin omat energiapoliittiset tavoitteensa, jotka voivat poiketa muiden jäsenvaltioiden tavoitteista. VAIKUTUS YRITYKSIIN 2. Mihin yrityksiin ehdotuksella on vaikutusta? Tukea myönnetään ainoastaan energia-alan yrityksille kolmansien maiden markkinoille pääsyn helpottamiseksi. - ovatko yritykset keskittyneet tietyille maantieteellisille alueille yhteisössä? Ei, mutta ensisijaiset toimet koskevat Välimeren alueen maita sekä Keski- ja Itä-Eurooppaa, joten erityisesti kyseisten raja-alueiden yritysten pitäisi hyötyä niistä. 3. Mitä toimenpiteitä yritysten on toteutettava noudattaakseen ehdotusta? r- 4. Mitkä ovat ehdotuksen todennäköiset taloudelliset vaikutukset? - työllisyyteen Kolmansien maiden markkinoille pääsyä koskevan tuen tavoitteen olisi toteuduttava työpaikkojen syntymisenä alan hyödykkeitä tai palveluja tarjoaviin yrityksiin. Energian maailmanmarkkinoiden odotetaan kasvavan 2 prosenttia, mutta Euroopan markkinoiden ainoastaan prosentin. - investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen Investoinnit ja eurooppalaisten yritysten perustaminen kolmansiin maihin - yritysten kilpailukykyyn Välillinen vaikutus energian toimituskustannuksiin on odotettavissa 5. Sisältyykö ehdotukseen joissa otetaan huomioon pienten keskisuurten yritysten erityistarpeet (rajoitetummat tai erilliset vaatimukset tms. )? toimenpiteitä, ja KUULEMINEN 6. Luettelo ehdotuksen valmistelussa kuulluista tahoista ja niiden esittämien kantojen pääpiirteet EnR-verkosto, alan ammattijärjestöt: Eurelectric, Eurogas, Europia. YKSITYISKOHTAINEN RAHOrTUSSELVTTYS ALAMOMENTTI B4-1041 1. TOIMENPITEEN NIMI: Kansainvähsen yhteistyön ecustäminen energia-alalla (SYNERGY-OHJELMA) 2. BUDJETTIKOHTA: B4-1041 3. OIKEUSPERUSTA: Neuvoston asetus (EY) N: o 701/97, annettu 14 päivänä huhtikuuta 1997, energia- alan kansainvähsen yhteistyön edistämistä koskevasta ohjelmasta (SYNERGY- OHJELMA) (EYVL N:o L 104, 22. 04. 1997, s. 1) 4. TOIMENPITEEN KUVAUS: 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite Euroopan yhteisön ohjelma kansainvähsen yhteistyön alalla on entistä tärkeämpi, kun otetaan huomioon energia-alan kehitys maailmanlaajuisesti lähivuosina: - Euroopan lisääntyvä riippuvuus energiansaannista, - kehitysmaiden energiankysynnän erittäin voimakas kasvu, - ympäristöongelmien, vaikutus energiavalintoihin. erityisesti kasvihuonekaasupäästöjen lisääntyvä Tavoite on edistää kolmansien maiden energiapolitiikan suunnittelussa ja toteutuksessa yhteistyötä, jonka on määrä edistää Euroopan unionin energiastrategian tavoitteiden toteuttamista. Nhtä ovat - maailmanlaajuinen kilpailukyky - Euroopan energiahuollon turvaaminen - ympäristökysymysten huomioon ottaminen. Tämän toimen pitäisi myötävaikuttaa näiden tavoitteiden toteuttamiseen siten, että käynnistetään hankkeita, joiden tarkoitus on erityisesti - parantaa kolmansien maiden energiatehokkuutta, - edistää ympäristöä säästävän teknologian käyttöä, - edistää paikallisten ja erityisesti uusiutuvien energiavarojen hyödyntämistä, - tukea kolmansien maiden alueellista energia-alan yhdentymistä ja energia- alan avautumista kilpailulle, *V - edistää vuoropuhelua ja yhteydenpitoa Euroopan, tuottajamaiden ja kansainvälisten energia-alan järjestöjen välillä, tukea Euroopan energia-alan yritysten pääsyä kolmansien maiden - markkinoille. Tämä toimi tukee myös Euroopan unionin ulkopolitiikkaa, auttaa osaltaan luomaan puitteita energiahankkeiden suuntaamiseksi ja valmistelemiseksi sekä valmistelemaan Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymistä unioniin. Vuosiohjelman jäsenvaltioiden SYNERGY-OHJELMA Euroopan parlamentin ehdotus asetuksen liitteeksi. laatiminen yhteistyössä komission muiden yksiköiden ja kohdistaa antaa mahdollisuuden ensisijaisiin aiheisiin ottaen huomioon myös edustajien kanssa 4. 2 Toimenpiteen kesto Yksi vuosi 1 päivästä tanimikuuta 1998 31 päivään joulukuuta 1998. Näin jatketaan nykyistä ohjelmaa, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997. 5. MENOJEN LUOKITUS: Muut kuin pakolliset menot /jaksotetut määrärahat 6. MENO-/TULOLAJI: ja teknisten työpajojen, koulutusvierailujen Tutkimusten rahoittaminen, mahdollisesti asiantuntijoiden välityksellä annettu tekninen apu ja neuvonta, koulutus-, edistämis- ja tiedotustoimet, konferenssien, seminaarien, järjestäminen, yhteistyöelinten tai energiapoliittisten elinten tukeminen sekä muut energiapolitiikkaa tukevat toimet. Ohjelman edistämiseen, sen tulosten levittämiseen, ulkopuolisten asiantuntijoiden suorittamaan arviointiin ja energia-alan yhteistyötä tukevien elimien toimintaan liittyvät kulut. Yhteisön osuus ei yleensä yhtä 50 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista, ja yhteisö voi osallistua rahoitukseen yhdessä kolmansien maiden, jäsenvaltioiden tai kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Seuraavissa tapauksissa yhteisön rahoitus voi kuitenkin olla jopa 100 prosenttia: kolmansien maiden kokopäivätoimisten asiantuntijoiden rahoitus ja ainoastaan yhteisön etua koskevissa asioissa toteutetut toimet (esitutkimukset, selvitystehtävät, eurooppalaiset energiakeskukset, toimien arviointi jne. ). viranomaislaitoksiin lähetettyjen 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET: 7. 1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa Toimenpiteen kustannuksista. kokonaiskustannukset saadaan yksittäisten toimien Esitetty talousarvio on ennakoitujen rahoitusnäkymien mukainen. • Horisontaahset toimet koskevat joko arviointitoimia tai itse ohjelmaa koskevia tiedotustoimia. Energia-alan analyyseissä kootaan yhteen eri osa-alojen analyysit ja edellisessä selvityksessä esitetyt energiaohjelman tutkimukset, mutta niissä käsitellään entistä enemmän myös kolmansien maiden nykyistä lainsäädäntöä koskevia tutkimuksia ja näiden maiden sopeutumista uuteen energiatilanteeseen. • • • suunnittelemisessa Yhteistyö kolmansien maiden tarkoittaa eurooppalaisten asiantuntijoiden lähettämistä kolmansien maiden viranomaislaitoksiin joiden tarkoituksena on muodostaa työryhmiä. energiapolitiikan lyhytaikaisiin yksittäisiin tehtäviin, Yhteistyöelimille myönnettävä taloudellinen tuki käsittää energiakeskusten puitteissa toteutettavat hankkeet, mutta myös yhä useammin tukea työryhmien kokouksille tai foorumeille. Seminaareja, konferensseja ja tiedotustilaisuuksia järjestetään enemmän, koska kolmannet maat osoittavat entistä enemmän mielenkiintoa Euroopan unionin sääntely- ja yhdentämiskokemuksia kohtaan. 7. 2 Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden mukaan Erittely Summa Maksusitoumusmäärärahat (miljoonaa ecua) Horisontaaliset toimet Energia-alan analyysit 0,500 1,500 energiapolitiikan kolmansien 1,000 Yhteistyö maiden suunnittelemiseksi Taloudellinen yhteistyöelimille Seminaarit, konferenssit ja 1,000 tiedotustilaisuudet Tiedotus- ja koulutustoimet 1,000 tuki 2,000 YHTEENSÄ 7,000 7. 3 Osaan B sisältyvien operationaalisten selvitysten ja asiantuntijakokousten kustannukset Erittely Summa Selvitykset Asiantuntijoiden kokoukset Konferenssit ja kongressit Tiedotus ja julkaisut YHTEENSÄ 0,150 ÖÄ5Ö (o 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET (JA TOTEUTETTAVIEN TOIMIEN SEURAUKSET) Töistä maksetaan sen jälkeen, kun ne on hyväksytty. Maksuperusteena käytetään ennen taloudellinen loppukertomus otetaan tässä huomioon. Matkakustannuksista ja päivärahoista voidaan vaatia tositteet. arvioitua prosenttimäärää, sopimuksen tekemistä ja 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1 Määrälliset erityistavoitteet Tässä voidaan erottaa • erityistavoitteet, joihin SYNERGY-OHJELMA myötävaikuttaa olematta ainoa tuloksista vastaava • suoraan SYNERGY-OHJELMAsta johtuvat tavoitteet 9. 1. 1 OHJELMAN TAVOITTEET • Vähentää ennustettavissa olevaa kasvihuonekaasupäästöjen lisääntymistä tekniikoita, uusiutuvia maailmanlaajuisesti energiatehokkuutta, uusia energialähteitä ja suunnittelua edistävillä toimilla, • Lisätä eurooppalaisten yritysten investointeja ja vientiä kolmansien maiden energia-alalla, • Helpottaa kolmansien maiden energiaverkkojen yhteenliittämistä sekä energiaverkkojen Euroopan unionin ja kolmansien maiden yhteenliittämistä, • Valmistella assosioituneiden maiden liittymistä Euroopan unioniin helpottamalla niiden ja EU:n energiapolitiikan lähentämistä, • Säilyttää ennallaan kolmansista maista Euroopan unioniin suuntautuvan energianviennin määrä tai lisätä sitä huolimatta näiden maiden sisäisen kysynnän kasvusta. 9. 1. 2 YKSITTÄISIIN TOIMIIN LIITTYVÄT TAVOITTEET Seminaarien, myönnettävän taloudellisen tuen osalta: konferenssien ja tiedotustilaisuuksien sekä yhteistyöelimille • Lisätä yhteyksiä eurooppalaisten päättäjien ja kolmansien maiden julkisen tai yksityisen sektorin päättäjien välillä • Edistää yhteyksiä kolmansien maiden vastuuelinten välillä U- • Myötävaikuttaa muiden yhteistyötoimien toteuttamiseen yhteisön ja kolmansien maiden välillä • Levittää tietoa Euroopan energiatilanteesta. Kolmansien maiden energiapohtiikan suunnitteluyhteistyön ja energia-alan analyysien osalta: • Varmistaa Euroopan unionin osallistuminen kolmansien maiden energia- alan suunnitelmien ja sääntelyn valmisteluun. Koulutus-ja tiedotustoimien osalta: • Kouluttaa kolmansien maiden alan ammatti-ihmisiä esittelemällä heille Euroopan unionin näkökulmia. - Kohderyhmä: Valtiot, kolmansien maiden energia-alan valtionlaitokset, yritykset ja henkilöt sekä Euroopan yhteisö. 9. 2 Toimenpiteen perustelut: Komission tasolla toteutettavan toiminnan perusteena ovat seuraavat seikat: • ainoastaan komissio voi varmistaa, että eurooppalaisia etuja ja yrityksiä tuetaan suosimatta jotakin jäsenvaltiota, • komissio on nimetty elimeksi, joka neuvottelee kolmansien maiden kanssa mm G-24:ssä sekä tiettyjen kolmansien maiden kanssa tehtäessä sopimuksia, joihin sisältyy nimenomaisesti energia-ala, • komission tasolla toteutettavan toimen avulla voidaan täydentää jäsenvaltioiden tasolla toteutettuja toimia ja vahvistaa niiden vaikutusta, • Euroopan komissio voi parhaiten edustaa kaikkien jäsenvaltioiden etuja, • Euroopan komission tasolla toteutettavan toimen kautta voidaan hyödyntää moniin jäsenvaltioihin hajaantunut asiantuntemus. 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi: että kustakin maantieteellisestä Huomattakoon, virkamiehet hallinnoivat, seuraavat ja arvioivat vastuullaan olevaa hanketta. alueesta vastaavat Suoritusten osoittimia Koska SYNERGIA on yhteistyöohjelma energiapohtiikan suunnittelemiseksi, on vaikea määrittää määrällisiä osoittimia sen toimien vaikutuksille. Lisäksi energiapoliittisten toimien vaikutukset näkyvät vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä tuotanto- tai kulutusluvuissa. On kuitenkin mahdollista käyttää osoittimia, jotka soveltuvat kohdassa 9. 1 maimttuihin kahdentyyppisiin tavoitteisiin. ii- Yleisten tavoitteiden osoittimet: • kasvihuonekaasupäästöjen tason vertaaminen ennusteisiin • energiatehokkuusindeksin kehitys • paikallisen tuotannon, erityisesti uusiutuvien energiamuotojen osuuden hsääminen • eurooppalaisten sijoitusten määrän ja eurooppalaisen energia-alan viennin kehitys • kolmansien maiden energiaviennin kehitys suhteessa niiden kotimaisen kysynnän keluttyrniseen • kolmansien maiden välillä sekä Euroopan unionin ja kolmansien maiden välillä sijaitsevien energiaverkkojen yhteenliittämiseen tehdyt sijoitukset. Yksittäisten toimien tavoitteille: • SYNERGY-OHJELMAn avulla järjestettyjen konferenssien tai kokousten seuraavien kohtaamisista osanottajamäärä. Mahdollisesti näistä kaupallisten yhteyksien ja hankkeiden määrä • niiden maiden lukumäärä, kokemuksesta energiapolitiikkansa suunnittelussa jotka ovat hyötyneet eurooppalaisesta • koulutusta saaneiden ammatti-ihmisten määrä • niiden henkilöiden määrä, joille hankkeesta on tiedotettu • yhteistyötoimet, jotka on aloitettu SYNERGY-OHJELMAssa toteutetun hankkeen seurauksena. Arviointia koskevat määräykset ja arviointien aikataulu Koehankevaiheessa riippumattomat asiantuntijat ovat arvioineet SYNERGY- OHJELMAa kesäkuussa 1990, ja vuosina 1990 - 1995 toteutetuista toimista tehdyn araoinnin tulokset julkaistiin kesäkuussa 1996. Neuvoston antamassa asetuksessa säädetään, että vuonna 1997 on tehtävä arviointi ja Euroopan parlamentille ja neuvostolle on annettava kertomus. SYNERGY-OHJELMA sisältyy myös pääosasto XVII:n hallinnoimien ohjelmien horisontaaliseen arviointiin. 13- 9. 4 Kustannus-tehokkuussuhteen arviointi Jotta tätä lukua voitaisiin verrata muiden ohjelmien vastaavaan lukuun, on otettava huomioon, että hankkeiden hallinnointi ja seuranta ovat suoraan yksikön virkamiesten vastuulla, eikä niitä anneta tehtäväksi ulkopuolisille. Lisäksi SYNERGY-OHJELMAlle ovat luonteenomaisia yhteisön aloitteesta toteutettavat toimet sekä toimet, joiden avulla hankitaan muissa ohjelmissa käytettäviä tietoja (esim. Euro-Välimeri -foorumi). Virkamiehet osallistuvat ja niistä tavalhsta näkyvämmin näiden hankkeiden neuvottelemiseen. täsmentämiseen Kun talousarviota pienennettiin talousnäkymissä 10 miljoonasta 7 miljoonaan ecuun, hyvän kustannustehokkuuden vuoksi säilytettiin ensisijaisina juuri nämä yhteisön aloitteesta toteutettavat toimet sekä sellaiset toimet, jotka edistävät muiden johtuu hallintokustannusten osuuden kasvu ohjelman talousarviossa. aloittamista. Tästä yhteistyöhankkeiden 10. HALLINTOMENOT Tarvittavien hallintovarojen käyttöönotto tapahtuu varojen myöntämistä koskevan komission vuotuisen päätöksen perusteella, ottaen huomioon erityisesti budjettivallan käyttäjän myöntämät hsähenkilöstö ja -määrärahat. '* 10. 1 Vaikutus työpaikkojen määrään Työsuhteen tyyppi Toimen hallinnointiin tarvittavat virat joista pvsvvat virat määräaikaiset virat otetaan käyttöön PO:n tai kyseisen yksikön nykyisistä varoista palkataan lisävaroilla 6 2 5 A- B- C- virkamiehet tai määräaikaiset toimenhaltijat Muut 2 8 2 5 2 kansallista asiantuntijaa 2 kansallista asiantuntijaa 2 alihankkijaa 2 alihankkijaa Yhteensä 13 6 19 Ohjelman vaatima osuus henkilöstön työajasta: 60 %. Ohjelmaan määrä: 12. drjattavien työpaikkojen Lisävarojen osalta on ilmoitettava, millä aikataululla ne tarvitaan. 10. 2 Henkilöstöä varten varattava rahoitus Kyseiset 19 henkilöä eivät työskentele ainoastaan SYNERGY-OHJELMAa varten, vaan kaikkia kansainvälisiä energia-alan toimia varten. Koko tämän henkilöstön SYNERGY-OHJELMAa varten tekemä työ voidaan arvioida 60 prosentiksi kokonaistyöajasta. Ohjelman hallinnnointikulujen voidaan siten arvioida olevan 19 x 0,6 x 103 000 ecua = 1 174 000 ecua. ii 10. 3 Muut toimintamenot Budjettikohta Summat Laskutapa (n:ro ja otsake) A-2510 Kokoukset yleensä 40 000 A-130 Työmatkakulut, matkakulut ja muut niihin liittyvät menot 100 000 Yhteensä 140 000 Kaksi päivän kestävää kokousta, joihin osallistuu 2 edustajaa jäsenmaata kohti. Keskimäärin 658 ecua (ainoastaan matkakulut) Arvio perustuu varainhoitovuoden ensimmäisen puoliskon toteutumiseen. Ilmoitetut määrärahat rahoitetaan ohjelman hallinnoinnista vastaavien yksiköiden nykyisistä määrärahoista. Summat vastaavat toimenpiteen kokonaismenoja, jos sen kesto on määrätty, tai 12 kuukauden menoja, jos kestoa ei ole määrätty. -16 ISSN 1024-4492 KOM(97) 488 lopullinen ASIAKIRJAT FI 12 15 11 Luettelonumero : CB-CO-97-498-FI-C ISBN 92-78-25093-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: VERORDENING (EG) Nr. 1928/97 VAN DE COMMISSIE van 2 oktober 1997 tot vaststelling van de maximumrestitutie bij uitvoer van zachte tarwe in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1883/97

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund
quantitative restriction


title: Décision sur la proposition de décision du Conseil concernant la conclusion par la Communauté européenne de la convention des Nations unies sur le droit de la mer du 10 décembre 1982 et de l'accord du 28 juillet 1994 relatif à l'application de la partie XI de ladite convention (COM(97) 0037 COM(97)0037/2 - 9032/97 - C4-0477/97 97/0038(AVC))

eurovoc_concepts:
EP assent
EU Member State
European Community
UN convention
law of the sea
ratification of an agreement


title: WRITTEN QUESTION No. 3068/97 by Amedeo AMADEO to the Commission. Protection of minors in audiovisual services

eurovoc_concepts:
audiovisual programme
child protection
classification
control of communications
freedom of self-determination
infancy
parental responsibility
quality label
right to justice
selective dissemination of information

formats: html pdf print

text: 30. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 134/69 (98/C 134/87) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3067/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Ympa¤risto¤vaikutusten arviointi Asiani koskee ehdotusta neuvoston direktiiviksi tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympa¤risto¤vaikutusten arvioinnista. (KOM(96) 0511 lop. › 96/0304 SYN). Viime vuosina on hyva¤ksytty tai ollaan hyva¤ksyma¤ssa¤ useita merkitta¤via¤ ympa¤risto¤n valvontaa, menettelytapoja tai valtuuttamista koskevia direktiiveja¤. Ta¤ma¤ ehdotus liittyy na¤in ollen jo melko laajaan yhteyteen. Pyyda¤n komissiota ma¤a¤rittelema¤a¤n paremmin eri direktiivien va¤liset olemassaolevat hierarkiat ja erityiset toteuttamis- alueet, jotta va¤ltetta¤isiin pa¤a¤llekka¤inen ja kaksinkertainen toiminta ja liian raskaat byrokraattiset menettelytavat. Komission ja¤senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (14. marraskuuta 1997) Komissio on samaa mielta¤ siita¤, etta¤ eri ympa¤risto¤va¤lineiden kesken ei pita¤isi esiintya¤ pa¤a¤llekka¤ista¤ tai kaksinkertaista toimintaa. Komissio piti ta¤ma¤n mielessa¤a¤n esitta¤essa¤a¤n ehdotuksen direktiiviksi tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympa¤risto¤vaikutusten arvioinnista (1). Ehdotuksessa laajennetaan ympa¤risto¤vaiku- tusten arviointija¤rjestelma¤ (eva) nykyisesta¤ hankevaiheesta myo¤s sita¤ edelta¤va¤a¤n pa¤a¤to¤ksenteon suunnitteluvai- heeseen. Ta¤ma¤ on toinen vaihe kattavan ympa¤risto¤arviointija¤rjestelma¤n ka¤ytto¤o¤notossa. Ajatus ympa¤risto¤vaiku- tusten arviointija¤rjestelma¤sta¤, joka kattaisi kaikki pa¤a¤to¤ksenteon vaiheet, on yli 20 vuotta vanha, ja komissio on korostanut sen ta¤rkeytta¤ kaikissa viidessa¤ ympa¤risto¤toimintaohjelmassa. Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympa¤risto¤vaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 85/337/ETY muuttamisesta 3 pa¤iva¤na¤ maaliskuuta 1997 annettu direktiivi 97/11/EY (2) ja direktiiviehdotus1 ta¤ydenta¤va¤t toisiaan, ensi mainittu hankevaiheen ja viimeksi mainittu suunnitteluvaiheen osalta, eiva¤tka¤ ne merkitse pa¤a¤llekka¤isyytta¤ ja¤rjestelma¤s- sa¤. Muut ympa¤risto¤alan va¤lineet, kuten ympa¤risto¤n pilaantumisen ehka¤isemisen ja va¤henta¤misen yhtena¤ista¤mi- sesta¤ annettu direktiivi 96/61/EY (3), tietyn teollisen toiminnan suuronnettomuuden vaarasta annettu ns. Seveso-direktiivi 82/501/ETY (4) seka¤ yhteiso¤n ympa¤risto¤asioiden hallinta- ja auditointija¤rjestelma¤ EMAS, ta¤ytta¤va¤t kukin oman tarkoituksensa ja myo¤s ta¤ydenta¤va¤t toisiaan tarvittaessa. Joissakin asioissa on samankal- taisuuksia (esimerkiksi kera¤ttya¤ tietoa voidaan ka¤ytta¤a¤ sopivassa ma¤a¤rin myo¤s muiden va¤lineiden vaatimusten ta¤ytta¤miseen), ja na¤issa¤ tapauksissa va¤lineiden sisa¤iset johdonmukaisuuslausekkeet takaavat, ettei pa¤a¤llekka¤i- syytta¤ esiinny. (1) EYVL C 129, 25. 4. 1997. (2) EYVL L 73, 14. 3. 1997. (3) EYVL L 257, 10. 10. 1996. (4) EYVL L 230, 5. 8. 1982. (98/C 134/88) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3068/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Amedeo Amadeo (NI) (2. lokakuuta 1997) Aihe: Alaika¤isten suojelu audiovisuaalisissa palveluissa Asiani koskee vihrea¤a¤ kirjaa alaika¤isten ja ihmisarvon suojelusta audiovisuaalisissa ja tietopalveluissa (KOM(96) 0483 lop. ). Kaikki uusien audiovisuaalisten palveluiden ka¤ytta¤jia¤ koskevat ja¤rjestelyt ja ma¤a¤ra¤ykset, luokitteluja¤rjestelma¤t ja merkinna¤t (tai luokittelu/koodaus), na¤ytta¤va¤t tarjoavan tehokkaampia keinoja aineistojen valvomiseksi, silla¤ ne osoittavat sisa¤lta¤a¤ko¤ tietty tuote kiellettya¤ tai vahingollista materiaalia seka¤ minka¤laista kiellettya¤/haitallista materiaalia


title: QUESTION ECRITE no 3082/97 de David THOMAS à la Commission. Aide aux fruiticulteurs

eurovoc_concepts:
State aid
aid to agriculture
bad weather
financial loss
fruit-growing
indemnification
natural disaster
producer organisation

formats: html print


title: Resolution on the Commission's Green Paper on relations between the European Union and the ACP countries on the eve of the 21st century - challenges and options for a new partnership (COM(96)0570 C4-0639/96)

eurovoc_concepts:
ACP countries
EU relations
Lomé Convention
cooperation policy
international cooperation


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3061/97 van Amedeo AMADEO aan de Commissie. Emissies van organische verbindingen

eurovoc_concepts:
EC Directive
EU law - national law
application of EU law
chemical pollution
industrial pollution
national implementing measure
organic chemical
pollution control
pollution control measures
principle of subsidiarity


title: 97/660/CE: Decisão da Comissão de 2 de Outubro de 1997 que adopta o plano que atribui aos Estados-membros recursos a imputar ao exercício de 1998 para o fornecimento de géneros alimentícios provenientes das existências de intervenção a favor das pessoas mais necessitadas na Comunidade

eurovoc_concepts:
EU Member State
aid to disadvantaged groups
food aid
intervention stock

formats: html pdfa1b print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3059/97 van Amedeo AMADEO aan de Commissie. Diensten van algemeen Europees belang

eurovoc_concepts:
European Movement
European citizenship
postal and telecommunications services
product quality
promotion of the European idea
provision of services
public service

text: 30. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 134/67 (98/C 134/84) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3059/97 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (2 oktober 1997) Betreft: Diensten van algemeen Europees belang Referentie: Mededeling van de Commissie (cid:132)Diensten van algemeen belang in Europa(cid:148) (COM(96)0443 def. ). In hoeverre is het door de Commissie gemaakte verschil tussen (cid:132)diensten van algemeen belang(cid:148) en (cid:132)universele dienstverlening(cid:148) relevant, aangezien de gegeven definities tot verwarring aanleiding kunnen geven? Het begrip (cid:132)universele dienstverlening(cid:148) houdt namelijk een kwaliteitsoordeel in dat ook van toepassing is op andere sectoren dan die welke door de Commissie worden genoemd. Antwoord van de heer Santer namens de Commissie (25 november 1997) Het begrip (cid:132)diensten van algemeen belang(cid:148), dat door de Commissie wordt gedefinieerd in haar mededeling van 11 september 1996 (1), vloeit voort uit de brede aanpak waarvoor de Commissie op dit gebied heeft gekozen. De Commissie is immers van mening dat deze diensten › al dan niet van economische aard › een sleutelelement zijn van het Europese maatschappijmodel omdat zij bijdragen tot de economische dynamiek, de solidariteit en het burgerschap. Het begrip (cid:132)universele dienst(cid:148) komt voor het eerst voor in de Gemeenschapswetgeving op het gebied van posterijen en telecommunicatie. Het is de vertaling van het begrip (cid:132)diensten van algemeen belang(cid:148) in deze sectoren. De uitdrukking (cid:132)universele dienst(cid:148) maakt duidelijk dat deze dienst voor allen en op het gehele grondgebied toegankelijk moet zijn. De Commissie is het met het geachte Parlementslid eens dat het begrip (cid:132)goede kwaliteit(cid:148) niet alleen van toepassing is in het kader van de universele dienstverlening. In haar mededeling van 11 september 1996 benadrukt zij dat kwalitatief hoogstaande (cid:132)diensten van algemeen belang(cid:148) noodzakelijk zijn voor de ontplooiing van het Europese maatschappijmodel. (1) COM(96)443. (98/C 134/85) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3065/97 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (2 oktober 1997) Betreft: Verpakkingen Referentie: (cid:132)Voorstel voor de richtlijn van het Europees Parlement en de Raad betreffende waarmerken op de verpakking en een procedure voor de beoordeling van de conformiteit daarvan(cid:148) (COM(96)0191 def. › 96/0123 COD) (1). Het voorstel vloeit voort uit de verplichtingen die in richtlijn 94/62/EG (2) inzake verpakkingen en verpakkingsafval gesteld werden met betrekking tot waarmerken op de verpakking en de beoordeling van de conformiteit daarvan. Het voorgestelde waarmerk is facultatief en geeft door middel van een symbool aan of de verpakking kan worden hergebruikt of gerecycleerd. Daarvan afwijkende waarmerken zullen verboden zijn. Acht de Commissie het niet noodzakelijk een programma voor te stellen om de milieubelasting door verpakkingen tot een minimum te beperken, en vooral ook een einde te maken aan de proliferatie van door de bedrijven zelf ingestelde waarmerken met betrekking tot de hergebruikbaarheid of recycleerbaarheid van verpakkingen? (1) PB C 382 van 18. 12. 1996, blz. 10. (2) PC L 365 van 31. 12. 1994, blz. 10


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1928/97, annettu 2 päivänä lokakuuta 1997, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1883/97 tarkoitetun tarjouskilpailun osana


title: VERORDENING (EG) Nr. 1923/97 VAN DE COMMISSIE van 2 oktober 1997 tot vaststelling van het op de restitutie voor granen toe te passen correctiebedrag

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3053/97 von Amedeo AMADEO an die Kommission. Grünbuch öffentliches Auftragswesen

eurovoc_concepts:
access to information
aid to undertakings
award of contract
dissemination of information
market access
public contract
small and medium-sized enterprises
vocational training


title: WRITTEN QUESTION No. 3098/97 by Bryan CASSIDY to the Commission. Commission investigation into the Dutch electrotechnical market

eurovoc_concepts:
European Commission
Netherlands
application of EU law
competition law
complaint to the Commission
economic survey
electronics
restrictive trade practice

text: 30. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 134/81 I enlighet med fo¤rfarandet i artikel 169 i EG-fo¤rdraget gav kommissionen Tyskland mo¤jlighet att inkomma 1. med synpunkter. Sanktioner i enlighet med artikel 171 i EG-fo¤rdraget kommer endast i fr(cid:229)ga om en medlemsstat inte har fo¤ljt 2. en dom fr(cid:229)n EG-domstolen. I det aktuella fallet finns ingen s(cid:229)dan dom. (1) EGT L 103, 25. 4. 1979. (98/C 134/104) SKRIFTLIG FR¯GA E-3098/97 fr(cid:229)n Bryan Cassidy (PPE) till kommissionen (2 oktober 1997) A¤mne: Kommissionens underso¤kning av den holla¤ndska elektrotekniska marknaden I mars 1991 mottog kommissionens generaldirektorat IV ett klagom(cid:229)l om p(cid:229)st(cid:229)dda kartellaktiviteter inom den holla¤ndska elektrotekniska sektorn. I juli 1996, efter en utdragen underso¤kning under fem (cid:229)r, kom kommissionen ut med ett meddelande o¤ver klagom(cid:229)l som inneho¤ll uttalanden om att vissa grossister som handlar med elektrotekniskt installationsmaterial och deras branschorganisation faktiskt var inblandade i konkurrensbegra¤n- sande aktiviteter. Dessa aktiviteter har som effekt att utla¤ndska grossister sta¤ngs ute fr(cid:229)n den holla¤ndska marknaden och da¤rmed isoleras marknaden fr(cid:229)n de normala konkurrensvillkor som r(cid:229)der p(cid:229) andra h(cid:229)ll inom Europeiska unionen. Resultatet blir att holla¤ndska konsumenter tvingas att betala betydligt ho¤gre priser a¤n de som ga¤ller fo¤r konsumenter i andra medlemsla¤nder i Europeiska unionen. Kommissionens procedurma¤ssiga fo¤rseningar har gjort att uto¤vandet av konkurrensbegra¤nsande aktiviteter har tolererats under sex (cid:229)r. Kan kommissionen tala om na¤r den ta¤nker avsluta sin underso¤kning och anta ett beslut fo¤r att fo¤rsa¤kra, i allma¤nhetens intresse, att konkurrensen kommer att (cid:229)teruppra¤ttas s(cid:229) snart som mo¤jligt p(cid:229) den holla¤ndska marknaden fo¤r elektrotekniska installationsmaterial? Svar fr(cid:229)n Karel Van Miert p(cid:229) kommissionens va¤gnar (28 oktober 1997) Det a¤rende som avses va¤cker mycket komplicerade fr(cid:229)gor. A¤ rendet h(cid:229)ller fortfarande p(cid:229) att utredas av kommissionen och har ho¤g prioritet. I ett fall som detta m(cid:229)ste omfattande underso¤kningar av hela den ifr(cid:229)gavarande industrisektorn utfo¤ras. Efter detta l(cid:229)ngvariga fo¤rfarande m(cid:229)ste det sa¤kersta¤llas att alla tillfr(cid:229)gade f(cid:229)r godtagbar tillg(cid:229)ng till all relevant tillga¤nglig information. Alla de som tillfr(cid:229)gats har ra¤tt att la¤mna sina synpunkter, som ocks(cid:229) m(cid:229)ste underso¤kas noggrant. I detta sa¤rskilda a¤rende har sju parter tillfr(cid:229)gats. Fo¤rfarandet har nu avslutats och en hearing med de tillfr(cid:229)gade planeras till den tredje veckan i november 1997. Kommissionen skall i alla skeden av underso¤kningen sa¤kersta¤lla att ingen konfidentiell information offentliggo¤rs utan att den bero¤rda parten uttryckligen har gett sitt fo¤rhandstillst(cid:229)nd. Innan fo¤rho¤ret har a¤gt rum a¤r det inte mo¤jligt fo¤r kommissionen att fo¤rutse om eller na¤r ett formellt beslut kommer att fattas. (98/C 134/105) SKRIFTLIG FR¯GA E-3099/97 fr(cid:229)n Gary Titley (PSE) till kommissionen (2 oktober 1997) A¤mne: EU-underso¤kning och sto¤d fo¤r tra¤darterna jojoba och euphorbia I sitt svar p(cid:229) min fr(cid:229)ga P-2564/97 (1) ang(cid:229)ende jojoba- och euphorbiatra¤d, meddelar kommissionen att forskning har bekra¤ftat att tra¤den kan anva¤ndas som alternativa gro¤dor i medelhavsomr(cid:229)det


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3048/97 del Amedeo AMADEO a la Comisión. Libro Verde del comercio

eurovoc_concepts:
EU programme
commercial education
entrepreneur
handicrafts
sales occupation
small and medium-sized enterprises
trade cooperation
vocational training

text: 16. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 117/139 (98/C 117/186) PREGUNTA ESCRITA E-3048/97 de Amedeo Amadeo (NI) a la Comisio·n (2 de octubre de 1997) Asunto: Libro Verde del comercio En relacio·n con el «Libro Verde del comercio» (COM(96)530 final) y vista la importancia de iniciativas duraderas iguales para todos los Estados miembros, ¿podr(cid:14)·a evaluarse la posibilidad de: 1. crear escuelas te·cnicas para el comercio que dispongan de un programa fundamental de estudios comunes en todos los Estados para la educacio·n, la formacio·n y la recualificacio·n de los asalariados y de los cuadros directivos de las empresas comerciales, 2. financiar programas espec(cid:14)·ficos de educacio·n para empresarios del sector comercial, 3. hacer posible la participacio·n de los representantes de las partes del sector comercial en los comite·s de formacio·n profesional, 4. organizar la educacio·n y formacio·n transnacional de los empresarios y trabajadores del sector comercial, lo que podr(cid:14)·a abrir nuevas iniciativas, empleos, actividades y empresas? Respuesta del Sr. Papoutsis en nombre de la Comisio·n (13 de noviembre de 1997) La actuacio·n europea en la materia, trata de fomentar la cooperacio·n entre los Estados miembros apoyando y completando sus acciones, especialmente mediante los programas So·crates y Leonardo da Vinci. Los Estados miembros son los principales responsables en cuanto a la definicio·n del contenido de los programas de educacio·n y de formacio·n. Por esta razo·n, no es posible proyectar la creacio·n de escuelas te·cnicas, a nivel europeo, que se dediquen especialmente al sector comercial y que propongan un programa u·nico de educacio·n o de formacio·n. Sin embargo, s(cid:14)· que es perfectamente posible fomentar la cooperacio·n entre las escuelas que ya existen con el fin de dar, por ejemplo, una dimensio·n europea a los estudios de formacio·n profesional inicial que proponen. De los proyectos piloto o de los programas de intercambio seleccionados tras el anuncio de la convocatoria de propuestas 1995 o· 1996 del programa Leonardo da Vinci se pueden extraer numerosos ejemplos de acciones de este tipo. Por otra parte, el programa Leonardo da Vinci permite financiar acciones espec(cid:14)·ficas para la formacio·n de empresarios del sector comercial atenie·ndose a dos condiciones principales: que estas acciones sean innovadoras (Leonardo da Vinci pretende ser un laboratorio europeo de formacio·n profesional) y que revistan un cara·cter transnacional (en la mayor(cid:14)·a de los casos deben participar al menos tres Estados miembros). En las dos primeras selecciones Leonardo da Vinci se pueden citar numerosos proyectos cuyo objetivo consiste especialmente en fomentar la formacio·n del esp(cid:14)·ritu de empresa, ya se trate de crear una pequen(cid:152)a o mediana empresa (PYME) en el sector comercial o artesanal, o bien de recuperar una empresa que ya exist(cid:14)·a. En cuanto a la participacio·n de los representantes de los interlocutores sociales del sector comercial en los comite·s de formacio·n profesional, el comite· consultivo de la formacio·n profesional asocia a los representantes de los Estados miembros y a los interlocutores sociales interprofesionalmente. As(cid:14)· pues, no es posible una representacio·n espec(cid:14)·fica directa del sector comercial. Por lo dema·s, un comite· de asesoramiento se encarga de asistir a la Comisio·n en la aplicacio·n del programa Leonardo da Vinci. Los representantes de los interlocutores sociales participan en este comite· como observadores. Tambie·n esta·n representadas organizaciones relacionadas con el sector comercial como la Unio·n de Confederaciones de la Industria y de Organizaciones Empresariales de Europa (UNICE), la Unio·n Europea del Artesanado y de las Pequen(cid:152)as y Medianas Empresas (UEAPME), el Centro Europeo de la Empresa Pu·blica (CEEP), Eurochambres o Eurocommerce


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3080/97 del Herbert BÖSCH a la Comisión. Cofinanciación de la UE para la transformación de las antiguas oficinas de aduanas en las fronteras interiores de la UE

eurovoc_concepts:
EU aid
European Regional Development Fund
customs
heritage protection
industrial conversion
internal border of the EU
redevelopment aid
single market

text: 30. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 134/73 Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisio·n (17 de noviembre de 1997) En su Libro Blanco titulado «Preparacio·n de los pa(cid:14)·ses asociados de Europa Central y Oriental para su integracio·n en el mercado interior de la Unio·n» (1), la Comisio·n especificaba algunas medidas clave destinadas a centrar la atencio·n de estos pa(cid:14)·ses en cuestiones que contribuyesen, en la mayor medida posible, al proceso de aproximacio·n legislativa. Entre los instrumentos que se consideraban clave figuraba la Directiva 96/26/CE sobre el acceso a la profesio·n de transportista de mercanc(cid:14)·as y transportista de viajeros por carretera (2), y en esta categor(cid:14)·a entra tambie·n la propuesta de modificacio·n de dicha Directiva. A este respecto, cabe sen(cid:152)alar que 8 pa(cid:14)·ses de Europa Central y Oriental han manifestado que, para el 1 de enero de 1998, habra·n armonizado su legislacio·n con la Directiva actual. (1) COM(95)163 final. (2) DO L 124 de 23. 5. 1996. (98/C 134/94) PREGUNTA ESCRITA E-3077/97 de John Iversen (PSE) a la Comisio·n (2 de octubre de 1997) Asunto: Terneras Segu·n la revista danesa «Landsbladet», cada an(cid:152)o se exportan ma·s de 40. 000 terneras de Dinamarca a Holanda, donde son criadas en jaulas. Dado que en Dinamarca la normativa sobre el sacrificio de terneras establece un l(cid:14)·mite de peso de 110 kg, mientras que en Holanda el l(cid:14)·mite es de 138 kg, esta exportacio·n significa que las terneras que en Dinamarca carecen de valor en Holanda suponen una doble ganancia. Por una parte, los ganaderos pueden recibir primas por sacrificio y, por otra, cr(cid:14)·an terneras en jaulas, cuya carne se puede vender. ¿No considera la Comisio·n que esta pra·ctica es contraria a las intenciones de retirar carne del mercado? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (3 de noviembre de 1997) El informe de prensa en cuestio·n, que la Comisio·n no ha visto, puede que Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a lo haya comprendido mal en algunos aspectos importantes. La prima por la transformacio·n de los terneros se paga so·lo por el sacrificio de los terneros muy jo·venes que no entran en modo alguno en la cadena alimenticia. Hay otra prima para los terneros, la prima por comercializacio·n adelantada, que se paga cuando los terneros se sacrifican para carne con un peso por debajo de los pesos tradicionales de los Estados miembros. Es probable que por algunos terneros nacidos en Dinamarca se solicita esta prima en los Pa(cid:14)·ses Bajos. La Comisio·n no esta· de acuerdo en que los movimientos de terneros de un Estado miembro a otro constituyan una amenaza para la reduccio·n de la produccio·n de carne roja. Por el contrario, si los 40. 000 terneros se quedaran en Dinamarca, su per(cid:14)·odo de engorde ser(cid:14)·a probablemente ma·s largo que en los Pa(cid:14)·ses Bajos, lo que incrementar(cid:14)·a los excedentes de carne de vacuno del mercado comunitario. (98/C 134/95) PREGUNTA ESCRITA E-3080/97 de Herbert Bo¤sch (PSE) a la Comisio·n (2 de octubre de 1997) Asunto: Cofinanciacio·n de la UE para la transformacio·n de las antiguas oficinas de aduanas en las fronteras interiores de la UE Uno de los efectos secundarios deseados de la creacio·n del mercado interior de la UE es el hecho de que las oficinas de aduanas situadas en las fronteras entre los Estados miembros han pasado a resultar superfluas. Ello tiene como consecuencia que en las antiguas fronteras aduaneras los edificios oficiales abandonados dan a menudo una primera impresio·n que no es precisamente atractiva a los viajeros que llegan al pa(cid:14)·s correspondiente


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3058/97 do Deputado Amedeo AMADEO à Comissão. OCM - lúpulo

eurovoc_concepts:
agricultural production policy
common organisation of markets
fallow
hops
income stabilisation
market stabilisation
redirection of production
utilised agricultural area

text: C 117/142 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 4. 98 (98/C 117/190) PERGUNTA ESCRITA E-3057/97 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (2 de Outubro de 1997) Objecto: Reforma do sector do tabaco Tendo em conta o relato·rio da Comissa(cid:152)o ao Conselho sobre a organiza(cid:231)a(cid:152)o comum do mercado no sector do tabaco em rama (Doc. COM(96) 554 def. ). O relato·rio da Comissa(cid:152)o analisa duas op(cid:231)o(cid:152)es fundamentais para o futuro do sector comunita·rio do tabaco, antes de concluir que a ajuda a‘ cultura de tabaco na(cid:152)o deve ser suprimida a me·dio prazo, mas reformada na sua totalidade. As reformas propostas preve(cid:136)em uma «varia(cid:231)a(cid:152)o» dos pre·mios destinados a promover a produ(cid:231)a(cid:152)o de tabaco de melhor qualidade (com um reduzido teor de alcatra(cid:152)o) e a interrup(cid:231)a(cid:152)o de um regime de reembolso das quotas, que permitira· aos produtores de tabaco cessar a produ(cid:231)a(cid:152)o, reduzindo desse modo as quotas de tabaco comunita·rio. Embora reconhecendo a contradi(cid:231)a(cid:152)o vis(cid:14)·vel entre a pol(cid:14)·tica comunita·ria que visa reduzir o consumo de tabaco e por outro lado o apoio a‘ produ(cid:231)a(cid:152)o de tabaco em rama, o relato·rio recorda que a supressa(cid:152)o das ajudas aos produtores de tabaco provocaria o fim da produ(cid:231)a(cid:152)o de tabaco em rama na Unia(cid:152)o Europeia com graves conseque(cid:136)ncias para 200. 000 postos de trabalho ligados a‘ sua produ(cid:231)a(cid:152)o e transforma(cid:231)a(cid:152)o (respectivamente 170. 000 e 30. 000 postos de trabalho). Para ale·m disso, 80% dos rendimentos dos produtores europeus de tabaco, 700 dos quais se situam na Gre·cia (52%) e quase 40. 000 na Ita·lia, e· financiado pela Comunidade. Nestas circunsta(cid:136)ncias solicita-se a‘ Comissa(cid:152)o que as eventuais medidas de abandono sejam acompanhadas de uma indica(cid:231)a(cid:152)o precisa das outras culturas agr(cid:14)·colas poss(cid:14)·veis a‘s superf(cid:14)·cies de cultura do tabaco, ou que sejam criadas as condi(cid:231)o(cid:152)es para actividades extra-agr(cid:14)·colas, no contexto de um desenvolvimento equilibrado e gradual das zonas rurais. Resposta dada pelo Comissa·rio Fischler em nome da Comissa(cid:152)o (21 de Outubro de 1997) No que se refere a‘ questa(cid:152)o do Senhor Deputado sobre as alternativas que se oferecem aos produtores que abandonam a cultura do tabaco, a Comissa(cid:152)o deseja real(cid:231)ar o facto de que apenas faz propostas aos que, voluntariamente, decidem de abandonar o sector, nomeadamente devido a‘s dificuldades que encontram em seguir a evolu(cid:231)a(cid:152)o do mercado. Consequentemente, dada a na(cid:152)o obrigatoriedade de abandonar o sector do tabaco, na(cid:152)o cabe a‘ Comissa(cid:152)o determinar de forma precisa as op(cid:231)o(cid:152)es de cada um dos produtores. Contudo, com o objectivo de apoiar os produtores que voluntariamente decidem abandonar a cultura do tabaco, a Comissa(cid:152)o havia feito propostas de medidas de acompanhamento no seu relato·rio. Estas medidas de acompanhamento consistem na promo(cid:231)a(cid:152)o de planos estrate·gicos de desenvolvimento local, que orientem os produtores para outras actividades. Os planos devem ser estabelecidos ao n(cid:14)·vel mais pro·ximo das zonas em questa(cid:152)o. Devem associar estreitamente as entidades directamente implicadas, nomeadamente os agrupamentos de produtores de tabaco. Estes planos devem igualmente incluir uma abordagem de desenvolvi- mento integrado, como acontece actualmente com os programas de desenvolvimento financiados pelos fundos estruturais para as regio(cid:152)es dos objectivos no 1 e no 5b. (98/C 117/191) PERGUNTA ESCRITA E-3058/97 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (2 de Outubro de 1997) Objecto: OCM › lu·pulo Tendo em conta a «Proposta de regulamento (CE) do Conselho que altera o Regulamento (CEE) no 1696/71 que estabelece uma organiza(cid:231)a(cid:152)o comum do mercado no sector do lu·pulo» (Doc. COM(97) 98 def. › 97/0066 CNS) (1)


title: Resolution on the convergence criteria for EMU and the funding of the social security systems in the Member States of the European Union

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
convergence criteria
job creation
single market
social security
tax system


title: Forslag til Rådets forordning (EF) om forlængelse af gyldighedsperioden for programmet til fremme af det internationale energisamarbejde (Synergy-programmet) fastsat ved Rådets forordning (EF) nr. 701/97 af 14. april 1997

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 02. 10. 1997 KOM(97) 488 endelig udg. 97/0251 (CNS) Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om forlængelse af gyldighedsperioden for programmet til fremme af det internationale energisamarbejde - SYNERGY-programmet fastsat ved Rådets forordning (EF) nr. 701/97 af 14. april 1997 (forelagt af Kommissionen) Begrundelse Rådet vedtog den 14. april 1997 en forordning om et program til fremme af det internationale energisamarbejde - SYNERGI-programmet, som skulle strække sig over året 1997. Det opfordrede samtidig Kommissionen til inden udgangen af 1997 at fremlægge en meddelelse om alle fællesskabsprogrammer, der indeholder en energikomponent, samt et forslag til et rammeprogram på energiområdet. Som svar på denne opfordring vedtog Kommissionen den 23. april 1997 en meddelelse med titlen "Samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger". Kommissionens meddelelse tager sigte på at gøre Fællesskabets energipolitik mere gennemsigtig. Den udgør et første svar på Rådets opfordring. Ud over at bekæftige sig med gennemsigtigheden i energipolitikken drager den to konklusioner med hensyn til den fremtidige energipolitik: - foranstaltningerne på energiområdet bør styrkes, så der kan tages bedre hensyn til den forventede, mærkbare forøgelse af afhængigheden af importeret energi samt til målene for konkurrenceevnen og miljøbeskyttelsen - med henblik på en øget effektivitet ville det være hensigtsmæssigt at klarlægge og forenkle en række punkter og skabe en sammenhængende ramme om Fællesskabets energipolitik, der gør det muligt at sætte ind på de prioriterede områder med passende midler. På energirådsmødet den 27. maj fremlagde formandskabet en række konklusioner, hvori "det støtter Kommissionen i dens planer om at fortsætte analyserne på dette område og at forelægge forslag på grundlag af traktaterne og fordelingen af ansvarsområder inden udgangen af 1997. " Kommissionen vil fremlægge sine forslag inden udgangen af året. Det ligger dog klart, at den endelige vedtagelse af et nyt program først kan finde sted i første halvår af 1998 på grund af det nye forslags rækkevidde og hermed nødvendigheden af en dybtgående analyse og passende forhandlinger. Det skal i øvrigt bemærkes, at Rådet knyttede en erklæring herom til forordningen af 14. april. Det hedder her, at "hvis det ikke er muligt at vedtage et energirammeprogram som nævnt i artikel 3, stk. 3, inden udgangen af 1997, vil Rådet træffe afgørelse vedrørende udvidelsen af SYNERGI-programmet på et passende tidspunkt. " Nærværende forslag skal derfor sikre kontinuiteten i de foranstaltninger, der er iværksat via SYNERGY for regnskabsåret 1998, indtil de kan indgå i det nye program Det foreslåede beløb er identisk med 1997-beløbet og i overensstemmelse med FFB for 1998 som forelagt af Kommissionen. t Forslag til Rådets forordning (EF) om forlængelse af gyldighedsperioden for programmet til fremme af det internationale energisamarbejde - SYNERGY-programmet fastsat ved Rådets forordning (EF) nr. 701/97 af 14. april 1997 RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 235, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 701/97 af 14. april 1997 om vedtagelse af et program til fremme af det internationale energisamarbejde - SYNERGY-programmet1, særhg artikel 3, gennemføres SYNERGI-programmet fra 1. januar 1997 til 31. december 1997; i en erklæring knyttet til Rådets mødeprotokol fastslås det, at hvis det ikke er muligt at vedtage et energirammeprogram som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 3, inden udgangen af 1997, vil Rådet på et passende tidspunkt træffe afgørelse om, hvorvidt gyldighedsperioden for SYNERGI-programmet skal forlænges; i Kommissionens meddelelse med titlen"Samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger" konkluderes det, at det er nødvendigt at forbedre gennemsigtigheden i Fællesskabets energipolitik; den udgør et første skridt i retning af et forslag til et energirammeprogram; i konklusionerne fra Rådets formandskab af 27. maj 1997 gav Rådet Kommissionen sin støtte til at fortsætte sine analyser med henblik på udformning af et flerårigt program, der omfatter alle Fællesskabets foranstaltninger på energiområdet, og fremlæggelse af forslag på grundlag af traktaterne og fordelingen af ansvarsområder inden udgangen af 1997; det er nødvendigt som overgangsforanstaltning at forlænge gyldighedsperioden for SYNERGY- programmet med et år, indtil det kan indgå i det nye energirammeprogram; denne forordning har ingen anden hjemmel end EF-traktatens artikel 235 - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 1 EFT nr. L 104 af 22. april 1997, s. 1 Eneste artikel 1. 2. 3. Gyldighedsperioden for bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 701/97 af 14. april 1997 om vedtagelse af et program til fremme af det internationale energisamarbejde - SYNERGI-programmet, der løber frem til 31. december 1997, forlænges med et år, dvs. fra 1. januar 1998 til 31. december 1998. Budgetmyndigheden fastlægger bevillingerne for 1998 under hensyn til de finansielle overslag og budgetdisciplinen. Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand KONSEKVENSANALYSE FORSLAGETS KONSEKVENSER FOR VIRKSOMHEDERNE, HERUNDER NAVNLIG SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER Forslagets betegnelse: Forordning om det internationale energisamarbejde - SYNERGI-programmet Dokumentets referencenummer. Forslaget 1. Hvorfor er der, under hensyntagen til nærhedsprincippet, behov for EF-lovgivning på dette område, og hvad er de vigtigste målsætninger? Der er tale om at fremme Fællesskabets energimæssige interesser på områder såsom industriens samlede konkurrenceevne, forsyningssikkerheden og miljøbeskyttelsen på europæisk plan, hvilket skal ses på baggrund af, at hver enkelt medlemsstat opstiller sine egne energipolitiske mål, der kan være forskellige fra de øvrige medlemsstaters. Virkninger for virksomhederne 2. Hvem påvirkes af forslaget? Alene støtte til energisektorens virksomheders indtrængen på markederne i tredjelande - Er disse virksomheder beliggende i bestemte geografiske områder i Fællesskabet? Nej, men da de prioriterede foranstaltninger vedrører Middelhavsområdet og Central- og Østeuropa, forventes virksomhederne i de pågældende grænseregioner at drage særhg fordel heraf 3. Hvilke foranstaltninger skal virksomhederne træffe for at overholde forslaget? <; 4. Hvilke økonomiske virkninger forventes forslaget at få - for beskæftigelsen? Målsætningen om støtte til indtrængen på markederne i tredjelande forventes at udmønte sig i skabelse af arbejdspladser i de virksomheder, der leverer varer eller tjenesteydelser inden for denne sektor. Verdensmarkedet for energi forventes at vokse med 2 % mod kun 1 % i Europa - for investeringer og oprettelse af nye virksomheder? Europæiske virksomheders investeringer og etablering i tredjelande - for virksomhedernes konkurrenceevne? Der forventes en indirekte virkning på energiforsynkgsomkostningerne Indeholder forslaget foranstaltninger, som går ud på at tage hensyn til små og mellemstore virksomheders særlige situation (begrænsede eller afvigende krav osv. )? Høring 6. Liste over organisationer, som er blevet hørt om forslaget, og som har fremført særlige synspunkter. EnR-nettet, sektorens brancheorganisationer: Eurelectric, Eurogas, Europia. FINANSIERINGSOVERSIGT KONTO B4-1041 1 FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Fremme af det internationale energisamarbejde - SYNERGY-programmet 2 BUDGETPOST B4-1041 1 i 3 RETSGRUNDLAG Rådets forordning (EF) nr. 701/97 af 14. april 1997 om vedtagelse af et program til fremme af det internationale energisamarbejde - SYNERGY-programmet (EFT nr. L 104 af 22. 4. 1997, s. 1) 4 BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1 Foranstaltningens generelle formål Behovet for et program for internationalt energisamarbejde på europæisk plan vil gøre sig endnu stærkere gældende i de kommende år som følge af udviklingen i energisituationen på verdensplan: Europa bliver stadig mere afhængig af importeret energi Udviklingslandenes efterspørgsel efter energi stiger meget kraftigt Miljøproblemerne og specielt emissionen af drivhusgasser får stadig større indflydelse på valget af energikilder Fremme af samarbejdet med hensyn til udformningen og gennemførelsen af energipolitikken i tredjelande og hermed samtidig af virkeliggørelsen af EU's energipolitiske mål: Den samlede konkurrenceevne Europas forsyningssikkerhed på energiområdet Beskyttelsen af miljøet * Virkeliggørelsen af disse mål skal ske gennem iværksættelse af projekter, der tager sigte på: at forbedre tredjelandenes energieffektivitet at fremme anvendelsen af miljøvenlig teknologi at fremme udnyttelsen af lokale energiressourcer og specielt af vedvarende energikilder at støtte den regionale energiintegration i tredjelande og åbningen af energisektoren at udbygge dialogen og kontakterne mellem Europa, producentlandene og de internationale energiorganisationer at støtte de europæiske virksomheders indtrængen på energimarkederne i tredjelande Foranstaltningen understøtter samtidig EU's politik over for tredjelande og bidrager til at skabe de nødvendige rammer for fremtidige energiprojekter og forberede de central- og østeuropæiske landes tiltrædelse Udarbejdelsen af det årlige program i samarbejde med Kommissionens øvrige tjenestegrene og medlemsstaternes repræsentanter vil være en lejlighed til at centrere SYNERGY-programmet om de prioriterede temaer, idet der ligeledes tages hensyn til bilaget til den forordning, der foreslås af Europa-Parlamentet. 4. 2 Foranstaltningens varighed 1 år, fra 1. januar 1998 til 31. december 1998, til forlængelse af det nuværende program, der udløber 31. december 1997. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE Ikke-obligatoriske udgifter / Opdelte bevillinger 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART Finansiering af undersøgelser, faglig bistand og rådgivning, eventuelt gennem eksperter, uddannelse, oplysningsforanstaltninger, konferencer, seminarer, workshopper, besøg i teknisk og uddannelsesmæssigt øjemed, støtte til energisamarbejdsinstitutioner samt anden støtte til energipolitikken. *r Udgifter til udbredelse af kendskabet til programmet og dets resultater, til eksterne eksperters evaluering heraf samt til driften af støtteorganer for energisamarbejdet. Fællesskabets bidrag vil normalt ikke overstige 50% af de samlede omkostninger forbindelse med et projekt og kan ske i form af samfinansiering med tredjelande, medlemsstaterne eller internationale organisationer. Dog kan Fællesskabets bidrag i visse tilfælde andrage indtil 100%, når det drejer sig om udgifter til eksperter udstationeret på fuld tid hos tredjelandes myndigheder eller om foranstaltninger, der udelukkende er i Fællesskabets interesse (forudgående undersøgelser, forberedende besøg, europæiske energicentre, evaluering. ). 7 FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen De samlede omkostninger er resultatet af de specifikke aktioner. Det fremlagte budget er i overensstemmelse med de finansielle overslag. • De horisontale aktioner vedrører enten evaluering eller information om selve programmet • Energianalyserne omfatter sektorbestemte analyser og undersøgelser vedrørende energiplanlægning ligesom i den tidligere finansieringsoversigt, men tillige - og i stadig højere grad - undersøgelser vedrørende den eksisterende lovgivning i tredjelande og disses tilpasning til den nye energisituation • Samarbejdet om udformningen af energipolitikken i tredjelande omfatter kortvarig udstationering af europæiske eksperter hos energimyndighederne i tredjelande med henblik på at oprette arbejdsgrupper til løsning af bestemte opgaver • Økonomisk støtte til samarbejdsorganer omfatter projekter i forbindelse med energicentrene samt - i stadig højere grad - støtte til møder i arbejdsgrupper og diverse fora • Antallet af seminarer, konferencer og workshopper er stigende som følge af en stærkere interesse fra tredjelandenes side for de europæiske erfaringer med hensyn til regulering og integration 7. 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer EF i mio. ECU 3 Fordeling Horisontale aktioner Energianalyser Samarbejde om udformning tredjelande Økonomisk støtte til samarbejdsorganer Seminarer, konferencer og workshopper Oplysnings- og uddannelsesaktione I ALT af energipolitikken i Beløb 0,500 1,500 1,000 2,000 1,000 1,000 7,000 7. 3 Udgifter til undersøgelser og ekspertmøder, der falder ind under del B Fordeling Beløb Undersøgelser Ekspertmøder Konferencer og kongresser Information og publikationer • • • _• I ALT 1 0,150 0,150 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER HERAF) Arbejdet betales efter godkendelse på grundlag af en procentsats beregnet inden tildeling af kontrakten og efter fremlæggelse af en endelig finansrapport. Der kan stilles krav om fremlæggelse af bilag for rejse- og opholdsudgifter. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 9. 1 Specifikke mål Der kan sondres mellem: • specifikke mål, som ikke kun SYNERGY-programmet bidrager til at virkeliggøre mål, der direkte udspringer af SYNERGY-programmet s aktioner. (* 9. 1. 1 Mål, som programmet bidrager til at virkeliggøre • • begrænse den forventede forøgelse af emissionerne af drivhusgasser på verdensplan ved hjælp af aktioner, der fremmer energieffektiviteten, anvendelsen af ny teknologi, udnyttelsen af vedvarende energikilder og energiplanlægning øge de europæiske virksomheders investeringer i energisektoren i tredjelande samt deres eksport hertil • fremme sammenkoblingen dels mellem energinettene i tredjelande, dels mellem disse og nettene i Europa forberede de associerede landes tiltrædelse ved at lette tilnærmelsen af deres energipolitik til EU's • opretholde eller forøge tredjelandenes energieksport til Europa på trods af den stigende interne efterspørgsel i disse lande. 9. 1. 2 Mål knyttet til programmets aktioner For så vidt angår seminarer, konferencer og workshopper samt økonomisk støtte til samarbejdsorganer: • udbygge kontakterne mellem beslutningstagere i Europa og i tredjelande, såvel i den offentlige som den private sektor • fremme kontakterne mellem de ansvarlige inden for energisektoren i tredjelande • • bidrage til gennemførelsen af andre samarbejdsaktioner mellem Fællesskabet og tredjelande formidle information om energisituationen i Europa. For så vidt angår samarbejdet om udformningen af energipolitikken i tredjelande og energianalyserne: • yde et europæisk bidrag til udarbejdelsen af planer og retsforskrifter på energiområdet i tredjelande og herved sikre, at målene kan virkeliggøres. For så vidt angår uddannelse og oplysning: • uddanne fagfolk i tredjelande og herved gøre dem bekendt med de europæiske synspunkter. Den berørte befolkningsgruppe Stater, offenthge tjenester inden for energisektoren, virksomheder og personer i tredjelande samt Europæiske Fællesskab. 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen En foranstaltning på kommissionsniveau er begrundet i følgende forhold: • • • • • kun Kommissionen kan sikre de europæiske virksomheders interesser uden samtidig at favorisere bestemte medlemsstater Kommissionen er tredjelandenes forhandlingspartner inden for feks. G-24 eller aftaler indgået med visse tredjelande, hvor energi udtrykkeligt er nævnt som et af aktivitetsområderne en aktion på kommissionsniveau vil supplere de aktioner, der gennemføres af medlemsstaterne, og forstærke deres virkning Kommissionen kan bedre varetage samtlige medlemsstaters interesser en aktion på kommissionsniveau gør det muligt at udnytte sagkundskab, der er spredt ud over flere medlemsstater. 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen Det skal indledningsvis bemærkes, at de tjenestemænd, der har ansvar^ for de enkelte geografiske områder, administrerer, overvåger og evaluerer allerede på deres niveau de projekter, der hører under dem. - Resultatindikatorer I det omfang SYNERGY-programmet vedrører samarbejde om udformningen af energipohtikken, er det vanskeligt at bestemme, hvilke kvantitative indikatorer der kan benyttes til måling af dets virkninger. Virkningerne af de aktioner, der vedrører energipolitikken, giver sig endvidere først udslag i produktions- og forbrugstallene på mellemlang og lang sigt. Man kan imidlertid benytte nogle indikatorer i forbindelse med de to typer mål, der er nævnt under punkt 9. 1. For de mere generelle måls vedkommende: sammenholdelse af emissionsniveauet for drivhusgasser med prognoserne udvikling i energieffektivitetsindekset pr. land stigningen i den lokale energiproduktion og specielt de vedvarende energikilders andel heri udviklingen i de europæiske investeringer og den europæiske eksport i energisektoren udviklingen i energieksporten i tredjelande sammenholdt med udviklingen i deres interne efterspørgsel • • • l'L • foretagne investeringer i netsammenkoblinger mellem tredjelande indbyrdes og mellem Europa og tredjelande. For de programrelaterede måls vedkommende: • antal personer, der etablerer kontakt med hinanden under konferencer og møder organiseret via SYNERGY; eventuelt antal forretningskontakter og gennemførte forretninger som resultat af disse møder antal lande, der har udnyttet de erfaringer, der er gjort i Europa, til at udforme deres egen energipolitik antal uddannede fagfolk • antal personer, der er blevet informeret om projekterne samarbejdsaktioner som følge af et SYNERGY-projekt. - Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen'? I pilotfaseu blev SYNERGY-programmet evalueret af uafhængige eksperter i juni 1990. og resultaterne af en evaluering af de aktioner, der blev gennemført i perioden 1990-1995, blev bekendtgjort i juni 1996. Ifølge den af Rådet vedtagne forordning skal der foretages en evaluering i 1997 og forelægges en rapport for Parlamentet og Rådet. SYNERGY-programmet indgår ligeledes i den horisontale evaluering af de programmer, der administreres af DG XVII. 9. 4 Vurdering af omkostningseffektiviteten Ved sammenligningen med andre programmer må der her tages hensyn til, at administrationen og overvågningen af projekterne varetages direkte af den pågældende kommissionsafdelings tjenestemænd og ikke af et eksternt team. SYNERGY-programmet er endvidere karakteriseret ved, at det drejer sig om fællesskabsinitiativer og aktioner (som f. eks. Euro-Middelhavs-fommmet), der giver resultater, som kan benyttes i forbindelse med andre programmer. Disse projekter kræver i forundersøgelserne og forhandlingerne. fra Kommissionen deltager i højere grad, tjenestemænd at Nedskæringen af budgettet fra 10 til 7 mio. ECU i forhold til de finansielle overslag har i øvrigt betydet, at man af hensyn til en bedre omkostningseffektivitet har givet prioritet til fællesskabsinitiativerne og de aktioner, der bidrager til fremkomsten af nye forholdet administrationsomkostninger/programbudget. samarbejdsprojekter. ændringen forklarer Dette i 10. UDGIFTER TEL ADMINISTRATION De adrninistrative ressourcer, der afsættes hertil, afhænger af Kommissionens årlige beslutning om fordelingen af de nødvendige ressourcer, idet der særlig tages hensyn til det supplerende personale og de supplerende beløb, budgetmyndigheden har bevilget. 10. 1 Personalemæssige virkninger stillingstype personale til administration af foranstaltningen faste stillinger midlertidi ge stillinger heraf heraf suppleren de ressourcer eksisteren de ressourcer i GD'et eller den berørte tjeneste gren tjenestemænd eller midlertidigt ansatte i kat. A B C andre ressourcer 2 6 2 5 8 2 5 2 END 2 tjen. yd. 6 2 END 2 tjen. yd. 19 i alt Programmets andel af aktiviteterne: 60%. Antal stillinger, der skal konteres programmet: 12 13 For så vidt angår de supplerende ressourcer, angives en tidsplan for, hvornår der er behov for dem. 10. 2 Hvor store drifts- og personaleudgifter medfører foranstaltningen? de 19 personer, det drejer sig om, arbejder ikke udelukkende med SYNERGY- programmet, men beskæftiger sig med samtlige internationale energiforanstaltninger. Det anslås, at det pågældende team skal bruge 60% af den samlede tid til SYNERGY-programmet. Adininistrationsorrikostningerne i forbindelse med programmet kan således beregnes til 19 x 0,6 x 103 000 ECU = 1 174 200 ECU. '<f 10. 3 Andre driftsudgifter, der følger af foranstaltningen Budgetpost Beløb Beregningsmåde (nr. og betegnelse) A-2510 Udgifter til møder og indkaldelser 40 000 A-130 Tjenesterejse-og befordringsudgifter samt andre udgifter i forbindelse hermed 100 000 lait 140 000 To møder af en dags varighed med 2 delegerede pr. medlemsstat på grundlag af et gennemsnit på 658 ECU (kun rejseudgifter) Skøn baseret på gennemførelsen i første harvår af regnskabsåret ! De angivne beløb finansieres inden for de eksisterende bevillingsrammer for de tjenestegrene, der administrerer programmet. Beløbene svarer til de samlede udgifter til foranstaltningen, hvis dennes varighed er begrænset, eller til udgifterne i 12 måneder, hvis varigheden er ubegrænset. /s ISSN 0254-1459 KOM(97) 488 endelig udg. DOKUMENTER DA 12 15 11 Katalognummer : CB-CO-97-498-DA-C ISBN 92-78-25085-6 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg ( (?


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1922/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 2ας Οκτωβρίου 1997 για καθορισμό των επιστροφών που εφαρμόζονται κατά την εξαγωγή των σιτηρών, των αλεύρων, των πλιγουριών και των σιμιγδαλιών σίτου ή σικάλεως

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal


title: Beslutning om konvergenskriterierne for ØMU og finansieringen af socialsikringsordningerne i Den Europæiske Unions medlemsstater


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3091/97 del Hiltrud BREYER al Consejo. Posibilidades de tratamiento médico de personas seriamente dañadas por productos químicos

eurovoc_concepts:
chemical product
dangerous substance
illness
medical research
occupational health
occupational medicine
occupational safety
public health

text: 30. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 134/77 (98/C 134/99) PREGUNTA ESCRITA P-3090/97 de Lissy Gro¤ner (PSE) a la Comisio·n (3 de octubre de 1997) Asunto: Atribucio·n de cre·ditos de la UE a los distritos de Franconia Media y Baja ¿A que· cuant(cid:14)·a ascienden los cre·ditos de la UE que se han atribuido desde 1995 a Baviera, en total, y a los 1. distritos de Franconia Media y Baja, en particular? 2. 3. ¿De que· proyectos y Fondos se trata? ¿Cua·les son los proyectos concretos destinados a los grupos destinatarios › mujeres, › jo·venes, › parados de larga duracio·n, y cua·l es la cuant(cid:14)·a de los cre·ditos desglosados por grupos? Respuesta complementaria del Sr. Santer en nombre de la Comisio·n (11 de diciembre de 1997) Habida cuenta de la amplitud de la respuesta, la Comisio·n la env(cid:14)·a directamente a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y a la Secretar(cid:14)·a General del Parlamento. (98/C 134/100) PREGUNTA ESCRITA E-3091/97 de Hiltrud Breyer (V) al Consejo (2 de octubre de 1997) Asunto: Posibilidades de tratamiento me·dico de personas seriamente dan(cid:152)adas por productos qu(cid:14)·micos ¿Se facilitan en los diferentes pa(cid:14)·ses de la UE fondos para la investigacio·n de las enfermedades causadas 1. por productos qu(cid:14)·micos? › En caso negativo, ¿por que· motivo, en particular, teniendo en cuenta que en los Estados Unidos se esta· intensificando este tipo de investigaciones? › En caso afirmativo, ¿a cua·nto ascienden los cre·ditos que se facilitan para este fin? 2. 3. ¿Se conceden estos cre·ditos de investigacio·n a instituciones independientes? ¿Se destinan fondos de la industria a estas investigaciones? ¿En que· pa(cid:14)·ses europeos se reconoce la sensibilidad a los productos qu(cid:14)·micos como minusval(cid:14)·a grave, 4. como es el caso en los Estados Unidos? Respuesta (15 de enero de 1998) 1. Los Estados miembros de la Unio·n Europea facilitan fondos para investigar las enfermedades causadas por productos qu(cid:14)·micos. Al margen de las iniciativas de cada pa(cid:14)·s a este respecto, los programas marco de la Comunidad Europea de IDT han incluido y siguen incluyendo proyectos de IDT en los que se aborda este problema. En el Cuarto Programa Marco de la Comunidad Europea sobre proyectos de IDT, programa marco actualmente en curso (1994-1998), las investigaciones sobre enfermedades causadas por productos qu(cid:14)·micos se financian mediante: › El programa de biomedicina y salud, en el que el apartado «Investigacio·n en medicina laboral y ambiental» se ocupa, entre otras cosas, de los efectos a corto y a largo plazo de la exposicio·n a riesgos biolo·gicos y qu(cid:14)·micos, as(cid:14)· como de los efectos en los seres humanos y en el medio ambiente de la interaccio·n entre distintos agentes to·xicos;


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3065/97 του Amedeo AMADEO προς την Επ τροπή. Σήμανση των συσκευασιών

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
consumer information
ecology
environmental protection
packaging
waste
waste recycling

text: 30. 4. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 134/67 (98/C 134/84) GRAPTH ERVTHSH E-3059/97 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (2 Oktvbri·oy 1997) Ue·ma: Yphresi·ew Koinh·w Vfe·leiaw sthn Eyrv· ph H erv· thsh afora· thn Anakoi·nvsh thw Epitroph·w «Yphresi·ew Koinh·w Vfe·leiaw sthn Eyrv· ph» (e·ggr. COM(96) 0443 teliko·): Ervta·tai h Epitroph· kata· po·so uevrei· o·ti gi·netai safh·w dia·krish ana·mesa stiw «yphresi·ew koinh·w vfe·leiaw» kai stiw «kauolike·w yphresi·ew», o·row poy eish·xuh teleytai·a apo· thn Epitroph· se anakoi·nvsh· thw, dedome·noy o·ti shmeiv· netai sy·gxysh tvn dy·o aytv· n ennoiv· n; O o·row thw «kauolikh·w yphresi·aw» emperie·xei thn e·nnoia thw poio·thtaw h opoi·a pre·pei na isxy·ei kai se o·,ti afora· a·lloyw tomei·w diaforetikoy·w apo· aytoy·w poy anafe·rei h Epitroph·. Apa· nthsh toy k. Santer ej ono·matow thw Epitroph· w (25 Noembri·oy 1997) H e·nnoia thw yphresi·aw koinh·w vfelei·aw, h opoi·a kauori·zetai apo· thn Epitroph· sthn anakoi·nvsh· thw thw 11hw Septembri·oy 1996 (1), proky·ptei apo· thn eyrei·a prose·ggish poy yioue·thse h Epitroph· sto sygkekrime·no ue·ma. H Epitroph· uevrei· pra·gmati o·ti ayte·w oi yphresi·ew, aneja·rthta apo· to an e·xoyn oikonomiko· h· mh xarakth·ra, apoteloy·n e·na stoixei·o kleidi· toy eyrvpai¤koy· proty·poy etairei·aw lo·gv thw symbolh·w toyw sto dynamismo· thw oikonomi·aw, sthn allhleggy·h kai sthn iuage·neia. H e·nnoia thw kauolikh·w yphresi·aw eish·xuh apo· thn koinotikh· nomouesi·a ston tome·a tvn taxydromei·vn kai thlepikoinvniv· n. Apotelei· thn e·kfrash thw e·nnoiaw thw yphresi·aw koinh·w vfelei·aw stoyw sygkekrime·noyw tomei·w. H e·kfrash «kauolikh· yphresi·a» synde·etai me to gegono·w o·ti ayth· h yphresi·a pre·pei na ei·nai prosba·simh se o·loyw, se opoiodh·pote shmei·o thw epikra·teiaw. H Epitroph· symmeri·zetai thn a·poch toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy sy·mfvna me thn opoi·a h e·nnoia thw poio·thtaw den pre·pei na isxy·ei mo·non sto plai·sio thw kauolikh·w yphresi·aw. Sthn anakoi·nvsh· thw thw 11hw Septembri·oy 1996 epime·nei sthn ana·gkh poio·thtaw tvn yphresiv· n koinh·w vfelei·aw gia thn ana·ptyjh toy eyrvpai¤koy· proty·poy etairei·aw. (1) COM(96)443. (98/C 134/85) GRAPTH ERVTHSH E-3065/97 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (2 Oktvbri·oy 1997) Ue·ma: Sh·mansh tvn syskeyasiv· n H erv· thsh afora· thn «Pro·tash odhgi·aw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy sxetika· me th sh·mansh tvn syskeyasiv· n kai thn kauie·rvsh diadikasi·aw ajiolo·ghshw kai symmo·rfvshw gia tiw syskeyasi·ew» (e·ggr. COM(96) 0191 teliko· › 96/0123 COD) (1): H pro·tash, se o·,ti afora· th sh·mansh kai thn diadikasi·a ajiolo·ghshw thw symmo·rfvshw, e·xei vw afethri·a tiw diata·jeiw poy proble·pontai sthn Odhgi·a 94/62/EOK (2) gia tiw syskeyasi·ew kai ta aporri·mmata syskeyasi·aw. H proteino·menh sh·mansh ei·nai proairetikh· kai katadeikny·ei, me·sv eno·w sygkekrime·noy symbo·loy, ea·n h syskeyasi·a ei·nai epanaxrhsimopoih·simh h· anakyklv· simh• h xrh·sh diaforetikv· n symbo·lvn apagorey·etai. Uevrei· h Epitroph· o·ti apaitei·tai h ekpo·nhsh progra·mmatow gia thn elaxistopoi·hsh tvn periballontikv· n epiptv· sevn tvn syskeyasiv· n kai, kyri·vw, o·ti pre·pei na stamath·sei h dia·dosh aytoepikyroy·menvn shma·tvn gia na katadeixuei· ea·n mi·a syskeyasi·a ei·nai epanaxrhsimopoih·simh h· anakyklv· simh; (1) EE C 382 thw 18. 12. 1996, sel. 10. (2) EE L 365 thw 31. 12. 1994, sel. 10


title: WRITTEN QUESTION No. 3083/97 by Doeke EISMA to the Commission. Drugs

eurovoc_concepts:
EU programme
Europol
drug addiction
drug traffic
frontier region
health aid
narcotic
welfare

text: 16. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 117/149 (98/C 117/199) SKRIFTLIG FR¯GA E-3083/97 fr(cid:229)n Doeke Eisma (ELDR) till kommissionen (2 oktober 1997) A¤mne: Narkotika Skulle kommissionen kunna besvara fo¤ljande fr(cid:229)gor: 1. Insta¤mmer kommissionen i att narkotikabruk i gra¤nsregionerna utgo¤r ett sta¤ndigt va¤xande problem? Understo¤djer kommissionen fo¤r na¤rvarande projekt fo¤r omha¤ndertagande av narkotikamissbrukare i 2. gra¤nsregionerna, om det fo¤rh(cid:229)ller sig s(cid:229), vilka? Ger Interreg-programmet mo¤jlighet att finansiera projekt fo¤r omha¤ndertagande av narkotikamissbrukare, 3. om inte vilka andra medel skulle d(cid:229) kunna komma ifr(cid:229)ga fo¤r detta? Svar avgivet av Pa·draig Flynn p(cid:229) kommissionens va¤gnar (6 november 1997) Kommissionen a¤r uppma¤rksam p(cid:229) det va¤xande narkotikaproblemet i gra¤nsomr(cid:229)den, det fenomen som a¤ven kallas (cid:148)narkotikaturism(cid:148). Medlemsstaterna prioriterar beka¤mpningen av detta problem och de har satt sig fo¤re att lo¤sa det genom samarbete mellan myndigheterna enligt vad som faststa¤lls i r(cid:229)dets resolution av den 29. november 1996 om (cid:229)tga¤rder fo¤r att beka¤mpa detta problem i Europeiska unionen (1) och i den gemensamma aktionen av den 17 december 1996 om inbo¤rdes tillna¤rmning av medlemsstaternas lagstiftning och praxis i syfte att beka¤mpa narkotikamissbruk samt fo¤rebygga och beka¤mpa illegal narkotikahandel (2). Europol skall inom kort komma med information om problemets omfattning i den allma¤nna la¤gesrapporten som snart skall sa¤ndas ut. Samtidigt a¤r de preventiva och sanita¤ra aspekterna p(cid:229) narkotikaturismen en av de prioriteringar som skall vara grunden fo¤r genomfo¤randet 1998 av gemenskapens handlingsprogram om fo¤rebyggande av narkotikamissbruk. M(cid:229)let a¤r att fra¤mja sammanh(cid:229)llningen och effektiviteten av de ha¤lsoma¤ssiga och sociala insatser som kan anpassas till missbrukarna, sa¤rskilt genom utveckling av samarbetet i de bero¤rda gra¤nsregionerna. En inbjudan att visa intresse har nyligen offentliggjorts (3) fo¤r genomfo¤randet av programmet. Som exempel p(cid:229) de projekt som ing(cid:229)r i programmet Toxicomani som direkt bero¤r det problem som parlamentsledamoten tar upp kan na¤mnas den underso¤kande studie o¤ver granso¤verskridande va¤gar vilken bedrivs i samarbete med belgiska, tyska, franska och nederla¤ndska organ och vilken syftar till diagnos, analys av yrkesma¤ssig praxis och faststa¤llande av nya arbetsmetoder. Riktlinjerna fo¤r driftprogrammen Interreg II (4) inneh(cid:229)ller bl. a. de insatser som kan finansieras under avsnitt A. Gra¤nso¤verskridande samarbete, (cid:229)tga¤rder som har till syfte att fra¤mja samarbete p(cid:229) ha¤lsoomr(cid:229)det. S(cid:229)dana (cid:229)tga¤rder ing(cid:229)r i 12 av de 59 driftprogrammen fo¤r perioden 1994-1999. Dessa program h(cid:229)ller p(cid:229) att genomfo¤ras i medlemsstaterna. (1) EGT C 375, 12. 12. 1996. (2) EGT L 342, 31. 12. 1996. (3) EGT C 226, 25. 7. 1997. (4) EGT C 180, 1. 7. 1994. (98/C 117/200) SKRIFTLIG FR¯GA P-3087/97 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till kommissionen (19 september 1997) A¤mne: Merva¤rdesskatt och skivfo¤rsa¤ljning Kan kommissionen, med anledning av EU:s sta¤llningstagande till truppminor, ta efter den brittiska regeringen och sa¤kersta¤lla att alla inkomster fr(cid:229)n merva¤rdesskatten p(cid:229) fo¤rsa¤ljningen av skivan (cid:148)Candle in the wind(cid:148), g(cid:229)r till detta besta¤mda va¤lgo¤renhetsa¤ndam(cid:229)l?


title: QUESTION ECRITE no 3094/97 de Hiltrud BREYER à la Commission. Possibilité de traitement médical des personnes ayant subi de graves lésions du fait d'une exposition à des produits chimiques

eurovoc_concepts:
chemical product
competence of the Member States
exchange of information
medical institution
therapeutics
trauma


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3068/97 del Amedeo AMADEO a la Comisión. Protección de los menores en los servicios audiovisuales

eurovoc_concepts:
audiovisual programme
child protection
classification
control of communications
freedom of self-determination
infancy
parental responsibility
quality label
right to justice
selective dissemination of information

text: 30. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 134/69 (98/C 134/87) PREGUNTA ESCRITA E-3067/97 de Amedeo Amadeo (NI) a la Comisio·n (2 de octubre de 1997) Asunto: Evaluacio·n de las repercusiones sobre el medio ambiente En relacio·n con la «Propuesta de directiva del Consejo relativa a la evaluacio·n de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente» (COM(96)0511 final › 96/0304 SYN), hay que sen(cid:152)alar que en los u·ltimos an(cid:152)os se han adoptado o se van a adoptar otras directivas de gran importancia relativas a los controles, procedimientos y autorizaciones en materia de medio ambiente. La presente propuesta se inscribe, por tanto, en un programa que es ya bastante complejo. ¿Podr(cid:14)·a aprovechar la Comisio·n Europea la ocasio·n para definir mejor las jerarqu(cid:14)·as existentes y los campos de aplicacio·n espec(cid:14)·ficos entre las diversas directivas, para evitar superposiciones, duplicaciones y procedimientos burocra·ticos demasiado onerosos? Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (14 de noviembre de 1997) La Comisio·n esta· de acuerdo en que no debe haber duplicacio·n entre los diferentes instrumentos medioambien- tales, criterio que tuvo en cuenta al introducir la propuesta de Directiva relativa a la evaluacio·n de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente (1). Esta propuesta ampl(cid:14)·a el sistema de evaluacio·n del impacto ambiental, que se aplicaba a nivel de proyecto, de manera que se aplique tambie·n al nivel de la planificacio·n, previo a la fase de proyecto. Se da as(cid:14)· un segundo paso en la implantacio·n de un sistema global de evaluacio·n ambiental. La idea de crear un sistema de evaluacio·n del impacto ambiental que abarque todos los niveles de la toma de decisiones data de hace ma·s de 20 an(cid:152)os y su importancia ha sido destacada por la Comisio·n en los cinco programas de medio ambiente. La Directiva 97/11/CE, del 3 de marzo de 1997, por la que se modifica la Directiva 85/337/CEE relativa a la evaluacio·n, a nivel de proyecto, de las repercusiones de determinados proyectos pu·blicos y privados sobre el medio ambiente (2) y la propuesta de Directiva sobre la fase de planificacio·n1 se complementan y de ninguna manera entran(cid:152)an una duplicacio·n del sistema. Por lo que hace a otros instrumentos en materia de medio ambiente, como la Directiva 96/61/CE relativa a la prevencio·n y al control integrados de la contaminacio·n (3) o la Directiva 82/501/CEE relativa a los riesgos de accidentes graves en determinadas actividades industriales (Directiva de Seveso) (4) o el plan comunitario de auditor(cid:14)·a y gestio·n medioambiental (EMAS), hay que sen(cid:152)alar que cada uno de estos instrumentos tiene su finalidad propia y que entre ellos se complementan en la medida necesaria. Siempre que existen semejanzas (por ejemplo, la informacio·n recogida podr(cid:14)·a tambie·n utilizarse, en la medida que convenga, para dar cumplimiento a las disposiciones de diferentes instrumentos), se asegura que no hay duplicaciones mediante la inclusio·n en estas disposiciones de cla·usulas de coherencia. (1) DO C 129 de 25. 4. 1997. (2) DO L 73 de 14. 3. 1997. (3) DO L 257 de 10. 10. 1996. (4) DO L 230 de 5. 8. 1982. (98/C 134/88) PREGUNTA ESCRITA E-3068/97 de Amedeo Amadeo (NI) a la Comisio·n (2 de octubre de 1997) Asunto: Proteccio·n de los menores en los servicios audiovisuales En relacio·n con el «Libro Verde sobre la proteccio·n de los menores y de la dignidad humana en los nuevos servicios audiovisuales y de informacio·n» (COM(96)0483 final), entre todos los mecanismos a disposicio·n de los usuarios de los servicios suministrados por nuevos medios, los sistemas de clasificacio·n y de etiquetado (o bien clasificacio·n/codificacio·n) parecen ofrecer los medios ma·s eficaces para el control del contenido, ya que indican si un espacio presenta en general contenidos il(cid:14)·citos y/o nocivos y de que· genero de contenido il(cid:14)·cito y/o nocivo se trata


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3081/97 van Nikitas KAKLAMANIS aan de Commissie. Schending van de internationale verplichtingen van Turkije

eurovoc_concepts:
Greece
Türkiye
confiscation of property
international agreement
island region
land and buildings
national minority
penal institution
price of farm land
removal

text: 3. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 102/163 Dit was het geval voor alle vraagstukken betreffende de invoering van de eenheidsmunt, voor het streven naar gemeenschappelijke standpunten van de consumenten en van de handel over belangrijke aspecten zoals de dubbele prijsaanduiding, de datum waarop de euro in omloop wordt gebracht en in het algemeen de voorbereiding van de verkooppunten op het adviseren van consumenten. Zo werd ook over het juridisch kader voor betaalkaarten tussen beide comite·s van gedachten gewisseld. De Commissie acht het daarom niet nodig een nieuw comite· op te richten. Zij is daarentegen wel voornemens de in december 1996 begonnen dialoog tussen consumenten en ondernemingen voort te zetten. Er zijn dan ook besprekingen aan de gang tussen de Commissie, de Unie van Industrie- en Werkgeversfederaties van Europa (UNICE), het Europees Bureau van Consumentenverenigingen (BEUC) en Eurocommerce, met het oog op de bepaling van het kader waarbinnen informatie kan worden verspreid en vraagstukken van gezamenlijk belang kunnen worden toegelicht. (98/C 102/244) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3078/97 van Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) aan de Commissie (2 oktober 1997) Betreft: Extraterritoriale wetten van de VS Hoe staat het met de gesprekken tussen de EU en de VS om tot een akkoord te komen over het buitenwerking stellen of niet toepassen van de Amerikaanse extraterritoriale wetten? Antwoord van Sir Leon Brittan namens de Commissie (21 oktober 1997) Als voorbeeld van de inspanningen van de Gemeenschap om de Verenigde Staten ertoe te brengen geen beroep meer te doen op wetgeving met extraterritoriale gevolgen kan de overeenkomst worden genoemd die op 11 april 1997 werd bereikt tussen de Gemeenschap en de Verenigde Staten inzake het geschil tussen beide partijen over de door de Verenigde Staten goedgekeurde wetten Helms-Burton en D’Amato. Deze wetgeving heeft extraterritoriale gevolgen omdat beoogd wordt het gedrag te be(cid:14)¤nvloeden van bedrijven in de Gemeenschap vanwege hun betrokkenheid met Cuba, Libie¤ of Iran. In het kader van deze overeenkomst stemde de Gemeenschap erin toe de panelprocedure van de Wereldhan- delsorganisatie (WTO), die zij met het oog op de Wet Helms-Burton tegen de Verenigde Staten had ingeleid te schorsen. De Verenigde Staten gaan ervan uit dat de toestemming om af te wijken van Titel III wordt voortgezet en hebben zich ertoe verbonden samen met het Congress te werken aan de mogelijkheid om een afwijking van Titel IV van de wet-Helms-Burton toe te staan. Verder hebben de Verenigde Staten wat de wet D’Amato betreft, erin toegestemd zich samen met de Gemeenschap in te zetten om te bewerkstelligen dat voldaan wordt aan de voorwaarden die nodig zijn om de Gemeenschap toestemming te verlenen voor een afwijking. Tegelijkertijd roept de overeenkomst de Gemeenschap en de Verenigde Staten op een regelgeving uit te werken die de toekomstige verwerving belet van investeringen uit landen die dergelijke investeringen hebben onteigend of genationaliseerd, hetgeen in strijd is met de internationale wetgeving, en verdere transacties in dergelijke investeringen te belemmeren. Voorts roept de overeenkomst de Gemeenschap en de Verenigde Staten op samen te werken en de kwestie van tegenstrijdige jurisdictie en de secundaire boycot van investeringen met extraterritoriale gevolgen op te lossen door gezamenlijk principes uit te werken. (98/C 102/245) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3081/97 van Nikitas Kaklamanis (UPE) aan de Commissie (2 oktober 1997) Betreft: Schending van de internationale verplichtingen van Turkije Turkije heeft in 1923 het Verdrag van Lausanne ondertekend, dat voorzag in een bijzonder statuut van autonomie en plaatselijk zelfbestuur voor de eilanden Imvros en Tenedos. Turkije heeft echter systematisch de verplich-


title: 97/660/EG: Kommissionens beslut av den 2 oktober 1997 om fastställande av planen för att tilldela medlemsstaterna resurser som hänförs till räkenskapsåret 1998 för leverans av livsmedel från interventionslager till de sämst ställda personerna i gemenskapen


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3077/97 von John IVERSEN an die Kommission. Kälber

eurovoc_concepts:
Denmark
Netherlands
beef
calf
export
meat processing industry
production surplus
slaughter of animals
slaughter premium

text: 30. 4. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 134/73 Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (17. November 1997) Die Kommission hat in ihrem Wei(cid:223)buch (cid:132)Vorbereitung der assoziierten Staaten Mittel- und Osteuropas auf die Integration in den Binnnenmarkt der Union(cid:147) (1) bestimmte Schlu¤sselma(cid:223)nahmen herausgestellt, um die Aufmerksamkeit dieser La¤nder auf Ma(cid:223)nahmen zu richten, die am sta¤rksten zum Proze(cid:223) der Harmonisierung der Rechtsvorschriften beitragen. Die Richtlinie 96/26/EG (2) u¤ber den Zugang zum Beruf des Gu¤ter- und Personenkraftverkehrsunternehmers stellt eine solche Ma(cid:223)nahme dar, und die vorgeschlagene A¤ nderungsricht- linie wird auch in diese Kategorie fallen. Acht mittel- und osteuropa¤ische La¤nder haben angegeben, da(cid:223) die Anpassung ihrer Rechtsvorschriften an die derzeitige Richtlinie bis zum 1. Januar 1998 erfolgt sein wird. (1) Dok. KOM(95) 163 endg. (2) ABl. L 124 vom 23. 5. 1996. (98/C 134/94) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3077/97 von John Iversen (PSE) an die Kommission (2. Oktober 1997) Betrifft: Ka¤lber Nach der da¤nischen Zeitung (cid:132)Landsbladet(cid:147) werden ja¤hrlich u¤ber 40. 000 Ka¤lber aus Da¤nemark nach den Niederlanden exportiert und dort als Batterie-Ka¤lber aufgezogen. Da Da¤nemark nach der sogenannten (cid:132)Regelung u¤ber das To¤ten von Ka¤lbern(cid:147) eine Gewichtsgrenze von 110 kg besitzt, die Niederlande aber eine Grenze von 138 kg, bedeutet dieser Export, da(cid:223) in Da¤nemark wertlose Ka¤lber einen doppelten Gewinn in den Niederlanden erzielen. Einmal erhalten die Niederla¤nder die Ka¤lberschlachtpra¤mie und zum andern erzeugen sie Batterieka¤lber, deren Fleisch sich verkaufen la¤(cid:223)t. Steht nach Auffassung der Kommission ein solches Vorgehen nicht im Widerspruch zu den Absichten, Fleisch vom Markt zu nehmen? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (3. November 1997) Der fragliche Pressebericht, der der Kommission nicht vorliegt, hat den Herrn Abgeordneten mo¤glicherweise in einigen wichtigen Punkten irregefu¤hrt. Die Ka¤lberverarbeitungspra¤mie wird nur fu¤r die To¤tung von sehr jungen Ka¤lbern gewa¤hrt, die u¤berhaupt nicht in die Nahrungskette gelangen. Daneben gibt es noch eine andere Ka¤lberpra¤mie › die Fru¤hvermarktungspra¤mie › die dann gewa¤hrt wird, wenn Ka¤lber zur Erzeugung von Kalbfleisch bei einem Gewicht geschlachtet werden, das unterhalb des in den Mitgliedstaaten u¤blichen Gewichts liegt. Es ist mo¤glich da(cid:223) diese Pra¤mie in den Niederlanden fu¤r einige in Da¤nemark geborene Ka¤lber beantragt wird. Die Kommission ist nicht der Auffassung, da(cid:223) die Verbringung von Ka¤lbern in einen anderen Mitgliedstaat die Drosselung der Erzeugung von rotem Fleisch gefa¤hrdet. Wa¤ren die besagten 40 000 Ka¤lber in Da¤nemark geblieben, wa¤ren sie mo¤glicherweise wesentlich la¤nger gema¤stet worden und ha¤tten damit noch sta¤rker zum Marktu¤berschu(cid:223) in der Gemeinschaft beigetragen. (98/C 134/95) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3080/97 von Herbert Bo¤sch (PSE) an die Kommission (2. Oktober 1997) Betrifft: EU-Kofinanzierung des Umbaus ehemaliger EU-Binnenzolla¤mter Einer der gewollten Nebeneffekte der Schaffung des EU-Binnenmarktes ist die Tatsache, da(cid:223) Zolla¤mter an den Grenzen zwischen den Mitgliedstaaten u¤berflu¤ssig werden. Das hat zur Folge, da(cid:223) an ehemaligen Zollgrenzen verlassene Amtspla¤tze und -ha¤user oft nicht gerade attraktive erste Eindru¤cke fu¤r Einreisende vermitteln


title: WRITTEN QUESTION No. 3077/97 by John IVERSEN to the Commission. Calves

text: 30. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities C 134/73 Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (17 November 1997) In its White Paper, (cid:145)Preparation of the associated countries of central and eastern Europe for integration into the internal market of the Union(cid:146) (1), the Commission identified certain key measures to focus the attention of these countries on items which would contribute most to the process of legislative approximation. Directive 96/26/EC on admission to the occupation of road haulage and road passenger transport operator (2) was identified as a key measure, and the proposed modifying directive will also fall into this category. Eight central and eastern countries have indicated that they will have harmonised their laws with the current Directive by 1 January 1998. (1) COM(95) 163 final. (2) OJ L 124, 23. 5. 1996. (98/C 134/94) WRITTEN QUESTION E-3077/97 by John Iversen (PSE) to the Commission (2 October 1997) Subject: Calves According to the Danish magazine (cid:145)Landsbladet(cid:146) more than 40 000 calves a year are exported from Denmark to Holland and then fed as factory calves. Since the weight limit under the calf slaughtering arrangements is 110 kg in Denmark but 138 kg in Holland, such exports mean that calves that are of no value in Denmark are doubly advantageous in Holland: not only do the Dutch obtain the calf slaughtering premium, they also produce factory calves whose meat can be sold. Does the Commission not think that this procedure runs counter to the intension of removing meat from the market? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (3 November 1997) The press report in question, which the Commission has not seen, may have misled the Honourable Member in some important respects. The calf processing premium is paid only for the slaughter of very young calves which do not enter the food chain at all. There is another calf premium, the early marketing premium, which is paid where calves are slaughtered for veal at below the traditional weights in Member States. It is likely that some calves born in Denmark are being presented for this premium in the Netherlands. The Commission does not agree that movements of calves from one Member State to another constitute a threat to the reduction of red meat production. On the contrary, if the 40 000 calves were kept in Denmark they would probably have been fattened for a substantially longer period than in Holland, thereby adding further quantities of beef to the Community(cid:146)s market surplus. (98/C 134/95) WRITTEN QUESTION E-3080/97 by Herbert Bo¤sch (PSE) to the Commission (2 October 1997) Subject: EU co-financing for conversion of former EU inland customs offices One intended secondary effect of the creation of the EU internal market is that customs offices at the frontiers between Member States are now redundant. This has meant, however, that the first impressions travellers receive on seeing disused customs premises and houses at former customs frontiers are not exactly attractive


title: Resolutie over de relatie tussen het volkenrecht, het Gemeenschapsrecht en het constitutioneel recht van de lidstaten

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
EU competence
EU law - national law
international law
primacy of EU law