title: Programma di lavoro della Commissione per il 1998 - Le priorità politiche

eurovoc_concepts:
EU activity
EU policy
European Commission
European Union
enlargement of the Union

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ* EUROPEE Bruxelles, 15. 10. 1997 COM(97)517 det: PROGRAMMA DI LAVORO DELLA COMMISSIONE PER IL 1998 Le priorità politiche La recente presentazione da parte della Commissione dell'Agenda 2000 segna una svolta nella presente legislatura. Il mandato della Commissione è arrivato a metà percorso ed è terminata da poco la Conferenza intergovernativa da cui è uscito il trattato di Amsterdam. L'Agenda 2000 getta le basi di un'Europa ampliata e indica la via da seguire, anche dopo la fine di questo decennio, negli anni 2000-2006 lì un programma senza precedenti, di misure e di riforme, affinché l'Unione possa guardare all'avvenire con fiducia, certa di disporre degli strumenti necessari. Il programma di lavoro della Commissione per il 1998 si innesta direttamente sulla via aperta da Agenda 2000, ne riprende i grandi orientamenti e li applica alla realtà concreta. Esso si colloca tuttavia nel prolungamento di quanto è stato avviato dal 1995, secondo le linee che la Commissione si era già fissata per la durata del mandato. Continuità e rinnovamento sono quindi le parole chiave sulle quali la Commissione propone di costruire l'Europa di domani. Nel 1998 la Commissione intende concentrare la propria azione su cinque priorità politiche: - - - - o LU 3 HI a 10 ni Ò L'occupazione: far seguire le buone intenzioni da atti concreti e da iniziative coraggiose. La Commissione continuerà a far presenti i vantaggi di un approccio integrato e coerente, che punti al medio termine. Essa continuerà a far appello a tutti i protagonisti, a tutti i livelli, perché si assumano le loro responsabilità. In conformità con le conclusioni del Consiglio europeo, l'attuazione anticipata del titolo sull'occupazione inserito nel trattato di Amsterdam sarà proseguita con vigore, consentendo di coordinare meglio le politiche nazionali dell'occupazione. La Commissione è decisa a tradurre in azioni concrete l'obiettivo di un elevato livello di occupazione nella formulazione e attuazione delle politiche e attività della Comunità. Il Consiglio europeo speciale dedicato all'occupazione rappresenta in questo contesto il punto di partenza di una nuova dinamica; L'euro: completare i preparativi per l'introduzione della moneta unica alla data prevista, conformemente alle disposizioni del trattato. Il 1998 sarà l'anno decisivo per stabilire quali paesi si troveranno nel primo gruppo che passerà all'Euro e fissare le parità tra le monete dei paesi partecipanti. La Commissione il possibile per preparare questa decisione e l'impostazione della terza fase dell'Unione economica e monetaria; farà Mettere in atto senza indugio le riforme proposte nell'Agenda 2000. L'Unione dev'essere pronta a tempo per raccogliere le sfide che l'attendono. Devono essere varate la Commissione ha identificato con precisione nelle tre parti dell'Agenda 2000, per quanto riguarda le politiche dell'Unione, il processo di ampliamento e il futuro quadro finanziario; in numerosi settori che importanti azioni Favorire l'azione collettiva e coerente dell'Unione nel mondo. La presenza di un'Europa forte sulla scena internazionale è un fattore di pace, di stabilità e di prosperità e rappresenta un obiettivo che è necessario perseguire con forza, tanto più che gli interessi esterni dell'Unione sono considerevoli; Proseguire infine gli sforzi a favore di una maggiore efficienza nella gestione degli affari europei, una gestione posta al servizio dei cittadini, in particolare per quanto riguarda la salute e la qualità della vita. Î. OCCUPAZIONE: OPERARE INSIEME Il Consiglio europeo del 21 novembre 1997, dedicato all'occupazione, deve offrire un quadro più forte alle azioni nazionali e comunitarie da avviare. Da parte sua, la Commissione intende far pieno uso, nell'ambito delle competenze attribuitele, delle possibilità offerte dal nuovo titolo sull'occupazione del trattato di Amsterdam. Come la Commissione ha ripetutamente sottolineato, in particolare nel patto di fiducia e nella recente proposta di linee direttrici per l'occupazione, per migliorare la situazione dell'occupazione bisogna tendere ad una visione globale dei problemi, avvalendosi di una sinergia a livello dei quindici Stati membri e dell'Unione medesima. La Commissione intende quindi mobilitare tutte le risorse. In tale contesto, va prestata particolare attenzione ai punti seguenti: • Una politica macro-economica sana è condizione sine qua non per trasformare la crescita in posti di lavoro. La Commissione veglierà affinché proseguano gli sforzi di convergenza e di coordinamento delle politiche economiche tra gli Stati membri. Il passaggio all'euro avrà ripercussioni favorevoli sulla crescita, sugli investimenti e sull'efficienza dei mercati, e quindi sulla creazione di nuovi posti. • Bisogna trar vantaggio dal plus valore europeo puntando soprattutto sulla interno e sullo sviluppo realizzazione completa del mercato dell'insieme delle politiche dell'Unione. tale contesto, della dimensione dell'occupazione si dovrà tener conto in particolare nei settori che riguardano le piccole e medie imprese (PMI), i regimi tributari e amministrativi applicati alle imprese, i settori d'avanguardia come quelli della società dell'informazione, la ricerca o le politiche della conoscenza. Le iniziative varate dalla Commissione come i patti territoriali per l'occupazione, saranno proseguite e sottoposte a valutazione in vista di una loro possibile estensione. In 9 Sulla base delle linee direttrici per le politiche nazionali dell'occupazione, elaborate anticipando la Commissione cercherà di curare un maggior coordinamento delle politiche nazionali e un rafforzamento della complementarità tra la politica dell'occupazione e la politica economica. E fondamentale garantire un seguito adeguato delle linee direttrici. Per questa ragione la Commissione le conclusioni del Consiglio europeo, ^ LU < 3 o t0 uJ ò mette l'accento sull'importanza dei piani d'azione nazionali e delle relazioni che gli Stati membri dovranno presentare secondo quanto previsto nel nuovo trattato. Se necessario, la Commissione proporrà raccomandazioni specifiche agli Stati membri. • Bisognerà avviare un attento esame per migliorare sostanzialmente il funzionamento dei mercati del lavoro e trarne i benefici attesi nella lotta contro la disoccupazione. Dovranno essere ulteriormente incoraggiati la mobilità, compresa quella transnazionale, la creazione di nuove forme di organizzazione del lavoro e l'ammodernamento e l'adeguamento dei regimi di tutela sociale. Particolare attenzione andrà accordata alla riduzione dei costi extrasalariali e alle misure di incentivazione delle assunzioni riducendo gli oneri fiscali che gravano sul lavoro. Il dialogo sociale deve avere un ruolo determinante al riguardo, nella scia delle iniziative prese nel 1997. La Commissione si avvarrà degli strumenti comunitari e di un'appropriata cooperazione con gli Stati membri per favorire l'emergere di un'Europa più solidale, e soprattutto per lottare contro i fenomeni di emarginazione sociale, aggravati da un alto livello di disoccupazione. In tale contesto, la Commissione si adopererà affinché sia promossa la parità di opportunità. • Con l'intento di rafforzare le basi dell'Europa sociale, essa veglierà affinché vengano rispettati gli attuali diritti dei lavoratori ad essere informati e consultati sulle questioni attinenti al loro lavoro e promuoverà questa azione di informazione e di consultazione a livello nazionale presso le parti sociali. Essa sosterrà qualsiasi iniziativa delle parti sociali volta a trovare un accordo su un'organizzazione del lavoro che permetta di migliorare la situazione dell'occupazione e la competitività delle imprese e proporrà, peraltro un nuovo programma di azione sociale per il periodo 1998-2000. 2. EURO: DIRITTURA D'ARRIVO trattato, Conformemente al il passaggio alla terza fase dell'Unione economica e monetaria (UEM) interverrà il 1 ° gennaio 1999, data alla quale l'Euro verrà introdotto in quegli Stati membri che saranno pronti a far parte del primo gruppo di paesi aderenti. La decisione al riguardo verrà presa nella primavera del 1998: la scadenza è quindi imminente. La Commissione ha fatto tutto il possibile per mantenere la rotta e continuerà a prodigarsi fino al traguardo. Essa ha presentato i testi essenziali che doveva elaborare per le decisioni del Consiglio. Il Consiglio stesso, passo dopo passo, ha proseguito il cammino verso la moneta unica sottolineando ogni volta la propria volontà politica di andare avanti. II grande sforzo di convergenza fatto dagli Stati membri e il passaggio propriamente detto all'euro sono una garanzia di stabilità e di grande o w S § Q Q CO LU Ò efficienza per il mercato unico, che costituisce uno dei più grandi mercati integrati nel mondo. L'Unione economica e monetaria, nonché il processo che la precede, devono dare a termine dei risultati determinanti per l'espansione economica dell*Unione e consolidare il suo ruolo e la sua posizione sul piano monetario e commerciale nelle relazioni intemazionali. La rappresenterà indubbiamente uno dei progressi più importanti della storia della costruzione europea. realizzazione dell'Unione economica e monetaria Nel 1998 la Commissione porterà a termine gli ultimi preparativi tecnici per l'introduzione dell'euro e saranno fissati irrevocabilmente i tassi di cambio tra i partecipanti alla moneta unica. Assieme agli Stati membri essa esaminerà gli ultimi aspetti pratici della transizione verso l'euro e continuerà a sostenere i loro sforzi per il successo dell'Euro, soprattutto per quanto riguarda l'informazione del pubblico. implicazioni esterne della realizzazione dell'Unione economica e Le monetaria saranno ruolo essenziale come moneta internazionale. L'impatto favorevole dell'euro sull'evoluzione dell'economia mondiale rafforzerà la stabilità del sistema monetario internazionale. importanti. L'euro avrà verosimilmente un 3. AGENDA 2000: VARARE LE RIFORME L'Agenda 2000 contiene delle proposte la cui importanza è considerevole sia sotto il profilo qualitativo che quantitativo. L'operazione è intesa a rispondere a una delle maggiori sfide che l'Unione abbia dovuto affrontare. Come preparare, infatti, un ampliamento di una dimensione senza precedenti, con numerosi paesi che presentano divari di tale entità sia tra loro che con i paesi dell'Unione attuale, il tutto mantenendo le realizzazioni e i metodi, potremmo dire lo spirito, che sono stati finora alla base del successo dell'integrazione europea? In altri termini come ampliarsi senza rimettere in causa l'Unione? rafforzare e adeguare L'Agenda 2000 chiarisce la situazione e apre la strada, con proposte concrete, ad un'Unione nel contempo consolidata e ampliata. Essa si basa su un triplice approccio: integrare progressivamente i futuri paesi aderenti, dare un nuovo assetto al quadro finanziario dell'Unione nei limiti dei massimali fissati in precedenza. La Commissione propone di mettere in atto senza indugio il contenuto dell'Agenda 2000 e di varare le riforme necessarie secondo questo triplice approccio: le politiche esistenti, o ni < LU Q Û Q CO ULJ ò 3. 1 Approfondire e adeguare le politiche dell'Unione Per un funzionamento armonioso del mercato unico • Il mercato unico è una delle grandi realizzazioni della Comunità, ma sono ancora numerosi gli ostacoli che frenano il suo potenziale. La decisa messa in atto del piano d'azione della Commissione a favore del mercato unico deve contribuire alla crescita, alla competitività e all'occupazione. - A tale effetto, la Commissione varerà le iniziative e le misure annunciate secondo il calendario previsto. Bisogna rafforzare l'efficacia delle norme, sopprimere le ultime distorsioni che colpiscono il mercato, eliminare gli ostacoli che sussistono in alcuni settori e mettere il mercato unico al servizio di tutti i cittadini dell'Europa. Si proseguirà, peraltro, sulla via dell'ammodernamento normativa comunitaria. semplificazione e della della • Particolare attenzione sarà prestata ai sistemi fiscali. Oltre ad ostacolare il buon funzionamento del mercato interno, i dispositivi di carattere fiscale esistenti incidono negativamente sull'occupazione. Sulla base della sua comunicazione sui sistemi fiscali in Europa e dei lavori del gruppo di politica tributaria, la Commissione proporrà una serie d'iniziative intese a ovviare progressivamente a questi disfunzionamenti. • Inoltre, la Commissione continuerà ad essere vigilante sull'applicazione delle regole di concorrenza, che rappresentano il complemento necessario al funzionamento del mercato. Le regole in materia di aiuti di Stato saranno al centro dell'attenzione. In mancanza di un loro inquadramento rigoroso, le risorse pubbliche si disperdono troppo spesso in procedure sterili e costose, venendo quindi sviate dai settori di punta. Parallelamente, la Commissione cercherà di semplificare queste disposizioni e di rimodernare i meccanismi di controllo. Un 'economia competitiva e generatrice di crescita • Saranno avviate delle azioni per rafforzare la competitività delle imprese, e in particolare delle piccole e medie imprese (PMI) il cui potenziale in materia di creazione di posti di lavoro è considerevole. È determinante anche l'apporto delle PMI all'innovazione e alla creazione, ma il loro sviluppo è frenato da ostacoli di ogni tipo. La Commissione trarrà le conclusioni dalla seconda fase del progetto pilota SLIM (Simplification of legislation for internal market) nonché dai lavori della Task Force BEST (Business environment simplification task force), ponendosi come obiettivo una semplificazione delle formalità amministrative e dei vincoli normativi. La Commissione proporrà delle misure intese a migliorare la competitività di queste imprese puntando, ad esempio, sulla costituzione di poli di ricerca, e sull'apertura di nuove forme di accesso al credito e ai capitali, fondamentale per l'innovazione. Ulteriori iniziative della Commissione verteranno sulla in particolare al capitale di rischio, ci ï 3 g Q co ni ò promozione dello spirito d'impresa, la formazione, la promozione di strutture modernizzate e di nuove forme di cooperazione. • Le grandi reti transeuropee d'infrastruttura devono contribuire all'efficienza del mercato unico. Il loro sviluppo ha un ruolo chiave per la competitività delle nostre imprese e la coesione del territorio europeo, quindi per l'occupazione. La Commissione si adopererà perché si sblocchino i progetti di grandi lavori nei settori dei trasporti, delle telecomunicazioni e dell'energia, a lungo frenati soprattutto dalla mancanza di finanziamenti adeguati. Essa sosterrà all'uopo le operazioni di partenariato tra i settori pubblici e quelli privati. I settori del futuro • Gli investimenti immateriali costituiscono ormai uno dei motori principali del nostro sviluppo economico. Al riguardo l'Europa dispone di eccellenti possibilità. Essa deve dotarsi dei mezzi adeguati per giungere a dei risultati conducendo reali politiche della conoscenza. (compresa L'istruzione e la formazione sono due componenti indispensabili. La Commissione si propone di valorizzare le buone prassi nei campi della convalida delle competenze, delle conoscenze linguistiche, dello sviluppo la vita dell'apprendistato professionale) e del ravvicinamento tra i luoghi d'insegnamento e di lavoro. Sarà presentata la nuova generazione dei programmi esistenti: Socrates, Leonardo e Gioventù. Essa svilupperà la mobilità, la formazione all'innovazione, l'acquisizione delle competenze avvalendosi pienamente dei nuovi strumenti e contenuti pedagogici offerti dalle tecnologie dell'informazione. formazione lungo tutta la • Bisogna infatti entrare nella società dell'informazione nelle migliori condizioni. La messa in atto e il funzionamento del nuovo quadro regolamentare per il mercato delle telecomunicazioni liberalizzato sarà oggetto di una particolare attenzione della Commissione. Anche il commercio elettronico e i contenuti multimediali sono al centro di questa mutazione. Sarà quindi completato il quadro regolamentare necessario allo sviluppo armonico di questi servizi. • La ricerca e ruolo l'innovazione hanno un fondamentale nel rafforzamento della competitività dell'industria dell'Unione. La ricerca deve consentire di rispondere alle preoccupazioni basilari del cittadino: occupazione, qualità della vita, salute. Nel 1998 la Commissione intende mettere in atto le priorità definite nella proposta di 5° Programma quadro (1998-2002) soprattutto attraverso i programmi scientifici che traducono il nuovo approccio della "ricerca per obiettivo". In tale contesto, la Commissione procederà ad una stretta consultazione degli ambienti scientifici e industriali e avvierà le riforme necessarie per garantire una grande efficienza nell'attuazione delle azioni di ricerca. La Commissione proseguirà inoltre la messa in atto del piano d'azione sull'innovazione. q ^ % g Q CO ui d • Più in generale, i servizi costituiscono la fonte principale di creazione di posti di lavoro. Oltre alla comparsa di nuovi servizi che accompagnano l'emergere della società dell'informazione, la prestazione dei servizi sociali, dei servizi audiovisivi e dell'industria culturale dovrà rispondere a dei nuovi bisogni della nostra società. I poteri pubblici devono incoraggiare la soddisfazione di queste nuove esigenze con decisione, ma anche con immaginazione. Adeguarsi per progredire meglio In un mondo in rapido mutamento adeguarsi è una necessità. La Commissione ha indicato nell'Agenda 2000 le vie da seguire per affrontare il futuro con successo. Andranno messe in cantiere riforme importanti, in particolare per quanto riguarda due grandi politiche comunitarie: la politica di coesione e la politica agricola comune. La Commissione presenterà delle proposte dettagliate al riguardo nel corso del primo semestre 1998 secondo gli orientamenti seguenti: • Nella prospettiva dell'ampliamento, risulta ancora più urgente potenziare la coesione economica e sociale dell'Unione. Ridurre i divari di sviluppò tra le regioni all'interno dell'Unione è una priorità politica, che contribuisce in larga misura a una crescita durevole e alla creazione di posti di lavoro. La solidarietà che ciò presuppone costituisce un fattore determinante di integrazione. Gli importi in questione rappresentano sforzi notevoli (275 miliardi di ECU in 7 anni), pur nel rispetto del quadro finanziario definito dall'accordo interistituzionale. La Commissione si adopererà per preparare in modo circostanziato le decisioni che andranno prese in materia di gestione dei fondi strutturali al in termine del periodo di programmazione 1997-1999, fondandosi particolare sul bisogno di concentrare maggiormente per aree geografiche e per settori gli interventi finanziari. I risultati della programmazione attuale devono spronare ad aumentare l'efficacia dei fondi, in particolare al fine di creare posti di lavoro, pur badando a favorire l'integrazione di futuri Stati membri nel rispetto delle prospettive finanziarie. Come annunciato, la Commissione proporrà di ridurre il numero degli obiettivi fissati (da 7 a 3). L'accento verrà posto altresì su uno snellimento della gestione dei fondi, su una più ampia flessibilità e su un maggiore decentramento in sede di attuazione. I sistemi di monitoraggio, di valutazione e di controllo verranno rafforzati. • L'adeguamento della politica agricola comune (PAC) alla nuova situazione della globalizzazione dei mercati e dell'ampliamento è indispensabile, ed essa deve permettere di garantire anche un tenore di vita equo agli agricoltori. A giudizio della Commissione questi adeguamenti costituiscono il corollario logico della riforma attuata nel 1992 e servono a perfezionarla. Le regole dell'Organizzazione mondiale del commercio (OMC), nonché la prospettiva di negoziati internazionali in materia nel 1999, richiedono che l'Unione riesca a fa valere i propri interessi in una q Ï 3 g § LU d posizione di forza. Per questo motivo la Commissione proporrà nel 1998 di porre in essere gli orientamenti definiti nell'Agenda 2000, giacché quegli interventi sarebbero comunque necessari anche in assenza di un ampliamento dell'Unione. La Commissione presenterà su questa base 1 testi legislativi relativi in particolare ai settori dei cereali, dei semi oleosi e delle piante proteiche, delle carni bovine, dei prodotti lattiero-caseari, del tabacco, dell'olio d'oliva e del vino. In quest'ambito verrà proposta una politica volta ad avvicinare i prezzi a quelli del mercato mondiale. Alle vecchie misure di sostegno dei prezzi verranno sostituiti aiuti diretti, badando comunque a evitare sovraccompensazioni. Tali riforme dovranno essere accompagnate da una riorganizzazione degli strumenti disponibili attualmente in materia di politica rurale, e permettere lo sviluppo di un'agricoltura attenta alla qualità dei prodotti e a! rispetto dell'ambiente. 3. 2 Preparare l'integrazione di nuovi Stati membri Nel luglio 1997 la Commissione ha reso il proprio parere sulle dieci candidature all'adesione dei paesi dell'Europa centrale e orientale. Su questa base, essa ha raccomandato di intavolare negoziati di adesione con cinque paesi, ovvero Ungheria, Polonia, Estonia, Repubblica ceca e Slovenia. Quanto a Cipro, in seguito al parere formulato dalla Commissione nel 1993, il Consiglio europeo ha deciso che i negoziati inizino sei mesi dopo la conclusione della conferenza intergovernativa. La Commissione propone che il processo di ampliamento venga condotto in base a un'impostazione globale ed evolutiva, vale a dire che i paesi che non rientrano nella prima tornata partecipino ugualmente alla trafila che a termine condurrà al loro ingresso nell'Unione, sempre che a quel momento essi soddisfino l'adesione. Una conferenza europea permanente, aperta a tutti i paesi associati, in predicato per aderire un giorno all'Unione, potrebbe completare efficacemente l'impostazione proposta e permettere quindi un dialogo costruttivo sulle numerose questioni di interesse comune. i criteri fissati per Onde sostenere i paesi in questione nei loro sforzi di preparazione, in particolare per quanto riguarda il patrimonio di realizzazioni comunitarie, la strategia prevede Commissione preadesione. Allo scopo, essa propone: rafforzamento dell'attuale un - - - l'istituzione di "partnership per l'adesione" con ciascuno dei paesi candidati dell'Europa centrale e orientale, che verranno stabiliti su base individuale e porranno l'accento sulle difficoltà specifiche identificate nei pareri; il raddoppio nell'anno 2000 dell'aiuto preadesione entro i limiti delle prospettive finanziarie; la partecipazione dei paesi candidati ai programmi comunitari. d ^ < Q Q CD ni d Inoltre, la Commissione prevede la presentazione di una relazione annuale, di cui la prima dovrebbe uscire alla fine del 1998, contenente una valutazione dei progressi fatti da ogni candidato, in particolare per quanto concerne la sua capacità di adeguarsi pienamente al patrimonio di realizzazioni comunitarie. Su tale base, la Commissione dovrebbe tra l'altro poter raccomandare al Consiglio l'apertura di negoziati, sempre che siano soddisfatti i criteri fissati per l'adesione. 3. 3 Dotarsi di un quadro finanziario adeguato Allo scadere dell'attuale quadro finanziario, nel 1999, risulta necessario definirne uno nuovo per coprire tutti i cambiamenti prevedibili nella gestione dell'Unione a medio e lungo termine. Un quadro del genere deve essere in grado di rispondere a una triplice preoccupazione: - - - coprire un arco di tempo di durata sufficiente (fino al 2006); permettere il finanziamento dei bisogni essenziali per portare l'Unione fino ai primi ampliamenti; garantire una gestione sana delle finanze pubbliche. Com'è stato diffusamente illustrato nell'Agenda 2000, la Commissione è del parere che, in un contesto di rigore di bilancio, sia possibile procedere contestualmente al rafforzamento e all'adeguamento delle politiche dell'Unione, nonché accogliere i primi Stati aderenti nei limiti dell'attuale massimale delle risorse proprie, fissato all'1,27% del PNL. Le analisi mostrano infatti che sarà possibile liberare dei margini all'interno di questo massimale. La Commissione proporrà nel 1998 le nuove prospettive finanziarie per il periodo 2000-2006. Nel corso dell'anno essa preparerà in particolare una relazione sul funzionamento del sistema delle risorse proprie. È nell'interesse dell'Unione giungere quanto prima a una situazione chiara e netta in proposito, non solo per essere in grado di accogliere a termine nuovi Stati membri, ma anche per dare all'Unione, in attesa del prossimo ampliamento, i mezzi per accompagnare in condizioni ottimali le trasformazioni interne che risulteranno necessarie. 4. L'UNIONE NEL MONDO: UNA POSIZIONE E UN RUOLO DA AFFERMARE ^ LU Q <° È una cosa risaputa: l'Europa, nonostante la sua posizione di prima potenza commerciale al mondo e di principale fornitore di aiuti internazionali, deve potenziare la propria capacità di agire collegialmente nel settore delle relazioni esterne, e rispondere in tal modo alla crescente domanda espressa dai suoi cittadini, che chiedono maggiore unità, coerenza ed efficienza ai servizio della pace, della stabilità e della prosperità sul continente europeo e nel mondo. L'Unione europea deve continuare. a promuovere valori quali la 10 democrazia e i diritti dell'uomo, fornire un aiuto ai paesi meno sviluppati e in occasione di crisi umanitarie, nonché affermare la propria presenza sulla scena internazionale e sui mercati mondiali. Il prossimo ampliamento dell'Unione europea rappresenta una sfida senza precedenti. Esso dovrebbe permettere all'Europa di potenziare il proprio peso nel mondo e fare del continente uno spazio unico e stabile. La posta in gioco è la capacità di estendere il patrimonio fondamentale di realizzazioni conseguite con la costruzione europea ai futuri Stati membri. La Commissione si adopererà altresì per approfondire l'Unione europea e la Turchia. le relazioni tra Sarà inoltre importante per l'Unione approfondire le proprie relazioni con la Russia, l'Ucraina e gli altri Nuovi Stati indipendenti (NSI). La Commissione proseguirà la propria azione e il proprio sostegno a favore della pace nei Balcani adoperandosi per la ricostruzione in Bosnia e attraverso l'approccio regionale auspicato dall'Unione. Sarà altresì opportuno proseguire attivamene il rafforzamento dei legami tra l'Unione e i suoi partner mediterranei. A tal fine occorrerà sfruttare appieno tutte le potenzialità del processo di Barcellona. L'Unione dovrà intensificare la sua presenza in Medio Oriente, appoggiando l'integrazione delle economie e attestandosi come uno dei principali promotori della pace nella regione. L'Unione dovrà inoltre intensificare le proprie relazioni con gli Stati Uniti, proseguendo l'attuazione della Nuova agenda transatlantica. La cooperazione allo sviluppo figura anch'essa tra le grandi priorità dell'azione esterna dell'Unione. Questa preoccupazione troverà riscontro nell'ambito della nuova partnership che dovrà istituirsi tra l'UE e i paesi dell'Africa, dei Caraibi e del Pacifico (ACP), senza perdere di vista il fatto che in quei paesi esistono situazioni politiche ed economiche differenziate. L'Asia, in particolare attraverso il processo dell'ASEM e le relazioni con FASE AN, nonché l'America latina, attraverso lo sviluppo degli strumenti di associazione, figurano altresì tra le regioni del mondo alle quali è opportuno riservare un'attenzione particolare. L'Unione europea, attore globale, deve inoltre badare a rafforzare la propria capacità di operare scelte politiche e a garantire la coerenza complessiva dei suoi vari interventi. In quest'ambito, è essenziale definire un'impostazione integrata delle relazioni esterne e migliorare la complementarità tra gli interventi dell'Unione e le azioni nazionali degli Stati membri. L'Unione continuerà a svolgere un ruolo di primo piano nei negoziati commerciali multilaterali, in particolare nel quadro dell'OMC. Essa continuerà a sostenere l'adesione della Russia e della Cina all'OMC. 11 o LU < S Q 0 LU d L'Europa deve approfittare del sistema commerciale multilaterale, da un lato per agevolare l'accesso dei prodotti e servizi europei sui mercati dei paesi terzi, dall'altro per comporre le vertenze di tipo economico e commerciale che talvolta la oppongono ai suoi partner, tenendo comunque presenti altre considerazioni, quali quelle legate all'ambiente e alla pubblica sanità. L'Unione dovrà sfruttare altresì la complementarità tra politiche interne ed esterne, in particolare con riferimento al potenziale esterno del mercato unico edell'UEM. L'Unione deve poi essere in grado di fronteggiare più efficacemente le problematiche transnazionali, come il traffico di stupefacenti o la criminalità organizzata, nonché le minacce che gravano sull'ambiente. infine essenziale Sarà la visibilità dell'azione esterna dell'Unione, che è il primo fornitore al mondo di aiuti allo sviluppo e il principale donatore in materia di assistenza umanitaria. La realtà della presenza europea dovrà essere spiegata e valorizzata meglio. incrementare 5. AL SERVIZIO DEI CITTADINI PER MIGLIORI CONDIZIONI DI VITA Agire per migliorare la qualità di vita degli europei resta una delle priorità della Commissione. Ciò comporta che nell'elaborare e nelPattuare le politiche dell'Unione un obiettivo del genere venga perseguito in modo ancora più incisivo, e che la gestione stessa degli affari europei, a livello sia dell'Unione che dei singoli Stati membri, avvenga secondo criteri di massima efficienza, trasparenza e competenza. Al riguardo la Commissione intende proporre un certo numero di misure: • Per migliorare la pubblica sanità la Commissione si adopererà perché sia tenuto conto di un alto livello di norme di protezione in tutte le sue iniziative. • In materia di salute dei consumatori, negli ultimi anni le esigenze degli europei sono giustamente cresciute. Per l'immissione sul mercato di prodotti destinati all'alimentazione dell'uomo sarà imposto il rispetto di norme di protezione più rigorose. Le norme in materia di etichettatura e di esame dei pericoli potenziali per la salute, nonché di controllo dei processi di fabbricazione ai fini della commercializzazione, verranno applicate dalla Commissione in modo intransigente, per garantire una perfetta protezione dei consumatori. A tale scopo verrà proposta la modifica di varie direttive esistenti, in particolare in materia di ambiente e di agricoltura. ® Il rispetto dei valori fondamentali e della dignità dell'essere umano sono un obiettivo prioritario. I progressi tecnologici, in particolare nel settore della genetica, destano interrogativi di ordine etico. La Commissione intende rispondere a queste preoccupazioni basandosi sui pareri del 12 LU < Q S ili / •» gruppo di consiglieri per l'etica della biotecnologia - formato da esperti indipendenti - che essa ha appositamente insediato. Lo sviluppo dell'Unione deve poter avvenire nell'ambito di un ambiente di qualità. E giusto che per i cittadini europei le questioni ecologiche assumano grande rilevanza. La Commissione si adopererà in ogni modo per apportare delle risposte. La politica dell'ambiente deve costituire un vero punto di forza. L'obiettivo di raggiungere un grado elevato di qualità in materia di ambiente non è incompatibile con gli imperativi della crescita economica. Da esso deve risultare anzi per l'Europa una maggiore competitività e una minore disoccupazione, come è stato illustrato nella comunicazione della Commissione sull'ambiente e l'occupazione. Nel 1998 le azioni della Commissione si prefiggeranno questo obiettivo, in particolare ambientali nell'applicare le altre politiche dell'Unione (soprattutto a livello di agricoltura e mercato unico), nonché realizzando gli obiettivi prioritari fissati in sede di esame intermedio del 5° Programma d'azione a favore dell'ambiente. Un'attenzione speciale verrà inoltre riservata ai risvolti ambientali dell'ampliamento, soprattutto in materia di sicurezza nucleare. tenendo maggiormente conto dei risvolti Migliori condizioni di vita esigono che i cittadini europei possano beneficiare pienamente del diritto di spostarsi all'interno dell'Unione e di stabilirsi senza ostacoli nel paese prescelto. La Commissione si impegnerà, in particolare sulla scorta delle raccomandazioni presentate nel il principio della libera rapporto dell'on. Veil, a rendere effettivo la si adopererà per circolazione delle persone. Parallelamente realizzazione di uno spazio di sicurezza e di giustizia. A tal fine, le nuove prospettive offerte dal trattato di Amsterdam in materia di giustizia e affari interni consentiranno di dare una risposta più incisiva alle sfide rappresentate dalla criminalità organizzata, la frode, la corruzione, il traffico di esseri umani e di droga. • L'evoluzione delle politiche dell'Unione rende necessaria una modifica dei metodi di gestione. Per le istituzioni comunitarie, ma soprattutto per la Commissione, ciò comporta in particolare l'esigenza di sapersi adeguare e di modernizzare le strutture amministrative e i processi decisionali. La Commissione sta applicando un vasto programma di riforme per rispondere a questa esigenza, imperniato sulle azioni SEM 2000 e MAP 2000. Essa studia i mezzi per intensificare ancor più il processo di adeguamento e si prefìgge a termine di trasformare il proprio sistema di funzionamento, per dotarsi di un'amministrazione moderna. o LU < LU Q Q O CO LU O 13 M. n. *. di c ^yaì)ù£x ^ C V / f t l l U U l ul « « - - « jL ISSN 0254-1505 COM(97)517def. DOCUMENTI IT 01 06 11 N. di catalogo : CB-CO-97-532-IT-C ISBN 92-78-25891-1 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo


title: Meddelande från kommissionen om samarbete mellan kommissionen och medlemsstaternas konkurrensmyndigheter för handläggning av ärenden som omfattas av artiklarna 85 och 86 i EG-fördraget

eurovoc_concepts:
EU law - national law
administrative cooperation
competition law
competition policy
legal action
legal cooperation

formats: html pdfa1b print


title: WRITTEN QUESTION No. 3326/97 by Antonios TRAKATELLIS to the Commission. Greek Community Support Framework: the Egnatia Road and Thessaloniki Underground projects

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
carry-over of appropriations
road building
road network
road transport
trans-European network
transport policy
underground railway
urban construction

formats: html pdf print

text: C 117/174 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 4. 98 (98/C 117/237) SKRIFTLIG FR¯GA P-3326/97 fr(cid:229)n Antonios Trakatellis (PPE) till kommissionen (15 oktober 1997) A¤mne: Den grekiska gemenskapssto¤dramen › Via Egnatia och tunnelbanan i Thessaloniki Inom ramen fo¤r den andra gemenskapssto¤dramen 1994-1999 fo¤r Grekland finns bland annat byggandet av Via Egnatia, ett projekt av stor strategisk betydelse fo¤r utvecklingen av transeuropeiska na¤t i Grekland och Europeiska unionen, och tunnelbanan i Thessaloniki, som a¤r ett betydelsefullt projekt fo¤r en miljonstad med stora trafikproblem, som i ho¤g grad a¤r en miljo¤belastning. Med tanke p(cid:229) att utnyttjandet av gemenskapssto¤det fr(cid:229)n Greklands sida har fo¤rsenats fo¤r m(cid:229)nga utvecklingslinjer och program inom ramen fo¤r den andra gemenskapssto¤dramen, har den grekiska regeringen lagt fram ett fo¤rslag om att o¤verfo¤ra anslag fr(cid:229)n vissa program till andra. Bland dessa fo¤rslag finns a¤ven ett fo¤rslag om att o¤verfo¤ra o¤ver 100 miljarder drachmer fr(cid:229)n Via Egnatia-projektet och 27 miljarder drachmer fr(cid:229)n tunnelbaneprojektet i Thessaloniki. Har kommissionen fo¤r avsikt att o¤verfo¤ra sto¤d fr(cid:229)n ovanna¤mnda betydelsefulla projekt, och vilket a¤r i s(cid:229) fall motivet till detta? Med tanke p(cid:229) tidigare d(cid:229)liga erfarenheter i Grekland som visar p(cid:229) att ett projekt som inte p(cid:229)bo¤rjas heller inte blir verklighet, vilken insta¤llning har kommissionen vad ga¤ller den grekiska regeringens avsikter att o¤verfo¤ra medel, n(cid:229)got som i praktiken leder till att tunnelbaneprojektet i Thessaloniki blir ett misslyckande? Med ha¤nsyn till att arbetena med byggandet av Via Egnatia redan har inletts och kommit en bit p(cid:229) va¤g, hur ser kommissionen p(cid:229) denna anso¤kan om att o¤verfo¤ra medel som kommer att skjuta slutfo¤randet av den p(cid:229) framtiden? Blir det inte s(cid:229) att man genom fo¤rslaget att o¤verfo¤ra medel i praktiken uppha¤ver den strategiska och ekonomiska nytta som skulle komma av slutfo¤randet av Via Egnatia under fem(cid:229)rsperioden 1994-1999 och dessutom go¤r slutfo¤randet osa¤kert? Svar fr(cid:229)n Monika Wulf-Mathies p(cid:229) kommissionens va¤gnar (7 november 1997) Kommissionen bekra¤ftar att den har mottagit fo¤rslag fr(cid:229)n de grekiska myndigheterna som bland annat syftar till att till andra projekt o¤verfo¤ra 100 miljarder drachmer (runt 330 miljoner ecu) som var planerade att anva¤ndas inom gemenskapens sto¤dramar II fo¤r projektet Via Egnatia och 27 miljarder drachmer (runt 90 miljoner ecu) som var planerade fo¤r tunnelbanan i Thessaloniki. Dessa fo¤rslag h(cid:229)ller fo¤r na¤rvarande p(cid:229) att granskas av kommissionen och kommer sedan att diskuteras vid na¤sta mo¤te i o¤vervakningskommitte·n fo¤r gemenskapens sto¤dramar. Kommissionens (cid:229)sikt om o¤verfo¤ring av anslag fr(cid:229)n projektet (cid:148)tunnelbana i Thessaloniki(cid:148) har kommissionen redan redovisat i sitt svar p(cid:229) den muntliga fr(cid:229)gan H-741/97 vid fr(cid:229)gestunden under parlamentets session i oktober 1997 (1). Na¤r det ga¤ller den minskning av anslag som fo¤reslagits fo¤r Egnatia har kommissionen redan meddelat de grekiska myndigheterna att man starkt motsa¤tter sig detta. Enligt den information som kommissionen fo¤rfogar o¤ver skulle detta projekt kunna fullfo¤ljas inom ramen fo¤r gemenskapens aktuella sto¤dramar med anva¤ndning av de anslag som tilldelats projektet. (1) Parlamentets debatter (oktober 1997). (98/C 117/238) SKRIFTLIG FR¯GA P-3327/97 fr(cid:229)n Jessica Larive (ELDR) till kommissionen (15 oktober 1997) A¤mne: Risker fo¤r folkha¤lsan genom plutonium ombord p(cid:229) den amerikanska rymdfarkosten Cassini Ur tidningen (cid:148)Algemeen Dagblad(cid:148) av den 27 september 1997 framgick att den amerikanska rymdfarkosten Cassini kommer att skjutas upp den 13 oktober med 34 kilo plutonium ombord. Organisationen (cid:148)Nederlandse vereniging voor gezondheidszorg en vredesvraagstukken(cid:148) har liksom ett antal amerikanska kollegor varnat fo¤r


title: Komission työohjelma 1998 -Poliittiset painopistealueet

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 15. 10. 1997 KOM(97)517 lopull. KOMISSION TYÖOHJELMA 1998 Poliittiset painopistealueet ilmestyi johtaneen hallitustenvälisen konferenssin Hiljan esitetty Agenda 2000 merkitsee käännekohtaa nykyisen komission toimikauden puolivälissä, vähän Amsterdamin toimikaudella. Se jälkeen. Agenda 2000 sopimukseen luonnostelee puitteet tien yli kuluvan vuosikymmenen, aina vuosille 2000-2006. Tämä on ainutlaatuinen toimenpide- ja uudistusohjelma, jonka avulla komissio voi katsoa luottavaisena tulevaisuuteen, vakuuttuneena tarvittavien edellytysten täyttymisestä. laajentuneelle Euroopalle ja viitoittaa Komission työohjelma 1998 jatkaa suoraan Agenda 2000:n viitoittamaa tietä. Se noudattaa tämän suuria linjanvetoja muuntaen ne käytäntöön. Samalla se on jatkoa vuonna 1995 aloitetulle työlle, joka etenee komission toimikaudelleen asettamien suuntaviivojen mukaisesti. Jatkuvuus ja uudistuminen ovatkin komissiolle perusta, jolle huomisen Eurooppa rakennetaan. Komissio painopistealueeseen: aikoo keskittää toimintansa vuonna 1998 viiteen poliittiseen - - - - ^ g m {5 UJ O korostaa edelleenkin aloitteisiin. Komissio Työllisyys: annettujen lupausten on johdettava konkreettisiin toimiin ja rohkeisiin integroitua, johdonmukaista keskipitkän aikavälin tarkastelutapaa. Se kutsuu hellittämättä kaikkia toimijoita kantamaan omalla tasollaan vastuun. Eurooppa-neuvoston täytäntöönpannun, Amsterdamin päätelmien mukaisesti sopimukseen sisältyvän työllisyyttä koskevan osaston toteutusta jatketaan määrätietoisesti: sen avulla voidaan kansalliset työllisyyspolitiikat sovittaa tehokkaammin yhteen. Komissio aikoo toteuttaa käytännössä korkean työllisyysasteen huomioonottamisen ja toimintaa muotoiltaessa ja toteutettaessa. Työllisyyttä käsittelevä Eurooppa neuvosto onkin lähtölaukaus uudelle dynamiikalle. tavoitteen yhteisön politiikkoja etuajassa sovittuna ajankohtana Euro: on vietävä valmistelut päätökseen niin, että yhteinen raha otetaan käyttöön perustamissopimuksen määräysten mukaisesti. Vuonna 1998 ratkaistaan, mitkä maat siirtyvät ensimmäisinä euroon ja vahvistetaan mukaan tulevien maiden valuuttojen kiinnityskurssit. Komissio valmistelee määrätietoisesti tätä päätöstä ja EMUn kolmannen vaiheen toteuttamista. Agenda 2000 :ssa ehdotetut uudistukset on aloitettava välittömästi. Unionin on oltava valmis kohtaamaan sitä odottavat haasteet. Suurisuuntaisia toimia tarvitaan useilla komission tarkoin määrittelemillä aloille Agenda 2000:n ja kolmella osa-alueella: yhteisöpolitiikoissa, tulevassa rahoituskehyksessä. laajentumisprosessissa Unionin toiminnasta maailmanpolitiikassa on tehtävä kollektiivista ja johdonmukaista. Euroopan vahva kansainvälinen rooli tukee rauhaa, vakautta ja vaurautta. Se on asetettava tavoitteeksi jo siksi, että unionin edut ulkopuolisessa maailmassa ovat huomattavat. - On edelleen tehostettava niiden yhteisöasioiden hoitoa, jotka suoranaisesti palvelevat kansalaisia, etenkin terveyden ja elämänlaadun osalta. 1. T Y Ö L L I S Y YS : T O I M I N TA Y H D E S SÄ Työllisyysasioita 2 1. marraskuuta 1997, tarjoaa uudet entistä vankemmat puitteet niin kansallisille kuin yhteisönkin työllisyystoimille. käsittelevä Eurooppa-neuvosto, j o ka kokoontuu Omalta osaltaan komissio aikoo käyttää täysin hyväkseen Amsterdamin sopimuksen työllisyyttä koskevan osaston tarjoamat mahdollisuudet. toimivaltansa puitteissa taholta on korostettu usein, etenkin Komission työllisyyttä koskevassa luottamussopimuksessa, ja äskettäin hyväksytyissä työllisyyttä koskevissa suuntaviivoissa, että vain kaikkien jäsenvaltioiden sekä unionin synergiaan perustuvalla pyrkiä työllisyystilanteen parantamiseen. Komissio esittää vetoomuksen kaikkien voimavarojen yleisestä käyttöönottamisesta. tarkastelulla ongelmien kattavalla voidaan Erityisesti seuraavat näkökohdat on otettava tarkasti huomioon: valvoo • Tervettä talouspolitiikkaa tarvitaan kasvun muuntamiseksi työpaikoiksi. jäsenvaltioiden Komissio talouspolitiikkojen lähentyminen ja yhteensovittaminen jatkuu. Euroon siirtyminen vaikuttaa suotuisasti kasvuun, investoimiseen ja markkinoiden tehostumiseen, joiden tuloksena syntyy uusia työpaikkoja. tarkoituksessa, tässä että • On hyödynnettävä eurooppalaista lisäarvoa loppuunsaattamiseen tukeutumalla etenkin kaikkien ja sisämarkkinoiden unionipolitiikkojen kehittämiseen. Tällä perusteella työllisyys on otettava huomioon erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevilla aloilla, yritysverotuksessa ja yrityksiä koskevissa hallinnollisissa määräyksissä, edelläkävijäaloilla kuten tietoyhteiskunnassa, tutkimuksessa tai osaamisen edistämispolitiikassa. Sellaisia komission käynnistämiä aloitteita kuin alueelliset työllisyyssopimuksia on jatkettava ja niitä on arvioitava laajentamismahdollisuuksien selvittämiseksi. Eurooppa-neuvoston • Komissio tuo oman panoksensa työllisyyspolitiikan ja talouspolitiikan yhteensovittamiseen ja näiden yhteyden kiinteyttämiseen ehdottamalla kansallisten etuajassa työllisyyspolitiikkojen linjausten noudattaminen on ratkaisevaa. Tästä syystä komissio korostaa, että on sekä tärkeää jäsenvaltioiden tavalla. Tarvittaessa kertomuksia uudessa komissio aikoo esittää jäsenvaltioille erityisiä suosituksia. toimintasuunnitelmia sopimuksessa määrätyllä päätelmien mukaisesti noudattaen. Näiden laatia kansallisia linjauksia ® Tarvitaan pohdintaa t y ö m a r k k i n o i d en parantamiseksi toivottujen työllisyysvaikutusten syvällistä ja toiminnan saavuttamiseksi. uj S CÛ r>- f5 UJ 6 samoin ja mukauttamista työn Liikkuvuuden edistämistä, myös maiden välillä, uudenlaisten sosiaaliturvajärjestelmien organisointimuotojen nykyaikaistamista edelleen. On kiinnitettävä erityisesti huomiota muiden kuin palkkasivukustannusten vähentämiseen ja työllistämisen edistämiseen. Työmarkkinapolitiikan on oltava avainasemassa vuonna 1997 käynnistettyjen aloitteiden j atkokehittely ssä. kuin on jatkettava jäsenvaltioiden soveltuvia Komissio käyttää kaikkia yhteisön keinoja yhteistyömuotoja edistääkseen yhteisvastuullisemman Euroopan syntymistä. Tämä koskee ennen kaikkea sosiaalista syrjäytymistä, jota korkea työttömyysaste ruokkii. Komissio tältä osin myös yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä. ja kaikkia valvoo kanssa • toimii johdonmukaisesti sosiaalisen Euroopan perustan Komissio lujittamiseksi. Se valvoo, että työntekijöiden oikeutta saada tietoa ja tulla kuulluksi työllisyyttään koskevissa asioissa noudatetaan. Komissio edistää työmarkkinaosapuolia koskevaa aloitettaan tiedottamisen ja kuulemisen työmarkkinaosapuolien osalta kansallisella aloitteita, jotka tähtäävät työllisyystilannetta ja yritysten kilpailukykyä parantaviin tekee ehdotuksen uudeksi työaikajärjestelyihin. Komissio sosiaalisen toiminnan ohjelmaksi ajanjaksolle 1998-2000. tukee kaikkia tasolla. Se 2. EURO : LOPPUSUORA Euroopan talous- ja rahaliiton (EMUn) kolmanteen vaiheeseen siirrytään perustamissopimuksen mukaisesti vuoden 1999 alussa, jolloin euro otetaan käyttöön ensimmäisinä liittyvissä maissa. Päätös asiasta tehdään keväällä 1998, niin lähellä on tämä tärkeä määräaika. Komissio on tehnyt kaikkensa päämäärän säilyttämiseksi ja jatkaa näin aina loppusuorallakin. Se on ehdotukset neuvostolle, joka on käsittelyn kaikissa vaiheessa vienyt asioita kohti yhteistä rahaa ja ilmaissut aina poliittisen tahtonsa vauhdittaa tätä kehitystä. siltä odotetut keskeiset tehnyt siirtyminen lähentymiseksi talouksiensa takeita maailman ja Jäsenvaltioiden huomattavat ponnistelut suurimpiin varsinainen ovat euroon lisääntyneestä integroituun markkinoihin kuuluvien yhtenäismarkkinoiden vakaudesta ja tehokkuudesta. Talous- ja rahaliitto samoin kuin siihen johtanut prosessi vaikuttaa ratkaisevasti aikanaan unionin talouden kasvuun sekä sen kaupallisen ja valuuttapoliittisen roolin ja aseman vahvistumiseen kansainvälisissä suhteissa. Talous- ja rahaliiton toteuttaminen on kiistatta merkittävimpiä edistysaskeleita Euroopan yhdentymisen historiassa. saa valmiiksi Komissio tekniset valmistelut vuonna 1998, jonka aikana yhteiseen rahaan osallistuvien maiden yhdessä valuuttojen käyttöönottamisen lopullisesti. Se vaihtokurssit kiinnitetään viimeiset jatkaa euron o lii [£ f5 £ LU O jäsenvaltioiden kanssa pohdintaa viimeisistä euroon siirtymiseen liittyvistä käytännön näkökohdista ja tukee jäsenvaltioiden toimia euron käyttöönoton onnistumisen suureen yleisöön kohdistuvan tiedottamisen osalta. turvaamiseksi etenkin Talous- ja rahaliiton toteutumisen ulkoiset vaikutukset ovat huomattavat. Eurosta voi odottaa tulevan keskeinen valuutta. Euro vaikuttaa suotuisasti maailmantalouteen ja vahvistaa kansainvälisen valuuttajärjestelmän vakautta. 3. AGENDA 2000: UUDISTUSTEN KÄYNNISTÄMINEN Agenda 2000 sisältää ehdotuksia, jotka ovat merkittäviä niin laadullisesti kuin määrällisestikin. Se vastaa erääseen unionin suurimmista haasteista kautta aikojen. Miten valmistella ennennäkemättömän mittava laajentuminen, usean eri maan kanssa, joiden kaikkien kehitystaso poikkeaa merkittävästi sekä toisistaan että unionin nykytasosta, niin että samalla säilytetään yhteisön saavutukset ja menetelmät sekä ennen kaikkea se henki, jotka ovat olleet Euroopan tähänastisen yhdentymisen menestystekijöitä? Toisin sanoen miten laajentua unionia vaarantamatta? ja unionin laajempaa unionia. Siinä nykyisten Agenda 2000 selventää tilannetta ja avaa käytännön ehdotuksillaan tien kohti vahvempaa lähdetään kolmivaiheisesta ja menettelystä: mukauttamisesta, tulevien jäsenten asteittaisesta integroimisesta ja unionin rahoituskehyksen vahvistettujen enimmäismäärien rajoissa. Komissio esittää, että Agenda 2000:n sisältöä aletaan välittömästi ja uudistukset käynnistetään seuraavan toteuttaa kolmiosaisen kaavan mukaisesti: vahvistamisesta muuttamisesta aikaisemmin politiikkojen 3. 1 Unionipolitiikkojen syventäminen ja mukauttaminen Yhtenäismarkkinoiden kitkaton toiminta • Yhtenäismarkkinoiden tinkimätön luominen on Euroopan yhteisön suuria saavutuksia. Lukuisat esteet rajoittavat kuitenkin edelleen niiden potentiaalia. Yhtenäismarkkinoiden edistämistä koskevan komission kasvuun, toimintasuunnitelman kilpailukykyyn ja työllisyyteen. Tähän pyrkien komissio käynnistää ilmoitetut aloitteet suunnitellun aikataulun mukaisesti. Säännösten tehokkuutta on lisättävä, markkinoiden viimeiset vääristymät ja on oikaistava, eräille aloille saatettava kaikkien Euroopan kansalaisten yhtenäismarkkinat on palvelukseen. Lisäksi yhteisön ja yksinkertaistamiseen tähtääviä ponnisteluja jatketaan, jääneet esteet on poistettava ajantasaistamiseen toteuttaminen säännösten toimet johtaa ja • Verotus saa erityisen huomion. Nykyiset veromenettelyt paitsi rajoittavat yhtenäismarkkinoiden toimintaa myös heikentävät työllisyyttä. Komissio esittää joukon aloitteita näiden puutteiden asteittaiseksi korjaamiseksi • ui S £H i*- LU O Euroopan verotusta koskevan tiedonantonsa sekä veropolitiikkatyöryhmän esitysten perusteella. • Komissio soveltaa tiukasti kilpailua koskevia säännöksiä, jotka ovat sisämarkkinoiden toimivuuden kannalta tarpeellinen lisä. Valtiontukia koskeviin säännöksiin paneudutaan erityisesti. Tiukan sääntelykehyksen puuttuessa julkisia varoja menee turhaan ja kalliiseen tarjouskilpaan, ja ne ovat poissa tulevaisuuden aloilta. Samanaikaisesti komissio pyrkii määrätietoisesti yksinkertaistamaan alan säännöstöä ja nykyaikaistamaan valvontamekanismit. Kilpailukykyinen ja kasvua tukeva talous ja on joilla yritysten, keskisuurten • Ryhdytään toimiin yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseksi, etenkin pienten huomattavia työllistämismahdollisuuksia. Lisäksi pk-yritysten panos innovaatioissa ja suunnittelussa on ratkaiseva. Niiden kehittymiselle on mitä moninaisimpia esteitä. Komissio tekee päätelmänsä pilottihanke SLIMin (Simplification of legislation for internal market) toisesta vaiheesta ja BEST (Business esityksistä, environment tavoitteenaan hallintomenettelyjen yksinkertaistaminen sääntelyn toimenpiteitä, jotka ovat omiaan rajoittaminen. Komissio ehdottaa tutkimuspooleja parantamaan yritysten kilpailukykyä perustamalla), ja luototus- riskipääomamahdollisuuksien avaamista. Yrittäjyyden, koulutuksen ja uusien yhteistyömuotojen edistäminen kuuluvat myös komission aloitteiden piiriin. innovoinnissa keskeisten uusien simplification (esimerkiksi -työryhmän force) task ja ja verkoilla laajuisilla tehostaa • Suurilla Euroopan yhtenäismarkkinoita Niiden kehittäminen on siis avainasemassa yritystemme kilpailukyvyn ja Euroopan alueellisen koheesion ja näin ollen työllisyyden kannalta. Komissio toimii rahoitusvaikeuksiin liian pitkäksi ja suurten energiahankkeiden toteuttamiseksi. Se tukee tässä tarkoituksessa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta vahvistavia toimia. juuttuneiden teleliikenne- liikenne-, voitava aikaa on Tulevaisuuden aloja • Aineettomat luotava keinot tulosten hyödyntämiseen investoinnit ovat nykyisin talouskehityksen keskeinen käyttövoima. Euroopalla on tässä suhteessa verrattomat edellytykset. Sen on todellisten osaamisen edistämispolitiikkojen avulla. Koulutus on niiden erottamaton osa. Komissio edistää hyväksi havaittujen menetelmien hyödyntämistä tutkintojen kelpuuttamisen, kielikoulutuksen, oppisopimusjärjestelmän työpaikan (myös elinikäisen) kehittämisen lähentymisen osalta. Nykyisten ohjelmien (Sokrates, Leonardo, Nuorten liikkuvuuden, Eurooppa) uusi sukupolvi julkistetaan. Sillä tähdätään sekä innovaatiokoulutuksen sekä oppilaitoksen pätevöitymisen kehittämiseen ja ja q S w m ui 6 tietotekniikan täysimääräiseen hyödyntämiseen. tarjoamien uusien oppimisvälineidcn ja -sisällön • Kyse on tietoyhteiskuntaan siirtymisestä parhaissa olosuhteissa. Vapautettujen televiestintämarkkinoiden uuden sääntelykehyksen toteutus ja toiminta saa osakseen komission erityisen huomion. Sähköinen kaupankäynti ja multimediaohjelmat ovat keskeisiä tässä muutoksessa. Sääntelykehys saatetaan näiden palvelujen tasapainoisen kehityksen edellyttämälle tasolle. ja ajatus teknologisen kehityksen puiteohjelmassa, • Euroopan tiedeosaamisen muuntaminen innovaatioiksi on elintärkeää viidennessä työllisyydelle unionissa. Tämä on kantava tutkimuksen jonka komissio laittaa liikkeelle. Komissio jatkaa myös innovaatioita koskevan toimintasuunnitelman toteuttamista. // Tutkimus ja uutta luova toiminta ovat erityisen tärkeitä vahvistettaessa unionin teollisuuden kilpailukykyä. Tutkimusponnistuksilla on myös vastattava kansalaisen keskeisiin huolenaiheisiin, joita ovat työllisyys, elinympäristön laatu ja terveys. Vuonna 1998 komissio pyrkii toteuttamaan viidettä puiteohjelmaa (1998- 2000) koskevassa ehdotuksessaan määrittämänsä ensisijaiset päämäärät; tämä tapahtuu etenkin erityisohjelmien avulla, joita toteutetaan uuden, päämääräkohtaisen tutkimuksen lähestymistavan mukaisesti. Tältä osin komissio toimii läheisessä yhteydessä tieteen ja teollisuuden kanssa. Komissio suorittaa tutkimusohjelmien toteutusta voidaan tehostaa. Komissio jatkaa myös innovointia koskevan toimintasuunnitelman toteuttamista. tarvittavat uudistukset, jotta • Palvelut ovat esiinmarssiin laajasti ottaen tärkein uusien liittyvien luoja. palvelujen Tietoyhteiskuntaan ilmestymisen ja sosiaalipalvelujen, kulttuurituotannon palvelujen on tarjottava vastauksia yhteiskuntiemme uudenlaisiin tarpeisiin. Julkisen vallan on kannustettava päättäväisesti ja samalla luovasti näiden tarpeiden tyydyttämistä. työpaikkojen uusien audiovisuaalisen rinnalla Mukautuminen edistystä varten Nopeasti muuttuvassa maailmassa mukautuminen on välttämätöntä. Komissio on ilmoittanut Agenda 2000:ssa suuntaviivat, joilla tulevaisuus kohdataan menestyksellisesti. Tarvitaan merkittäviä uudistuksia erityisesti kahden yhteisöpolitiikan, koheesiopolitiikan ja yhteisen maatalouspolitiikan osalta. Komissio esittää vuoden 1998 ensimmäisen puoliskon aikana yksityiskohtaiset ehdotuksensa asiasta seuraavista lähtökohdista: • Laajentuminen korostaa taloudellisesi koheesion sosiaalisen tavoitteeksi lisäämisen välttämättömyyttä. Ensisijaiseksi poliittiseksi asetettu unionin alueellisten kehityserojen supistaminen auttaa suuresti edellyttämä kestävää kasvua työpaikkojen yhteisvastuullisuus on ratkaiseva yhdentymistekijä. Siihen liittyvät rahasummat (275 miljoonaa ecua 7 vuodessa) merkitsevät huomattavaa syntymistä. Sen ja ja q ia w m t^ LU O panostusta, mutta pysyvät toimielinten välisen sopimuksessa määritellyn rahoituskehyksen puitteissa. tehdä Komissio valmistelee yksityiskohtaisesti päätökset, jotka on tehtävä rakennerahastojen hoidosta suunnittelukauden 1994-1999 jälkeen, lähtien erityisesti siitä, että rahoitustoimet on tarpeellista lisätä keskittämistä ja aiheittain. On alueittain johtopäätökset nykyisen syytä rahastojen ohjelmakauden tehokkuuden parantamiseksi, toteutuksesta luomiseksi, sekä edistää samanaikaisesti etenkin uusien työpaikkojen tulevien puitteissa. rahoitusnäkymien Komissio on ilmoittanut ehdottavansa vahvistettujen tavoitteiden määrän supistamista hallinnoinnin kolmeen). yksinkertaistaminen, suurempi joustavuus ja lisääntynyt hajauttaminen niiden toteuttamisessa saavat korostetun aseman. Seuranta-, arviointi- ja tarkastusjärjestelmiä vahvistetaan. jäsenvaltioiden yhdentymistä (seitsemästä Rahastojen • Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) mukauttaminen markkinoiden maailmanlaajuistumisen ja laajentumisen vaatimuksiin on välttämätöntä, myös maatalousväestön tasapuolisen tulotason takaamiseksi. Komissio esittää tarvittavia mukautuksia vuonna 1992 tehdyn uudistuksen suorana jatkona. Maailman kauppajärjestön WTOn säännöt samoin kuin sen puitteissa vuonna 1999 käynnistyvät neuvottelut edellyttävät unionin voivan puolustaa etujaan vahvoista neuvotteluasemista. Tästä syystä komissio ehdottaa Agenda 2000:n suuntaviivojen toteuttamista vuonna 1998, jotka olisivat välttämättömiä ilman laajentumistakin. Komissio valmistelee tältä pohjalta säädösesityksiä vilja-, öljykasvi-, valkuaiskasvi-, naudanliha-, maitotuote-, tupakka-, oliiviöljy- sekä viinialalle. Tässä yhteydessä esitetään hintojen lähentämistä maailmanmarkkinahintoihin. Suoralla tuella korvataan aikaisempaa hintatukea, mutta ylisuuret tukiaiset vältetään. Näiden uudistusten yhteydessä tarvitaan maaseutupolitiikan nykyisten keinojen uudelleenjärjestelyä ja niiden on tuettava laatutietoisla, ympäristöstä vastuullista maataloutta. 3. 2 Uusien jäsenvaltioiden mukaantulon valmisteleminen lausuntonsa Keski- ja Itä-Euroopan Heinäkuussa 1997 komissio antoi kymmenen maan jäsenhakemuksesta. Se suosittelee liittymisneuvottelujen aloittamista lausunnossa esitetyltä perustalta viiden valtion, Unkarin, Puolan, Viron, Tsekin tasavallan ja Slovenian kanssa. Kyproksen osalta ja komission vuonna 1993 antaman lausunnon mukaisesti Eurooppa-neuvosto päätti, että jäsenyysneuvottelut aloitetaan puoli vuotta HVK:n jälkeen. joka on Komissio ehdottaa laajentumisprosessin käynnistämistä ns. inklusiivisella menetelmällä, samalla evolutiivinen: ensimmäisen vaiheen neuvottelujen ulkopuolelle jäävät maat myös osallistuvat menettelyyn, jonka tarkoituksena on näiden maiden liittyminen aikanaan unioniin, sikäli kuin tuolloin. Kaikille jonakin päivänä mahdollisesti liittymisehdot konferenssi unioniin liittyville maille avoin, pysyvä eurooppalainen täyttyvät 9 m a m h- LU d täydentäisi tässä esitettyä toimintatapaa ja avaisi mahdollisuudet rakentavaan vuoropuheluun yhteisen edun mukaisissa kysymyksissä. Tukeakseen kyseisten maiden valmisteluponnistuksia etenkin yhteisön liittymistä säännöstön omaksumisen osalta komissio aikoo vahvistaa valmistelevaa strategiaa. Tätä varten komissio ehdottaa seuraavaa: - - jokaista Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaata varten yksilölliseltä pohjalta lausunnossa yksilöityihin erityisvaikeuksiin "liittymiskumppanuus", toteutetaan jossa keskitytään 2000 Itä-Euroopan kaksinkertaistetaan Keski- vuonna ehdokasmaiden osalta liittymistä valmisteleva apu rahoitusnäkymien puitteissa ja - ehdokasmaat saavat osallistua yhteisön toimintaohjelmiin. Lisäksi komissio aikoo laatia vuosittain kertomuksen, jonka ensimmäinen laitos valmistunee vuoden 1998 lopulla. Tässä kertomuksessa arvioidaan saavuttama edistyminen erityisesti yhteisön jokaisen säännöstön omaksumiskyvyn osalta. Tältä pohjalta komissio pystynee etenkin suosittamaan neuvostolle jäsenyysneuvottelujen avaamista sitä mukaa kuin liittymisen edellytykset täyttyvät. jäsenehdokkaan 3. 3 Tarvittavan rahoituskehyksen luominen rahoituskehyksen määritteleminen on välttämätöntä, nykyisen Uuden päättyessä vuonna 1999, unionin hallinnossa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä tapahtuvien muutosten kattamiseksi. Kehyksen on täytettävä kolme vaatimusta: - - - katettava riittävän pitkä kausi (vuoteen 2006) mahdollistettava unionin keskeisten tarpeiden rahoitus seuraavaan laajentumiseen saakka turvattava julkisen talouden moitteeton hoito. Kuten Agenda 2000:ssa on todettu ja perusteltu, komission mielestä on mahdollista talousarvion säästölinjasta poikkeamatta lujittaa ja mukauttaa unionipolitiikkoja niin, että ensimmäiset uudet jäsenet voidaan ottaa vastaan joka on kajoamatta nykyiseen omien varojen enimmäismäärään, vahvistettu 1,27 %:ksi BKTL:sta. Tarkastelu osoittaa, että enimmäismäärän sisälle jää marginaalia. Komissio aikoo ehdottaa vuonna 1998 uusia rahoitusnäkymiä ajanjaksolle 2000-2006. Se laatii vuoden aikana kertomuksen omien varojen järjestelmän toiminnasta. Unionin etujen mukaista on saada tilanne mahdollisimman pian selväksi, ei ainoastaan jotta se voisi ottaa aikanaan uusia jäsenvaltioita, vaan q ÏJJ w m r^ 1X1 b myös antaakseen jo sitä ennen unionille suotuisimmissa olosuhteissa keinot toteuttaa välttämättömiksi osoittautuvat sisäiset muutokset. 4. UNIONIN KANSAINVÄLINEN ROOLI JA ASEMA, JOITA ON VAHVISTETTAVA Yleisesti tunnustetaan, että huolimatta asemastaan maailman suurimpana kauppamahtina ja suurimpana kansainvälisen avun antajana Euroopan on vahvistettava kykyään toimia kollektiivisesti kansainvälisissä suhteissa ja vastata näin kansalaistensa odotuksiin yhtenäisyyden, johdonmukaisuuden ja tehokkuuden lisääntymisestä rauhan, vakauden ja vaurauden palveluksessa Euroopan mantereella ja muualla maailmassa. Euroopan on vaalittava sellaisia arvoja kuin kansanvalta ihmisoikeudet, annettava apua ja ja humanitaaristen kriisien uhreille, oltava köyhimmille kehitysmaille vakuuttavasti ja maailman näyttämöllä markkinoilla. läsnä maailmanpolitiikan Euroopan unionin seuraava laajentuminen on ainutlaatuinen haaste. Sen avulla Eurooppa vahvistaa painoarvoaan maailmassa ja onnistuu tekemään maanosasta yhtenäisyyden ja vakauden alueen. Keskeistä on siirtää Euroopan unionin perustavaa laatua oleva säännöstö ja perintö tuleville jäsenmaille. Komissio syventämiseksi. työskentelee lisäksi Euroopan unionin ja Turkin suhteiden On myös tärkeää, että unioni syventää suhteitaan Venäjään, Ukrainaan ja muihin uusiin itsenäisiin valtioihin. Komissio jatkaa toimintaansa ja tukeaan rauhan hyväksi Balkanilla etenkin jälleenrakennusponnistuksin Bosniassa ja soveltaen unionin suosittamaa alueellista lähestymistä. On myös aktiivisesti vahvistettava unionin ja sen Välimeren alueen kumppaneiden yhteistyötä. Barcelonan prosessin kaikki mahdollisuudet on hyödynnettävä. Unionin on vahvistettava läsnäoloaan Lähi-idässä tukemalla kansantalouksien yhdentymistä ja edistämällä keskeisellä tavalla rauhaa alueella. Unionin on transatlanttisen agendan toteuttamista. tiivistettävä suhteitaan Yhdysvaltoihin jatkamalla uuden ilmenee uudenlaisessa kumppanuudessa, joka syntyy unionin Kehitysyhteistyö on keskeisessä asemassa unionin ulkoisessa toiminnassa. Tämä ja Afrikan maiden sekä Karibian ja Tyynenmeren maiden kanssa ja jossa tilanteen otetaan huomioon näiden maiden poliittisen erilaisuus. taloudellisen ja 10 ^ g co LU O Erityinen huomio annetaan Aasialle ASEM-prosessin ja ASEANin suhteiden tarjoamien ja muodossa toimintavälineiden avulla. Latinalaiselle Amerikalle järjestöjen joka on tekijä maailmanpolitiikassa, on lisäksi Euroopan unionin, vahvistettava omaa päätöksentekokyky ään ja yhtenäistettävä toimintansa. Näin ollen ulkosuhteiden integroitu tarkastelutapa on keskeinen samoin kuin unionin toiminnan ja jäsenvaltioiden kansallisen toiminnan keskinäisen yhteyden vahvistaminen. säilyttää asemansa keskeisen ja Kiinan liittymistä WTO:hon. Euroopan on voitava Unioni monenkeskisissä kauppaneuvotteluissa, etenkin WTO:n puitteissa. Unioni tukee edelleen täysin Venäjän hyödyntää monenkeskisen kaupankäynnin helpottaakseen järjestelmää eurooppalaisten ja palvelujen pääsyä ulkopuolisten maiden tuotteiden markkinoille ja toisaalta ratkaistakseen toisinaan esiintyvät taloudelliset ja samalla on kauppapoliittiset annettava ja liittyville. Unionin on myös hyödynnettävä paremmin kansanterveyteen toimien erottamattomuutta, etenkin sisäisten politiikkojen yhtenäismarkkinoiden ja EMUn ulkoista potentiaalia. riittävä huomio muille kysymyksille, kuten ympäristöön erimielisyydet kumppaneittensa ja ulkoisten kanssa; Unionin on lisäksi hallittava paremmin sellaisia valtioiden välisiä ongelmia kuin huumekauppa ja järjestäytynyt rikollisuus sekä ympäristöön kohdistuvat uhat. Lisäksi on olennaista parantaa unionin, maailman suurimman kehitysavun antajan ja samaten suurimman humanitaarisen avun antajan, ulkoisen toiminnan näkyvyyttä. Euroopan panosta voitaisiin näin paremmin selittää ja sen arvostusta nostaa. 5. KANSALAISTEN ELINYMPÄRISTÖN PUOLESTA PALVELUKSESSA PAREMMAN Komission painopistealueisiin kuuluu toimiminen eurooppalaisten paremman elinympäristön puolesta. Tästä seuraa, että unionipolitiikkojen laatimisessa ja toteuttamisessa tämä tavoite on aikaisempaa kiinteämmin mukana ja että yhteisöasioiden hoito, niin unionin kuin kansallisellakin tasolla, on tehtävä mahdollisimman tehokkaasti, avoimesti ja pätevästi. Komissio aikoo tässä tarkoituksessa ehdottaa joukkoa toimia: • Kansanterveyttä koskevan yhä suuremman huolen huomioon ottaen komissio valvoo kaikkien aloitteidensa osalta korkeiden suojelunormien noudattamista. • Eurooppalaisten vaatimukset oikeutetusti kasvaneet viime vuosina. tuotteita koskevien säännösten kuluttajien ovat terveyden tulevia Ihmisten kulutukseen laadinnassa vaaditaan korkeampien osalta 11 • LU lo {5 r? LU O selvittämistä suojelunormien noudattamista. Komissio soveltaa tiukasti etiketöintiä, tuotteen terveysvaarojen tehokkaan markkinoille ehdotetaan kuluttajansuojan muutoksia ja maatalousalan direktiiveihin. yhteydessä toteutumiseksi. sääntöjä tarkoituksessa tuotannon koskevia voimassaoleviin ympäristö- valvontaa useisiin pääsyn Iässä sekä • Perusarvojen kunnioittaminen ja ihmisarvo ovat ensisijaisia. Teknologian kysymyksiä. kehittyminen, Komissio aikoo vastata näihin pohdiskeluihin tukeutumalla tarkoitusta varten perustetun riippumattoman biotekniikan etiikkaa käsittelevän asiantuntij ary hmän kannanottoi h i n. etenkin genetiikassa, herättää eettisiä tärkein taloudellisen kasvun vaatimusten asiana antaa niihin vastaus. Sen • Unionia on kehitettävä korkealaatuisessa ympäristössä. Ekologiset kysymykset ovat syystä tärkeitä Euroopan kansalaisille. Komissiolle on sydämen työkalu on ympäristöpolitiikka. Korkealaatuinen ympäristö eurooppalaisille ei ole ristiriidassa tulee päinvastoin parantaa Euroopan kilpailukykyä ja vähentää työttömyyttä, tiedonannossa kuten ympäristöä ja työllisyyttä koskevassa komission tämä päämäärä, sanotaan. Komission huomioonottamista erityisesti unionin muissa ja yhtenäismarkkinat) sekä noudattamalla viidennen ympäristöohjelman puolivälitarkastelussa vahvistettuja painopistealueita. Erityistä huomiota kiinnitetään etenkin ydinturvallisuuden osalta. toiminnalla vuonna 1998 on ympäristönäkökohtien liittyviin ympäristökysymyksiin, (etenkin maatalouspolitiikka laajentumiseen vahvistamalla kanssa. Sen politiikoissa • Paremmat elinolosuhteet edellyttävät Euroopan kansalaisten täyttä sekä esteetöntä mahdollisuutta käyttää toimintansa asettumista valitsemaansa maahan. Komissio noudattaa pohjana etenkin Simone Veilin kertomuksessa esitettyjä suosituksia, jotta ihmisten vapaan toteutuisi käytännössä. Sen rinnalla on toteutettava turvallisuuden ja oikeuden alue. liikkuvuuden periaate unionin alueella liikkumisoikeutta unionissa sekä erityisesti Schengenin Tältä osin Amsterdamin sopimuksen avaamat uudet näköalat oikeus- ja sisäasioissa sisällyttäminen unionin säännöstöön auttavat entistä enemmän ja koordinoidummin vastaamaan lahjonnan, rikollisuuden, ihmiskaupan ja huumeiden torjunnan haasteisiin. järjestäytyneen säännöstön petosten, • Unionin politiikoissa edellyttää hallinnointimenetelmien muuttamista. Tästä seuraa Euroopan unionin toimielimille ja ennen kaikkea komissiolle vaatimus hallinnon rakenteiden ja päätöksenteon mukauttamisesta ja nykyaikaistamisesta tapahtuva kehitys Komissiossa on meneillään laaja sisäisten uudistusten ohjelma, jolla komissio vastaa tähän tarpeeseen SEM 2000 ja MAP 2000 - nimisillä näitäkin toimilla. Komissio tutkii mahdollisuuksia ryhtyä vielä 1? P w œ LU kauaskantoisempiin toimintajärjestelmänsä vaatimusten mukaisen hallinnon. toimiin. muuttamisen Se asettaa itselleen saavuttaakseen tavoitteeksi nykyhetken o LU m m LU CO h-m r«- LU O 13 ISSN 1024-4492 KOM(97) 517 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 06 11 Luettelonumero : CB-C0-97-532-FI-C ISBN 92-78-25894-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Reglamento (CE) nº 2018/97 de la Comisión de 15 de octubre de 1997 relativo a las cantidades adicionales de productos textiles que se pondrán a disposición de la República de Bulgaria

eurovoc_concepts:
Bulgaria
cotton
originating product
outward processing
quantitative restriction
re-import