title: 1997 m. rugsėjo 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1729/97 dėl kai kurių iš anksto nustatytų eksporto grąžinamųjų išmokų tikslinimo pasikeitus kainoms arba saugojimo mokesčiui cukraus sektoriuje

text: 03/21 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 375 31997R1729 1997 9 5 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 243/1 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1729/97 1997 m. rugsėjo 4 d. dėl kai kurių iš anksto nustatytų eksporto grąžinamųjų išmokų tikslinimo pasikeitus kainoms arba saugojimo mokesčiui cukraus sektoriuje EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1981 m. birželio 30 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1785/81 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organi- zavimo cukraus sektoriuje (1) su paskutiniais pakeitimais, pada- rytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1599/96 (2), ypač į jo 17 straipsnio 5 ir 15 dalis, kadangi 1995 m. rugsėjo 7 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2135/95, nustatančio išsamias grąžinamųjų išmokų sutei- kimo cukraus sektoriuje taikymo taisykles (3), 7 straipsnyje yra nustatyta, kad tuo atveju, kai grąžinamoji išmoka nustatoma periodiškai, nuo paraiškos eksporto licencijai gauti pateikimo dienos iki eksportavimo dienos pasikeitė pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1785/81 nustatytos cukraus kainos, gali būti numa- tyta grąžinamąją išmoką patikslinti; kadangi toks patikslinimas leidžiamas tik pasikeitus ekiu nustatytoms kainoms; (EB) nustatant Komisijos Nr. 1222/94 (4) reglamento kadangi 5 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje yra nustatyta, kad iš anksto nustatomų grąžinamųjų išmokų norma turėtų būti tiks- linama remiantis tomis pačiomis taisyklėmis, kurios taikomos iš anksto eksportuojamų natūraliame pavidale, eksporto grąžinamąsias išmokas; kadangi dėl to šis tikslinimas remiasi paraiškos eksporto licencijai gauti pateikimo dieną galiojančios minimo cukraus intervencinės kainos ir eksportavimo dieną galiojančios to cukraus kainos skirtumu, šias kainas padidinus tuo pačiu laikotarpiu galio- jančiu saugojimo mokesčiu; pagrindinių produktų, kadangi, atsižvelgiant į padidėjusią prekybą kai kuriais Regla- mento (EEB) Nr. 1785/81 1 straipsnio 1 dalies d punkte nuro- dytais produktais ir baltuoju bei žaliaviniu „kendi“ cukrumi, galimybė tomis pačiomis sąlygomis turėtų būti numatyta ir minėtiems produktams, o siekiant užtikrinti vienodas sąlygas – ir natūraliu pavidalu eksportuojamai izogliukozei bei inulino sirupui; tikslinti grąžinamąsias išmokas į cukraus paskirties vietą; kadangi dėl kadangi nustatant eksporto grąžinamąsias išmokas atsižvel- giama į saugojimo mokestį, kuris turi būti mokamas išvežus cukrų, nes tas mokestis sudaro cukraus kainos iš įmonės dalį to neatsižvelgiant paraiškų konkurse nustatytos eksporto grąžinamosios išmokos tikslinamos atsižvelgiant ne tik į pakitusias cukraus kainas, išreikštas ekiu, bet ir į tai, kiek nuo paraiškos eksporto licencijai gauti pateikimo dienos iki eksportavimo dienos pasikeitė saugo- jimo mokestis; kadangi, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ir optimalų cukraus rinkų valdymą, pastaroji tikslinimo galimybė turėtų būti taikoma dar ir toms grąžinamosioms išmokoms, kurios yra periodiškai nustatomos baltojo cukraus, žaliavinio cukraus, cukraus sirupo ir izogliukozės, eksportuojamų Regla- mento (EEB) Nr. 1785/81 I priede išvardytų produktų pavidale, eksportui, intervencinei jos nustatytos dar nepasikeitus kainai ir (arba) saugojimo mokesčiui, o muitinės formalumai užbaigiami pasikeitimo dieną arba vėliau; jei kadangi tam, kad šios priemonės būtų veiksmingai valdomos, reikėtų nustatyti nemažai administracinių bei techninių taisy- klių, kurios suteiktų galimybę vienodai tikslinti pagrindinių produktų grąžinamąsias išmokas; kadangi 1989 m. kovo 22 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 747/89 dėl kai kurių iš anksto nustatytų eksporto grąži- namųjų išmokų tikslinimo pasikeitus kainoms cukraus sekto- riuje (5) reikėtų panaikinti, o šį reglamentą pirmą kartą taikyti naujojo cukraus derliaus eksportui, dėl kurio paraiškos licenci- joms paduodamos nuo 1997 m. spalio 1 d. ; (1) OL L 177, 1981 7 1, p. 4. (2) OL L 206, 1996 8 16, p. 43. (3) OL L 214, 1995 9 8, p. 16. (4) OL L 136, 1994 5 31, p. 5. (5) OL L 80, 1989 3 20, p. 48. 376 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/21 t. kadangi Cukraus vadybos komiteto nuomonę, šiame reglamente numatytos priemonės atitinka 3 straipsnis I ir II prieduose išvardytų produktų, kurių KN kodai: išskyrus inulino sirupą, ex 1701 99 90, 1702 60 90, 1702 90 60, a) 1701 91 00, 1702 90 71, ex 1702 90 99 ir 2106 90 59 tikslinimas pagal 2 straipsnio nuostatas atliekamas kiekvienam tame produkte esančiam 1 % sacharozės; suma sudaro vieną šimtąją skirtumo, nustatyto remiantis minėtu straipsniu, dalį; b) 1702 40 10, 1702 60 10, 1702 90 30 ir 2106 90 30 tiksli- nimas pagal 2 straipsnį atliekamas 100 kg to produkto sausosios medžiagos. 4 straipsnis yra standartinės 1 straipsnyje minimas I ir II prieduose nurodyto žalia- 1. vinio cukraus, kurio KN kodai 1701 11 90 ir 1701 12 90 ir kuris eksporto grąžinamosios kokybės, išmokos tikslinimas atliekamas didinant arba mažinant ją žalia- vinio cukraus intervencinės kainos plius saugojimo mokesčio, išreikštų kaip žaliavinis cukrus, ir taikytinų paraiškų eksporto licencijoms gauti pateikimo dieną, ir žaliavinio cukraus inter- vencinės kainos plius saugojimo mokesčio, išreikštų kaip žalia- vinis cukrus ir taikytinų eksporto dieną, skirtumu. 2. Kai žaliavinio cukraus išeiga skiriasi nuo Tarybos regla- mente (EEB) Nr. 431/68 (1), nurodytos žaliavinio cukraus stan- dartinės kokybės, mokėtina grąžinamoji tikslinta remiantis šio straipsnio 1 dalimi, toliau tikslinama pagal Komi- sijos reglamento (EB) Nr. 1423/95 (2) 5 straipsnio 1 dalies nuostatas. išmoka, 5 straipsnis priede inulino nurodyto I kurio KN kodas ex 1702 60 90, eksporto grąžinamosios išmokos tikslinimas 100 kg sausosios medžiagos yra lygus sumai, apskaičiuotai remiantis 2 straipsniu, padaugintai iš 1,9. sirupo, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis dienos išmoka gauti pateikimo dienos Jei nuo paraiškos eksporto licencijai su iš anksto nustatyta 1. iki produkto grąžinamoji (EEB) eksportavimo Nr. 1785/81 nustatyta intervencinė kaina, ir (arba) pagal tą patį reglamentą nustatytas saugojimo mokestis ekiu, nepaisant Reglamento (EB) Nr. 2135/95 7 straipsnio nuostatų, periodiškai nustatomos eksporto grąžinamosios išmokos tikslinamos laikantis toliau nurodytų sąlygų. pagal Reglamentą išreikšta ekiu, pasikeitė 2. Šio straipsnio 1 dalis taikoma: a) šio reglamento I priede išvardytiems produktams, eksportuo- jamiems natūraliame pavidale; ir b) šio reglamento II priede išvardytiems produktams, ekspor- tuojamiems Reglamento (EEB) Nr. 1785/81 I priede nuro- dytų produktų pavidale; nuo naujos intervencinės kainos ir (arba) naujo saugojimo mokesčio dydžio taikymo dienos. 3. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyto tikslinimo tikslais eksporto licenciją išduodanti valstybės narės kompetentinga institucija dokumente pažymi: „Tikslintina remiantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1729/ 97 (OL L 243, 1997 9 5) eksportuojant prekes nuo tos dienos, kurią įsigalioja nauja intervencinė kaina ir (arba) naujas saugojimo mokestis. “ Eksporto grąžinamoji išmoka tikslinama jos išmokėjimo metu. Šiuo dokumentu Reglamentas (EEB) Nr. 747/89 yra panaiki- namas. 6 straipsnis 2 straipsnis 7 straipsnis 1 straipsnyje nurodytas baltojo cukraus, kurio KN kodas 1701 99 10, eksporto grąžinamosios išmokos tikslinimas atlie- kamas didinant arba mažinant ją baltojo cukraus intervencinės kainos ne deficito rajonuose plius paraiškų eksporto licencijoms gauti pateikimo dieną taikytino saugojimo mokesčio ir baltojo cukraus intervencinės kainos plius eksporto dieną taikytino saugojimo mokesčio skirtumu, išreikštu ekiu 100 kg cukraus. Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 1997 m. spalio 1 d. (1) OL L 89, 1968 4 10, p. 3. (2) OL L 141, 1995 6 24, p. 16. 03/21 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 377 Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1997 m. rugsėjo 4 d. Komisijos vardu Franz FISCHLER Komisijos narys I PRIEDAS KN kodas Aprašymas Cukrinių runkelių cukrus ir cukranendrių cukrus, kurių būvis kietas: ex 1701 11 90 ex 1701 12 90 ex 1701 99 10 1701 91 00 ex 1701 99 90 (cid:1) (cid:1) – Žaliavinis „kendi“ cukrus – Baltasis „kendi“ cukrus – Cukrus, į kurį pridėta aromatinių, dažiųjų arba kitų medžiagų Kiti cukrūs, įskaitant chemiškai gryną laktozę, maltozę, gliukozę ir fruktozę, kurių būvis kietas; cukrų sirupai, į kuriuos nepridėta aromatinių arba dažiųjų medžiagų; dirbtinis medus, sumaišytas arba nesumaišytas su natūraliu medumi; karamelė (degintas cukrus); inulino sirupas: – Gliukozė ir gliukozės sirupas, kurių sudėtyje esanti fruktozė sudaro ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 50 % sausosios medžiagos masės: 1702 40 10 – – Izogliukozė – – Kurios sudėtyje esanti fruktozė sudaro ne mažiau kaip 41 % sausosios medžiagos masės – Kita fruktozė arba fruktozės sirupas, kurių sudėtyje esanti fruktozė sudaro daugiau kaip 50 % sausosios medžiagos masės 1702 60 10 1702 60 90 – – Izogliukozė – – Kiti 1702 90 30 1702 90 60 – Kiti, įskaitant invertuotą cukrų – – Izogliukozė – – Dirbtinis medus, sumaišytas arba nesumaišytas su natūraliu medumi – – Karamelė: 1702 90 71 – – – Kurios sudėtyje esanti sacharozė sudaro ne mažiau kaip 50 % sausosios medžiagos masės 1702 90 90 – – Kiti: – Kiti, Maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje – Kiti: – – Cukraus sirupai, į kuriuos pridėta aromatinių arba dažiųjų medžiagų: 2106 90 30 – – – Izogliukozė 2106 90 59 – – – Kiti: – – – – Kiti 378 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/21 t. KN kodas Aprašymas II PRIEDAS 1701 99 10 Baltasis cukrus 1701 11 90 1701 12 90 1702 40 10 1702 60 10 1702 90 30 (cid:1) 9 = ; Žaliavinis cukrus Izogliukozė ex 1702 90 99 Cukrinių runkelių sirupas ir cukranendrių sirupas, kuriuose esanti sacharozė sudaro 85 % ir daugiau sausosios medžiagos masės (įskaitant invertuotąjį cukrų, išreikštą sacharozės kiekiu)


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1733/97 DELLA COMMISSIONE del 4 settembre 1997 che stabilisce il quantitativo disponibile per il quarto trimestre 1997 per taluni prodotti del settore lattiero-caseario nel quadro del regime previsto dagli accordi europei conclusi tra la Comunità con la Repubblica di Polonia, la Repubblica di Ungheria, la Repubblica ceca e la Repubblica slovacca

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
agreement (EU)
butter
cheese
import policy
milk


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1737/97 DELLA COMMISSIONE del 4 settembre 1997 che fissa la tassa minima all'esportazione di frumento tenero nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1339/97

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export tax


title: Règlement (CE) n° 1732/97 de la Commission du 4 septembre 1997 instituant un droit antidumping provisoire sur les importations d'éléments de fixation en aciers inoxydables et de leurs parties originaires de République populaire de Chine, d'Inde, de Malaysia, de République de Corée, de T'ai-wan et de Thaïlande

eurovoc_concepts:
Asia
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
bolt and screw industry
complaint to the Commission
import

formats: html pdfa1b print


title: Verordening (EG) nr. 1729/97 van de Commissie van 4 september 1997 betreffende de aanpassing van een aantal vooraf vastgestelde uitvoerrestituties als gevolg van een prijswijziging of van een wijziging van de opslagbijdrage in de sector suiker

eurovoc_concepts:
derogation from EU law
export (EU)
export licence
export refund
intervention price
storage cost
sugar
sugar product


title: Komission asetus (EY) N:o 1736/97, annettu 4 päivänä syyskuuta 1997, puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnan ja tuen ennakon määrän vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
Greece
Spain
cotton
farm price support
production aid
world market price


title: Regolamento (CE) n. 1730/97 della Commissione del 4 settembre 1997 che modifica il regolamento (CEE) n. 1729/78 che stabilisce le modalità di applicazione concernenti la restituzione alla produzione per lo zucchero utilizzato dall'industria chimica

eurovoc_concepts:
chemical industry
primary product
production refund
sugar
sugar product


title: European Cohesion Forum : Speeches and summaries, 28 to 30 April 1997.

eurovoc_concepts:
economic and social cohesion
regional aid


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1738/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 4ης Σεπτεμβρίου 1997 σχετικά με τις προσφορές που ανακοινώνονται για την εξαγωγή κριθής στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1337/97

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
export tax


title: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1729/97 ta’ l- 4 ta’ Settembru 1997 dwar l-aġġustament, li jsegwi bidla fi prezzijiet jew fl-imposta tal-hażna fis-settur taz-zokkor, ta’ certi rifużjonijiet ta’ l-esportazzjoni iffissati bil-quddiem

formats: html pdf print

text: 03/Vol. 21 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 31997R1729 5. 9. 1997 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 375 L 243/1 IR-REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (KE) Nru 1729/97 ta’ l- 4 ta’ Settembru 1997 dwar l-aġġustament, li jsegwi bidla fi prezzijiet jew fl-imposta tal-hażna fis-settur taz-zokkor, ta’ certi rifużjonijiet ta’ l-esportazzjoni iffissati bil-quddiem Il-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, ment (KEE) Nru 1785/81 fejn ikunu ffissati qabel il-bidla fil- prezz ta’ l-intervent in kwistjoni u/jew il-bidla fl-imposta dwar il-ħażna u formalitajiet tad-dwana li jkunu tlestew fid-data tal- bidla jew aktar tard; Wara li kkonsidrat it-Trattat li jistabilixxi l-Komunità Ewropea, li kkonsidrat Wara (KEE) Nru ir-Regolament 1785/81 tat-30 ta’ Ġunju 1981 dwar l-organizzazzjoni komuni l-aħħar emendat bir- tas-swieq fis-settur Regolament (KE) Nru 1599/96 (2), u b’mod partikolari l-Artiklu 17 (5) u (15) tiegħu, taz-zokkor (1), kif tal-Kunsill li regoli jistabbilixxi japplikaw għal (KE) Nru 1222/94 (4) Billi t-tielet subparagrafu ta’l-Artiklu 5 (2) tar-Regolament tal- Kummissjoni li r-rata ta’ rifużjonijiet ffissata bil-quddiem għandha tkun aġġustata skond l-istess iffissar bil-quddiem tar- rifużjonijiet għall-prodotti bażiċi esportati fl-istat naturali; billi dak l-aġġustament huwa għaldaqstant magħmul fuq il-bażi tad- differenza bejn il-prezz ta’ l-intervent taz-zokkor konċernat fil- jum li applikazzjoni għal-liċenzja ta’ l-esportazzjoni tintbagħat u dak validu għall-istess zokkor fil-jum ta’ l-esportazzjoni, biż- żewġ prezzijiet fl- istess ħin bħall-prezzijiet konċernati; jiżdiedu bl-imposta tal-ħażna applikabbli tal-Kummissijoni l-Artiklu 7 tar-Regolament Billi (KE) Nru 2135/95 tas-7 ta’ Settembru 1995 li jistabbilixi regoli dettaljati għall-applikazzjoni ta’ l-għoti ta’ riffużjonijiet għall-esportaz- zjoni fis-settur taz-zokkor (3) jistabbilixxi li jekk, fejn ir-rifużjoni hija ffissata perjodikament, matul il-perjodu bejn il-jum ta’ meta l-applikazzjoni għall-liċenzja ta’ l-esportazzjoni tintbagħat u l- jum ta’ taz- zokkor iffissati skond ir-Regolament (KEE) Nru 1785/81, tista’ tkun aġġustata; billi ssir disposizzjoni aġġustament bħal dak huwa biss permess meta jkun hemm bidla fil-prezzijiet stabbiliti f’eku; jkun hemm bidla fil-prezzijiet sabiex ir-rifużjoni l-esportazzjoni, ta’ tar-rifużjonijiet Billi, fl-istabbiliment tar-rifużjonijiet ta’ l-esportazzjoni, jingħata kont ta’ l-imposta tal-ħażna li għandha titħallas mad-disponi- ment taz-zokkor għaliex jagħmel parti mill-prezz ‘ex-factory’ tiegħu; billi, irrispettivament mid-destinazzjoni taz-zokkor għalhekk, l-aġġustament l-esportazzjoni ffissati b’invit għall-offerti bl-appalt huwa provdut mhux biss wara bidliet fil-prezzijiet iffissati f’eku iżda wkoll wara bidliet fl- imposta tal-ħażna bejn il-jum li fih tintbagħat l-applikazzjoni għall-liċenzja ta’ l-esportazzjoni u l-jum ta’ l-esportazzjoni; billi sabiex ikun assigurat trattament ugwali u l-aqwa maniġġar tas- swieq taz-zokkor, din il-possibbiltà msemmija l-aħħar ta’ aġġustament għandha tkun estiża għar-rifużjonijiet li huma ffissati perjodikament għall-esportazzjoni ta’ zokkor abjad, zokkor mhux maħdum, ġulepp taz-zokkor u isoglukożju esportat fil-forma tal-prodotti elenkati fl-Anness I li jinsab mar- Regola- Billi, biż-żieda fil-kummerċ ta’ ċerti prodotti imsemmija fl- Artikolu 1(1)(d) tar-Regolament (KEE) Nru 1785/81 u zokkor- kandju u abjad mhux maħdum, il-possibbiltà għall-aġġustar tar- rifużjonijiet għandha tkun esitża għal dawk il-prodotti taħt l- istess kondizzjonijiet u, sabiex ikun assigurat trattament ugwali, għall-isoglukożju u ġulepp inulin esportati fl-istat naturali; Billi, fl-interessi ta’ maniġġjar effiċjenti ta’ dawn l-arranġamenti, numru ta’regoli amministrattivi u tekniċi għandhom ikunu l-aġġusta- stabbiliti li jippermettu l-applikazzjoni uniformi ta’ ment għar-rifużjoni għall-prodott bażiku konċernat; Billi r-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 747/89 tat-22 ta’ Marzu 1989 dwar l- aġġustament, wara bidla fil-prezzijiet fis- settur taz-zokkor, ta’ ċerti rifużjonijiet ta’ l-esportazzjoni ffissati bil-quddiem (5) għandu jitħassar u dan ir-Regolament ikun applikat għall-ewwel darba għall-esportazzjoni taz-zokkor mill- ħsad il-ġdid li għalih isiru apllikazzjonijiet tal-licenzi mill-1 ta’ Ottubru 1997; (1) ĠU L 177, ta’ l-1. 7. 1981, p. 4. (2) ĠU L 206, tas-16. 8. 1996, p. 43. (3) ĠU L 214, tas-16. 8. 1995, p. 16. (4) ĠU L 136, tal-31. 5. 1994, p. 5. (5) ĠU L 80, ta’ l-20. 3. 1989, p. 48. 376 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 21 l-miżuri Billi skond l-opinjoni tal-Kumitat ta’ Ġestjoni għaz-Zokkor, li għalihom jipprovdi dan ir-Regolament huma Artikolu 4 ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT: Artikolu 1 1. Minkejja l-Artiklu 7 tar-Regolament (KE) Nru 2135/95, jekk, bejn id-data meta applikazzjoni tintbagħat għal liċenza ta’ l-esportazzjoni b’iffissar bil-quddiem tar-rifużjoni u d-data li fiha l-prodott huwa esportat, ikun hemm bidla fil-prezzijiet ta’ l-intervent iffissati f’ekus taħt ir-Regolament (KEE) Nru 1785/81 u/jew bidla fl-imposta tal-ħażna ffissata f’ekus taħt dak ir- Regolament, in kwistjoni, ta’ iffissati perjodikament, għandhom ikunu aġġustati skond dawn il-kondizzjonijiet stipulati hawn taħt. Il-paragrafu1 għandu japplika: 2. (a) għall-prodotti elenkati fl-Anness I hawn mehmus esportati l-esportazzjoni ir-rifużjonijiet fl-istat naturali; u (b) għall-prodotti elenkati fl-Anness II hawn mehmus esportati jinsab mar- fl-Anness I li fil-forma tal-prodotti elenkati Regolament (KEE) Nru 1785/81; mid-data ta’ l-applikazzjoni tal-prezz il-ġdid ta’ intervent u/jew l-ammont il-ġdid ta’ l-imposta tal-ħażna. ta’ Għall-għanijiet imsemmi fil-para- 3. l-Istat Membru tal-ħruġ grafu 1, għandu, meta joħroġ il-liċenza ta’ l-esportazzjoni, jimmarka d- dokument kif ġej: l-aġġustament kif ta’ l-awtorità kompetenti “Sabiex ikun aġġustat skond ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1729/97 (ĠU L 243, fil-każ ta’ merkanzija esportata mid-data ta’ meta l-prezz ta’ intervent il-ġdid in kwistjoni u/jew l-imposta l-ġdida tal-ħażna jibdew jgħoddu. ” tal-5. 9. 1997) L-aġġustament għandu jsir meta r-rifużjoni ta’ l-esportazzjoni in kwistjoni titħallas. Artikolu 2 Għal zokkor abjad li jaqa’ taħt kodiċi NM 1701 99 10 elenkat fl-Annessi I u II, l-aġġustament imsemmi fl-Artikolu 1 għandu jinkiseb b’żieda jew tnaqqis, skond kif ikun il-każ, tar-rifużjoni ta’ l-esportazzjoni bid-differenza, espressa f’ekus għal kull 100 kilogramma ta’ zokkor, bejn il-prezz ta’ intervent għal zokkor ta’ bla defiċit miżjud bl-imposta tal-ħażna abjad fiz-zoni applikabbli fil-jum li l-applikazzjoni għal-liċenza ta’ l-esportaz- l-intervent għaz-zokkor zjoni kienet intbagħtet u l-prezz ta’ abjad miżjud bl-imposta tal-ħażna applikabbli l- esportazzjoni. fil-jum ta’ Artikolu 3 Għall-prodotti elenkati fl-Annessi I u II, bl-eċċezzjoni tal-ġulepp ta’ l-inulin, li jaqa’ taħt kodiċi NM: (a) 1701 91 00, ex 1701 99 90, 1702 60 90, 1702 90 60, 1702 90 71, ex 1702 90 99 u 2106 90 59, l-aġġustament stabbilit skond l-Artikolu 2 għandu japplika għal kull 1 % ta’ sukrożju kontenut fil-prodott in kwistjoni; l-ammont għandu jkun ugwali għal parti waħda minn mija tad- differenza stabbilita skond l-imsemmi Artikolu; (b) 1702 40 10, 1702 60 10, 1702 90 30 u 2106 90 30, l- aġġustament stabbilit skond l-Artikolu 2 għandu jgħodd għal kull 100 kilogramma ta’ materja xotta kontenuta fil- prodott in kwistjoni. ir-rifużjoni ta’ Għall-kwalità standard ta’ zokor mhux maħdum li 1. jaqa’ taħt kodiċi NM 1701 11 90 u 1701 12 90 elenkat fl-Annessi I u II, l-aġġustament imsemmi fl-Artikolu 1 għandu jinkiseb billi tiżdied jew titnaqqas, skond il-każ, l-esportaz- espressa f’ekus għal kull 100 skond id-differenza, zjoni kilogramma ta’ zokkor, bejn il-prezz ta’ intervent għal zokkor mhux maħdum miżjud bl-imposta tal-ħażna, espress bħala zokkor mhux maħdum, l- applikazzjoni għal-liċenza ta’ l-esportazzjoni kienet intbagħtet u l-prezz ta’ l-intervent għal zokkor mhux maħdum miżjud bl- imposta tal-ħażna, espress bħala zokkor mhux maħdum, li huwa applikabbli fil-jum ta’ l-esportazzjoni. li huma applikabbli fil-jum li Billi l-produzzjoni ta’ zokkor mhux maħdum tvarja minn 2. dik tal-kwalità standard imsemmija fir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 431/68 (1), ir-rifużjoni li għandha titħallas aġġustata skond il-paragrafu 1 għandha tigi aktar aġġustata skond l- Artiklu 5 (1) (KE) Nru 1423/95 (2). tal-Kummissjoni tar-Regolament Artikolu 5 l-inulin imsemmi Għall-ġulepp ta’ taħt l-aġġustament għal kull 100 kodiċi NM ex 1702 60 90, kilogramma ta’ materja niexfa għandu jkun ugwali għal dak kalkolat skond l-Artikolu 2 moltiplikat b’1,9. fl-Anness I jaqa’ li Artikolu 6 Ir-Regolament (KEE) Nru 747/89 huwa b’dan imħassar. Artikolu 7 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum li jiġi wara l- pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Kominitajiet Ewropej. Għandu japplika mill-1 ta’ Ottubru 1997. (1) ĠU L 89, ta’ l-10. 4. 1968, p. 3. (2) ĠU L 141, ta’ l-24. 6. 1995, p. 16. 03/Vol. 21 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 377 Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, fl-4 ta’ Settembru 1997. Għall-Kummissjoni Franz FISCHLER Membru tal-Kummissjoni ANNESS I Kodici NM Deskrizzjoni ex 1701 11 90 ex 1701 12 90 ex 1701 99 10 1701 91 00 ex 1701 99 90 (cid:1) (cid:1) Zokkor mill-pitravi u zokkor tal-kannamieli f'forma solida: – Zokkor tal-kandu mhux maħdum – Zokkor tal-kandu abjar – Zokkor li jkun fih materjal għat-togħma jew għall-kulur jew sustanzi ohra Zokkor ieħor, inkluż lattożju kimikament pur, maltożju, glukożju u fruttożju f'forma solida; taz-zokkor li ma jkunux miżjuda b'materjal għat-togħma jew għall-kulur, għasel ġuleppi artificjali sew jekk imħallat ma' għasel naturali sew jekk le; karamella u ġulepp ta' l-inulin: – Glukożju u ġulepp tal-glukożju, li jkun fih fl-istat niexef ta' l-anqas 20 % iżda anqas minn 50 % skond il-piż ta' fruttożju: 1702 40 10 – – Isoglukożju: – li jkun fih, fl-istat niexef, 41 % jew aktar skond il-piż ta' fruttożju – Fruttożju ieħor u ġulepp tal-fruttożju, li jkun fih fl-istat niexef aktar minn 50 % skond il-piż ta' fruttożju: 1702 60 10 1702 60 90 1702 90 30 1702 90 60 1702 90 71 1702 90 90 2106 90 30 2106 90 59 – – Isoglukożju – – Ieħor – Ieħor, inkluż zokkor invertit – – Isoglukożju – – Għasel artificjali, sew jekk imħallat b'għasel naturali sew jekk le – – Karamella: – – – Li jkun fiha 50 % jew aktar skond il-piż ta' sukrożju fl-istat niexef – – Ieħor – Ieħor Preparazzjonijiet ta' l-ikel mhux specifikati jew inklużi band'oħra: – Ieħor: – – Ġuleppi taz-zokkor bit-togħma jew kuluriti – – – Isoglukożju – – – Ieħor – – – Ieħor 378 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 21 ANNESS II Deskrizzjoni Kodici NM 1701 99 10 1701 11 90 1701 12 90 1702 40 10 1702 60 10 1702 90 30 (cid:1) 9 = ; Zokkor abjad Zokkor mhux maħdum Isoglukożju ex 1702 90 99 Zokkor mill-pitravi u zokkor tal-kannamieli li jkun fih, fl-istat niexef, 85 % jew aktar skond il-piż, ta’ sukrożju (inkluż zokkor invertit kalkolat f’termini ta’ sukrożju)


title: Komission asetus (EY) N:o 1729/97, annettu 4 päivänä syyskuuta 1997, tiettyjen ennakolta vahvistettujen vientitukien tarkistuksesta sokerialan hintojen tai varastointimaksun muutoksen vuoksi


title: VERORDENING (EG) Nr. 1735/97 VAN DE COMMISSIE van 4 september 1997 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit


title: Regulamento (CE) nº 1732/97 da Comissão de 4 de Setembro de 1997 que cria um direito anti-dumping provisório sobre as importações de parafusos e suas componentes, de aço inoxidável, originários da República Popular da China, da Índia, da Malásia, da República da Coreia, de Taiwan e da Tailândia


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1734/97 DER KOMMISSION vom 4. September 1997 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Reis und Bruchreis

eurovoc_concepts:
export policy
export refund
rice


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1738/97 DA COMISSÃO de 4 de Setembro de 1997 relativo às propostas comunicadas para a exportação de cevada no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1337/97


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1738/97 DELLA COMMISSIONE del 4 settembre 1997 relativo alle offerte comunicate nell'ambito della gara per l'esportazione d'orzo di cui al regolamento (CE) n. 1337/97


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1737/97 of 4 September 1997 fixing the minimum export tax on common wheat in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1339/97


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1738/97 of 4 September 1997 concerning tenders notified in response to the invitation to tender for the export of barley issued in Regulation (EC) No 1337/97


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1736/97 of 4 September 1997 determining the world market price for unginned cotton and the rate for the aid


title: Europäisches Kohäsionsforum : Reden und Zusammenfassungen, 28.-30. April 1997.


title: REGLAMENTO (CE) N° 1738/97 DE LA COMISIÓN de 4 de septiembre de 1997 relativo a las ofertas comunicadas para la exportación de cebada en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 1337/97


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1734/97 DE LA COMMISSION du 4 septembre 1997 fixant les restitutions à l'exportation du riz et des brisures


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1730/97 af 4. september 1997 om ændring af forordning (EØF) nr. 1729/78 om gennemførelsesbestemmelser vedrørende produktionsrestitution for sukker, der anvendes i den kemiske industri


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1736/97 DELLA COMMISSIONE del 4 settembre 1997 che fissa il prezzo del mercato mondiale del cotone non sgranato e che stabilisce l'importo dell'anticipo dell'aiuto


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1736/97 DER KOMMISSION vom 4. September 1997 zur Bestimmung des Weltmarktpreises für nicht entkörnte Baumwolle und des Beihilfevorschusses


title: REGLAMENTO (CE) N° 1736/97 DE LA COMISIÓN de 4 de septiembre de 1997 por el que se establecen el precio del mercado mundial del algodón sin desmotar y el importe del anticipo de la ayuda


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1736/97 DE LA COMMISSION du 4 septembre 1997 fixant le prix du marché mondial du coton non égrené et établissant le montant de l'avance de l'aide


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1737/97 af 4. september 1997 om fastsættelse af en minimumsafgift ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1339/97 omhandlede licitation


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1719/97 af 3. september 1997 om fastsættelse af nedsættelseskoefficienterne for de godtgørelser, der ydes i forbindelse med Rådets forordning (EØF) nr. 1765/92 i produktionsåret 1997/98 i visse områder af Fællesskabet

eurovoc_concepts:
agricultural production policy
aid to agriculture
cereals
crop yield
oleaginous plant


title: Proposta di decisione del Consiglio relativa a un contributo comunitario alla Banca europea per la ricostruzione e lo sviluppo a favore del Fondo per il «Sarcofago» di protezione di Chernobil

eurovoc_concepts:
EBRD
EU financing
Ukraine
nuclear accident
nuclear safety

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 03. 09. 1997 COM(97)448def. 97/ 0235 (CNS) Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO relativa a un contributo comunitario alla Banca europea per la ricostruzione e lo sviluppo a favore del Fondo per il "Sarcofago" di protezione di Chernobil (presentata dalla Commissione) Introduzione Relazione 1. Nel 1996, un gruppo di esperti di vari paesi, tra cui l'Unione europea, gli Stati Uniti e l'Ucraina, ha elaborato uno studio contenente soluzioni alternative per la conversione del reattore n. 4 di Chernobil e del suo attuale "Sarcofago" di protezione (Ukritye) in in un sistema sicuro per l'ambiente. Lo studio, pubblicato il 29 novembre 1996, raccomandava un piano d'azione che prevedeva la stabilizzazione e altre misure a breve termine, nonché la preparazione per la conversione, e la conversione stessa, in un sito sicuro sotto il profilo ambientale. All'inizio del 1997, il gruppo di lavoro per la sicurezza nucleare del G-7 ha raggiunto un accordo con i rappresentanti del governo ucraino al fine di perfezionare il piano d'azione. È stato quindi messo a punto un piano relativo al "Sarcofago" di protezione (Shelter Implementation Plan - SIP) in stretta collaborazione con esperti di Unione europea, Stati Uniti e Ucraina, per trasformare l'attuale "Sarcofago" di Chernobil in un sistema stabile e sicuro per l'ambiente. Il SIP prevede che entro il 2005 vengano realizzate le attività relative ai seguenti aspetti tecnici principali: • stabilizzazione dell'attuale "Sarcofago" al livello minimo richiesto per i lavori successivi; • realizzazione di uno schermo di protezione contro le radiazioni; • miglioramento della sicurezza nucleare eliminando il rischio di una nuova criticità attraverso una corretta gestione dell'acqua residua; • costruzione di un nuovo contenitore; • rimozione delle parti superiori instabili dell'attuale "Sarcofago"; • analisi delle masse contenenti i residui degli elementi di combustibile e messa a punto di una strategia per rimuoverle. Il costo complessivo delle misure proposte sarà pari a circa 750 Mio di USD. Il contenuto del SIP è stato illustrato dettagliatamente al gruppo di esperti in materia di sicurezza nucleare Phare/Tacis il 27 maggio 1997. 2. Nel corso del vertice di Denver del giugno 1997, i capi di Stato e di governo del G-7 e il presidente della Commissione europea hanno approvato l'istituzione di un meccanismo multilaterale di finanziamento per aiutare l'Ucraina a trasformare l'attuale "Sarcofago" di Chernobil in un sistema sicuro e stabile sotto il profilo ambientale, attraverso le misure definite nel SIP. 3. Il SIP è costituito da 22 iniziative da realizzare nell'arco di 8-10 anni per garantire la sicurezza e la stabilità del "Sarcofago". Tali iniziative saranno raggruppate in una serie di progetti integrati che dovranno venire elaborati, con la supervisione della Banca europea per la ricostruzione e lo sviluppo, da un gruppo incaricato della gestione tecnica costituito da architetti e ingegneri. La BERS è stata incaricata di gestire il programma, nonché i fondi dell'intero progetto in un conto speciale (Fondo per il Sarcofago di protezione di Chernobil). Il consiglio di amministrazione ^ della BERS deve pertanto istituire il fondo ed accettare che questo venga amministrato dalla BERS in conformità del regolamento. Regolamento del Fondo per il Sarcofago di protezione di Chernobil 4. Il regolamento del Fondo contiene in particolare le disposizioni seguenti. 4. 1. Attraverso il Fondo si intende finanziare, con sovvenzioni specifiche, la realizzazione di attività e la prestazione di servizi necessari all'esecuzione del SIP, conformemente a quanto convenuto tra il G-7 e l'Ucraina, segnatamente la fornitura di assistenza tecnica, l'informazione del pubblico, consulenze, lavori d'ingegneria civile e altri servizi d'ingegneria, nonché acquisto, installazione e messa in opera delle attrezzature, e pagamento di costi e spese derivanti dalla realizzazione di tali attività. 4. 2. Il Fondo e le sue risorse saranno amministrati dalla BERS per conto dei finanziatori, in conformità delle disposizioni del regolamento. La Banca riceverà un indennizzo per tutti i costi sostenuti e per gli onorari e le spese dei consulenti da essa ingaggiati nell'ambito dell'amministrazione del Fondo. Le risorse del Fondo saranno tenute separate dal capitale ordinario e dalle risorse di altri fondi speciali della BERS. 4. 3. Per quanto riguarda la gestione del Fondo, l'assemblea dei finanziatori, presso la quale sarà rappresentato ciascun finanziatore, eserciterà un ruolo di supervisione e determinerà i principali orientamenti delle attività finanziate con le risorse del Fondo. La Comunità e il Fondo per il Sarcofago di protezione di Chernobil 5. La Comunità ritiene auspicabile la creazione del Fondo per il Sarcofago di protezione di Chernobil quale strumento essenziale per aiutare l'Ucraina a risolvere un grave problema in materia di sicurezza per se stessa e per l'Europa. L'azione è pienamente compatibile con l'obiettivo dell'attuale programma Tacis per la sicurezza nucleare. Va sottolineato che la Comunità è di gran lunga il principale donatore di assistenza nel settore della sicurezza nucleare. 6. La partecipazione comunitaria al Fondo per il Sarcofago di protezione di Chernobil contribuirà inoltre a garantire che le attività realizzate nell'ambito del SIP rientrino nel contesto del memorandum d'intesa tra il G-7 e l'Ucraina sulla chiusura dell'impianto di Chernobil entro il 2000. Il contributo comunitario al Fondo per il Sarcofago di protezione di Chernobil 7. Per quanto riguarda il contributo comunitario al Fondo per il Sarcofago di protezione di Chernobil, la Commissione propone un importo massimo di 100 MECU ripartito su due anni. 8. Il SIP comprende una vasta serie di misure ed è essenziale che venga gestito nell'ambito di un unico programma di attuazione, come previsto dal regolamento del Fondo, che contiene inoltre disposizioni relative alle gare d'appalto per servizi e forniture. 3 Le politiche e le norme della BERS in materia di appalti saranno applicate alle sovvenzioni provenienti dalle risorse del Fondo ma, in linea di principio, gli appalti saranno limitati a beni e servizi prodotti o forniti dai paesi finanziatori o ai paesi in cui opera la BERS. Dato che tali norme non sono pienamente conformi alle norme Tacis, occorre creare una linea di bilancio specifica la cui base giuridica sia fornita da un regolamento specifico. 9. In termini di bilancio, pertanto, la natura del progetto relativo al "Sarcofago" di protezione e il regolamento del Fondo esigono la creazione di una nuova linea di bilancio da cui prelevare il contributo. La Commissione proporrà all'autorità di bilancio di creare questa nuova linea nei bilanci relativi agli esercizi 1998 e 1999. Gli importi corrispondenti da iscrivere nella nuova linea di bilancio proverranno dagli stanziamenti Tacis esistenti. 10. Il proposto contributo comunitario al Fondo, pari a un massimo di 100 MECU, sarà utilizzato per coprire l'impegno della Commissione di assicurare un contributo di 100 Mio di USD sul totale di 300 Mio di USD stabilito dal G-7 in Denver nel giugno 1997. La somma precisa in ECU da trasferire alla BERS, comprensiva della seconda rata, verrà calcolata nel bilancio 1999 tenendo conto del tasso di cambio ECU/USD. 11. Il contributo alla BERS verrà amministrato dalla Commissione. Saranno applicate le consuete norme in materia di verifica contabile. Conclusione 12. La Commissione propone pertanto al Consiglio di adottare l'allegato progetto di decisione relativo a un contributo comunitario alla Banca europea per la ricostruzione e lo sviluppo a favore del Fondo per il Sarcofago di protezione di Chernobil, conformemente all'articolo II, sezione 2. 02 del regolamento del Fondo. u decisione (Euratom/CE) n /97 del Consiglio relativo al contributo comunitario alla Banca europea per la ricostruzione e lo sviluppo a favore del Fondo per il Sarcofago di protezione di Chernobil IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 235, visto il trattato che istituisce la Comunità europea dell'energia atomica, in particolare l'articolo 203, vista la proposta della Commissione, visto il parere del Parlamento europeo, considerando che il 21 dicembre 1995 è stato firmato un memorandum d'intesa tra i governi dei paesi membri del G-7, la Commissione delle Comunità europee e il governo dell'Ucraina in merito alla chiusura della centrale nucleare di Chernobil entro il 2000; considerando che l'articolo III, paragrafo 4 del memorandum d'intesa prevede che l'Ucraina e il G-7 continuino a cooperare alla ricerca di una soluzione, efficiente sotto il profilo economico e sicura per l'ambiente, al problema del "Sarcofago" di protezione del reattore n. 4 della centrale nucleare di Chernobil, compresa la definizione tempestiva di opzioni tecniche e in materia di costi sulla cui base riesaminare il fabbisogno finanziario; considerando che la Commissione ha partecipato attivamente, attraverso il programma Tacis, alla ricerca di una siffatta soluzione, sfociata nella definizione del "Piano relativo al Sarcofago di protezione" (Shelter Implementation Plan - SIP) accolto dalle autorità ucraine; considerando che al vertice di Denver del giugno 1997, i capi di Stato e di governo del G-7 e il presidente della Commissione europea hanno deciso di approfondire gli impegni assunti nel memorandum d'intesa con l'Ucraina e hanno approvato la creazione di un meccanismo multilaterale di finanziamento per aiutare l'Ucraina a trasformare l'attuale "Sarcofago" di Chernobil in un sistema stabile e sicuro sotto il profilo ambientale, attraverso le misure descritte nel SIP; considerando che il SIP verrà attuato nell'ambito del memorandum d'intesa tra il G-7 e l'Ucraina riguardante la chiusura di Chernobil entro il 2000; considerando che, ai fini dell'attuazione del SIP, è stato creato il Fondo per il Sarcofago di protezione di Chernobil presso la Banca europea per la ricostruzione e lo sviluppo (BERS), incaricata di amministrarlo; considerando che la Comunità persegue una chiara politica a sostegno delle iniziative realizzate dall'Ucraina per rimediare alle conseguenze dell'incidente nucleare del 26 aprile 1986 presso la centrale di Chernobil, ed è pertanto intenzionata a contribuire al Fondo per il sarcofago di protezione di Chernobil; f considerando che, fatti salvi i poteri dell'autorità di bilancio, il contributo dovrebbe ammontare a un massimo di 100 MECU nei due anni 1998 e 1999; considerando che il contributo proverrà dagli stanziamenti Tacis esistenti e non comporterà spese supplementari a carico dei bilanci 1998 e 1999; considerando che tale contributo sarà amministrato dalla Commissione europea; considerando che la Commissione vigilerà affinché, per quanto riguarda le modalità in materia di appalti definite nel regolamento del Fondo per il sarcofago di protezione di Cenobil, non vengano effettuate discriminazioni tra i singoli Stati membri della Comunità europea, a prescindere da loro eventuali accordi con la Banca in materia di contributi, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 1. La Comunità fornisce alla Banca europea per la ricostruzione e lo sviluppo (BERS) un contributo a favore del Fondo per il Sarcofago di protezione di Chernobil, ai sensi dell'articolo II, sezione 2. 02 del regolamento del Fondo. 2. Il contributo al Fondo è amministrato dalla Commissione conformemente alle disposizioni della presente decisione. Articolo 2 La Comunità contribuisce al Fondo a concorrenza di un ammontare massimo di 100 MECU, da erogare nei due anni 1998 e 1999. Articolo 3 1. La Commissione trasmette alla Corte dei conti tutte le informazioni pertinenti e chiede alla BERS le informazioni supplementari richieste dalla Corte per quanto riguarda le operazioni finanziarie del Fondo per il Sarcofago di protezione di Chernobil, nella misura in cui esse riguardino il contributo comunitario. 2. La Commissione presenta annualmente al Consiglio, attraverso il comitato Tacis, una relazione sull'andamento dell'attuazione del Fondo per il Sarcofago di protezione di Chernobil. Fatto a , 1997 Per il Consiglio Il presidente SCHEDA FINANZIARIA 1 TITOLO DELL'OPERAZIONE Proposta di decisione del Consiglio relativa ad un contributo della Comunità europea alla Banca per la Ricostruzione e lo Sviluppo a favore del Fondo per la struttura protettiva di Cernobil. 2 Linea di bilancio Creazione di una nuova linea alla voce B7-52. L'azione sarà finanziata con la dotazione finanziaria indicativa per TACIS (B7- 52) 3 BASE GIURIDICA Articolo 235 del trattato CE; articolo 103 del trattato EURATOM. Proposta di decisione del Consiglio relativa ad un contributo comunitario alla BERS a favore del Fondo per la struttura protettiva di Cernobil. 4 DESCRIZIONE DELL'AZIONE 4. 1 Obiettivo generale Il Fondo per la struttura protettiva di Cernobil è stato creato allo scopo di realizzare il Piano esecutivo di protezione (Shelter Implementation Plan = SIP), che ha tome obiettivo la costruzione di un "sarcofago" sicuro dal punto di vista ambientale attorno all'impianto nucleare di Cernobil in Ucraina. La Comunità europea ritiene auspicabile la costituzione di un Fondo per la struttura protettiva di Cernobil in quanto esso rappresenterà un valido strumento di aiuto all'Ucraina per far fronte ad una delle più gravi situazioni di rischio per la sicurezza di questo paese e dell'intera Europa. Questo obiettivo è pienamente in linea con il già esistente Programma TACIS di sicurezza nucleare. 4. 2 Periodo previsto per l'azione e modalità di rinnovo Gli stanziamenti avranno luogo nel 1998 e nel 1999. Non ne è previsto il rinnovo. 5. CLASSIFICAZIONE DELLE SPESE E DELLE ENTRATE 5. 1 5. 2 5. 3 Spese obbligatorie/non obbligatorie Spesa non obbligatoria Stanziamenti dissociati/non dissociati Stanziamenti dissociati Tipo di entrate previste Nessuno 1 6. TIPO DI SPESE/ENTRATE - Sovvenzione al 100 %: No - Sovvenzione nel quadro di un cofìnanziamento con altre fonti nel settore pubblico e/o privato: No - Abbuono di interessi: N/A - Altre: N/A - Qualora l'azione produca risultati economici positivi, è previsto il rimborso parziale o totale del contributo finanziario comunitario?: N/A - L'azione proposta provocherà una variazione delle entrate? In caso positivo, che tipo di variazione e che tipo di entrate ne è interessato? N/A IMPATTO FINANZIARIO 7. 1 Metodo di calcolo del costo totale dell'azione (relazione tra costi unitari e costo totale): Il costo totale del progetto di fondo per Cernobil è stato calcolato dal gruppo di esperti che ha elaborato il progetto. Esso è stato stimato a 750 milioni USD per il periodo 1998/2005. La Comunità europea contribuisce parzialmente al fondo. 7. 2 Ripartizione per elementi del costo dell'azione Stanziamenti di impegno in MECU 1998 1999 n +2 n +3 70 30 (prezzi correnti) n + 4 n + 5 e esercizi successivi Totale 100 Ripartizion e Contributo comunitario alla BERS a favore del Fondo per la struttura protettiva di Cernobil Totale 70 30 100 7. 3 Spese operative per studi, esperti, ecc. comprese nella parte B del bilancio NON APPLICABILE 7. 4 Scadenzario degli stanziamenti di impegno/stanziamenti di pagamento M [ECU. n + 5 e esercizi successivi Totale 100 annon 1998 n +1 1999 n + 2 n + 3 n + 4 70 30 70 30 Stanziamenti di impegno Stanziamenti di pagamento 1998 1999 n + 2 n + 3 n + 4 n + 5 e esercizi successivi Totale 70 30 100 DISPOSIZIONI ANTIFRODE Come indicato nello scambio di lettere con la Banca europea per la ricostruzione e lo sviluppo, sarà possibile una revisione da parte della Corte dei conti. Saranno presentati resoconti annuali all'assemblea dei finanziatori, di cui farà parte anche la Commissione europea. ELEMENTI DI ANALISI COSTO/EFFICACIA 9. 1 Obiettivi specifici e quantificabili; destinatari Il piano esecutivo di protezione prevede, in un arco di tempo che va fino al 2005, l'esecuzione dei seguenti interventi tecnici principali: • Stabilizzazione dell'esistente struttura protettiva al livello minimo necessario per passare alle fasi successive; • creazione di uno schermo protettivo contro le radiazioni; • interventi idraulici per il miglioramento della sicurezza nucleare contro i rischi di criticità; • costruzione di nuove delimitazioni; • rimozione dei pezzi instabili della parte superiore dell'attuale struttura protettiva; • analisi delle masse contenenti combustibile ed elaborazione di una strategia per la loro eliminazione. Il costo totale delle misure proposte sarà di circa 750 milioni USD. Il contenuto del SIP è stato dettagliatamente esposto al gruppo di esperti per la sicurezza nucleare Phare/TACIS, il 27 maggio 1997. Benché il paese beneficiario dell'azione sia l'Ucraina, i benefici della sicurezza nucleare sono universali e garantiscono inoltre agli Stati membri dell'Unione europea una maggiore sicurezza ambientale. 9. 2 Giustificazione dell'azione Nel 1996, un gruppo internazionale di esperti, tra cui esperti dell'Unione europea, degli USA e dell'Ucraina, hanno condotto uno studio sulle possibili soluzioni per rendere l'unità 4 di Cernobil e la sua attuale struttura di protezione (Ukritye) sicure sotto il profilo ambientale. La relazione su questo studio raccomandava una linea d'azione che prevedeva la stabilizzazione ed altre misure a breve termine, il lavoro di preparazione alla trasformazione dell'area in zona sicura sotto il profilo ambientale e, infine, la vera e propria opera di trasformazione in zona sicura sotto il profilo ambientale. Il gruppo di lavoro per la sicurezza nucleare del G7, all'inizio del 1997, ha raggiunto un accordo con i rappresentanti del governo ucraino per poter procedere secondo la linea di azione raccomandata. A seguito di tale accordo e in stretta collaborazione con gli esperti europei, statunitensi e ucraini, è stato messo a punto un piano esecutivo di protezione (SIP) al fine di trasformare l'esistente "sarcofago" di Cernobil in un sistema di protezione sicuro e stabile dal punto di vista ambientale. Durante il vertice di Denver, tenutosi nel giugno 1997, i capi di Stato e di governo del G7 e il presidente della Commissione europea hanno approvato la creazione di un meccanismo di finanziamento multilaterale per l'assistenza all'Ucraina nella trasformazione dell'attuale "sarcofago" in un sistema di protezione sicuro e stabile dal punto di vista ambientale mediante le misure descritte nel piano esecutivo di protezione. 9. 3 Controllo e valutazione dell'azione Ogni anno a tutti i finanziatori verrà inviata una relazione. L'assemblea dei finanziatori controllerà e sUpervisionerà le azioni intraprese nel quadro del SEP. A*> 10 SPESE AMMINISTRATIVE (SEZIONE III, PARTE A DEL BILANCIO) 10. 1 Effetti sull'organico L'effettiva disponibilità delle risorse amministrative necessarie dipenderà dalla decisione annuale della Commissione sugli stanziamenti, tenuto presente il numero di dipendenti e gli importi addizionali autorizzati dalle autorità di bilancio. Tipo di posto Personale necessario per la gestione dell'azione Posti Posti temporanei permanenti A B C Funzionari o agenti temporanei Altre risorse Totale 0. 25 0. 25 0. 10 0. 6 Provenienza Durata Risorse addizionali Risorse esistenti nella DG nel o dipartimento interessato 0. 25 0. 25 0. 10 1998-2005 0 0. 6 0 10. 2 Impatto finanziario complessivo dell'aumento di personale Importi Metodo di calcolo MECU Funzionari Agenti temporanei Altre risorse (indicare bilancio) la voce di 0 Non sono richieste risorse umane aggiuntive Totale 1 0 | 10. 3 Aumento di altre spese amministrative derivante dall'azione Voce di bilancio Importi Metodo di calcolo A-130 Riunioni a Londra (3 ali anno) 1875 ECU Tre missioni annuali della durata di due giorni per 1 funzionario Le risorse necessarie per le missioni dei funzionari della Commissione si otterranno mediante la riassegnazione di risorse già esistenti. AA ISSN 0254-1505 COM(97) 448 def. DOCUMENTI IT 01 11 12 14 N. di catalogo : CB-CO-97-462-IT-C ISBN 92-78-24457-0 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo


title: Propuesta de reglamento (CE) del Consejo que modifica el Reglamento (CEE) n° 1842/83 por el que se establecen las normas generales relativas a la cesión de leche y de determinados productos lácteos a los alumnos en los establecimientos escolares

eurovoc_concepts:
EU aid
educational institution
milk
milk product
social policy

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS it •Ér il * Bruselas, 03. 09. 1997 COM(97)432 final Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO que modifica el Reglamento (CEE) n° 1842/83 por el que se establecen las normas generales relativas a la cesión de leche y de determinados productos lácteos a los alumnos en los establecimientos escolares (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS La propuesta de Reglamento adjunta tiene como objetivo incluir el producto "viili/fil" (un tipo de leche fermentada) en la lista de productos lácteos que pueden acogerse a la ayuda a la leche para escolares establecida en el Reglamento (CEE) n° 1842/83. Se trata de un producto que contribuye de manera importante al consumo de leche en Finlandia y Suecia, donde ocupa una posición semejante a la del yogur en el resto de la Comunidad. Esta propuesta da cumplimiento al compromiso adoptado en el contexto del paquete de precios para la campaña de 1997/98. Propuesta de REGLAMENTO (CE) N°. /. DEL CONSEJO de. que modifica el Reglamento (CEE) n° 1842/83 por el que se establecen las normas generales relativas a la cesión de leche y de determinados productos lácteos a los alumnos en los establecimientos escolares EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) n° 804/68 del Consejo, de 27 de junio de 1968, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de la leche y de los productos lácteos1, cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) n° 1587/962, y, en particular, el apartado 3 de su artículo 26, Vista la propuesta de la Comisión3, Considerando que el apartado 1 del artículo 26 del Reglamento (CEE) n° 804/68 prevé la concesión de una ayuda comunitaria para la cesión de determinados productos lácteos, entre los que se encuentran los del código NC 0403, a los alumnos de centros escolares; Considerando que el párrafo primero del apartado 1 del artículo 2 del Reglamento (CEE) n° 1842/83 del Consejo, de 30 de junio de 19834, cuya última modificación la constituye el Reglamento (CEE) n° 2748/935, precisa la lista de productos lácteos que dan derecho a la ayuda comunitaria; que es conveniente incluir en esa lista el producto "viili/fil" elaborado con leche entera, el cual corresponde al código NC 0403, con objeto de tomar en consideración los hábitos de consumo de determinados Estados miembros, 1 DO n°L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. 2 DO n° L 206 de 16. 8. 1996, p. 21. 3 DO n° C. 4 DO n°L 183 de 7. 7. 1983, p. 1. 5 DO n°L 249 de 7. 10. 1993, p. 1. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Se completa del siguiente modo el párrafo primero del apartado 1 del artículo 2 del Reglamento (CEE) n° 1842/83: "d) "viili/fil" elaborado con leche entera. " Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el séptimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Por el Consejo FICHA DE FINANCIACIÓN LÍNEA PRESUPUESTARIA: Bl-2061 CRÉDITOS: 131,2 millones de ECU 2. DENOMINACIÓN: Propuesta de Reglamento del Consejo por el que se modifica el Reglamento (CEE) n° 1842/83 por el que se establecen las normas generales relativas a la cesión de leche y de determinados productos lácteos a los alumnos en los establecimientos escolares. FUNDAMENTO JURÍDICO: Apartado 3 del artículo 26 del Reglamento (CEE) n° 804/68 4. OBJETIVOS: Inclusión del producto "viili/fil" en la lista de productos lácteos que pueden recibir ayuda comunitaria a la leche escolar. REPERCUSIÓN FINANCIERA: GASTOS A CARGO: 5. 0 -DEL PRESUPUESTO DE LA CE (RESTITUCIONES/INTERVENCIONES) DE LOS PRESUPUESTOS NACIONALES DE OTROS SECTORES NACIONALES 5. 1. INGRESOS: RECURSOS PROPIOS DE LA CE (EXACCIONES REGULADORAS/ DERECHOS DE ADUANA) EN EL ÁMBITO NACIONAL 5. 0. 1 5. 1. 1 PREVISIONES DE GASTOS PREVISIONES DE INGRESOS 5. 2 MÉTODO DE CÁLCULO: PERIODO DE 12 MESES (mili, de ECU) EJERCICIO EN CURSO (97) (mili, de ECU) EJERCICIO SIGUIENTE (98) (mili, de ECU) p. m. p. m. p. m. 1999 (mill, de ECU) 2000 (mill, de ECU) 2001 (mill. ECU) 2002 (mill, de ECU) p. m. p. m. p. m. p. m. 6. 0 PRESUPUESTO EN CURSO DE EJECUCIÓN SE FINANCIA CON CRÉDITOS CONSIGNADOS EN EL CAPITULO CORRESPONDIENTE DEL 6. 1 CURSO DE EJECUCIÓN SE FINANCIA MEDIANTE TRANSFERENCIA ENTRE CAPÍTULOS DEL PRESUPUESTO EN 6. 2 6. 3 SE PRECISA UN PRESUPUESTO SUPLEMENTARIO SE CONSIGNARÁN CRÉDITOS EN LOS PRÓXIMOS PRESUPUESTOS OBSERVACIONES: SI/NO SI/NO SJ/NO SI/NO La incidencia de la medida sobre el presupuesto debería ser desdeñable. El producto de que se trata debería sustituir a otros productos lácteos, sin ningún efecto sobre la cantidad total subvencionada. V ISSN 0257-9545 COM(97) 432 final DOCUMENTOS ES 03 05 16 10 N° de catálogo : CB-CO-97-436-ES-C ISBN 92-78-23864-3 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo T


title: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af beslutning af 19. december 1996 om vedtagelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i EF (»Told 2000«)

eurovoc_concepts:
EU financing
action programme
customs
exchange of information
information technology applications

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER ir •k if *it* ir i* ir Bruxelles, den 03. 09. 1997 KOM(97) 433 endelig udg. 97/ 0228 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING om ændring af beslutning af 19. december 1996 om vedtagelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i EF ("Told 2000") (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE Europa-Parlamentets og Rådets beslutning af 19. december 1996 om vedtagelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i EF ("Told 2000")' skal gøre toldvæsenets arbejde i Fællesskabet mere effektivt og derved øge gennemsigtigheden af toldadministrationernes arbejde samt styrke samarbejdet mellem administrationerne indbyrdes og mellem dem og Kommissionen. Blandt de prioriterede foranstaltninger, der skal iværksættes i henhold til denne beslutning i den periode, som handlingsprogrammet dækker (1996-2000), figurerer samordnet drift og udvikling af edb-systemerne til udveksling af informationer mellem medlemsstaterne og mellem disse og Kommissionen. I Kommissionens oprindelige forslag2 var det udtrykkeligt nævnt, både i artikel 17 (finansiering af programmet) og i den finansieringsoversigt, der var knyttet som bilag dertil, at foranstaltninger under Told 2000-programmet skulle finansieres ved hjælp af andre fællesskabsprogrammer, for uddannelse og ID A-programmet for bestemte edb-projekter. først og fremmest MATTHAEUS-programmet Da Kommissionen forelagde sit forslag, var IDA-programmet endnu ikke blevet vedtaget, idet Rådet først vedtog det den 6. november 19953 og fastsatte udløbsdatoen til den 31. december 1997. 1. FORMÅLET MED NÆRVÆRENDE ÆNDRINGSFORSLAG Kommunikation, og ikke mindst datakommunikation, mellem administrationerne er af største betydning, når man vil opnå større effektivitet og ensartethed i toldadministrationernes arbejde, hvilket er hovedformålet med Told 2000- programmet. En samordnet udvikling af edb-systermerne bidrager i høj grad til at forenkle de procedurer, der er knyttet til Fællesskabets udenrigshandel, samtidig med at der gives erhvervslivet bedre adgang til udenrigshandelen og opnås en mere effektiv toldkontrol, uden at der lægges hindringer i vejen for den lovlige handel. Det ID A-program (1995-1997), som er vedtaget af Rådet, dækker ikke samme budgetperiode som Told 2000-programmet (1996-2000). Nærværende forslag til ændring af Told 2000-beslutningen tager derfor sigte på at skabe grundlag for en supplerende finansiering af disse foranstaltninger for perioden 1998-2000. De programmer, der finansieres via Told 2000, vil derfor 1 Beslutning nr. 210/97/EF, FFT nr. L 33 af 4. 2 1997, s. 24 2 KOM(95) 119 endelig udg 95/00X7 (COD). 3 Afgorclse nr. 95/468/EF, FFT nr. L 269 ar 1 1 11 1995, s 21 -2 - fortsat kunne gøre brug af de generelle systemer, der er udarbejdet somled i IDA- programmet. For at sikre, at der gøres brug af samme tekniske standarder i datakommunikationssystemerne, og at der spares mest muligt i forbindelse med udviklingen af dem, skal der være et snævert samarbejde mellem de tjenestegrene i Kommissionen, der er ansvarlige for IDA og for Told 2000. Endvidere vil alle beslutninger, der fremover i Fællesskabet, og som gælder for de traneuropæiske kommunikationsnet for administrationerne, også finde anvnedelse på datakommunikationssystemerne under told 2000-programmet. træffes 2. BEGRUNDELSE FOR FORSLAGET I betragtning af ovennævnte projekters art er det logisk at finansiere deres iværksættelse og gennemførelse over Told 2000-beslutningen. i forbindelse med af hensyn havde Allerede budgetmyndigheden alle foranstaltninger vedrørende Told 2000 under "Told 2000" (B5-303) for Kommissionens budget, herunder også indførelse af edb i toldsektoren på fællesskabsniveau. vedtagelsen til budgetgennemsigtigheden 1997-budgettet samlet af Alle disse sektorbestemte projekter - uanset om det drejer sig om drift, vedligeholdelse eller udvikling af eksisterende systemer eller indførelse af nye systemer - skal sikre, at toldadministrationerne i EF fungerer så godt som overhovedet muligt, og de anses for nødvendige for at sikre en effektiv forvaltning af toldunionen som led i det indre marked. Det gælder f. eks. projektet for indførelse af edb i forsendelsesprocedurerne (TRANSIT), som udtrykkeligt er nævnt i Told 2000- beslutningens artikel 8. 3. RETSGRUNDLAG Man har valgt traktatens artikel 100A som retsgrundlag for nærværende beslutning, fordi den skal ændre Europa-Parlamentets og Rådets beslutning vedrørende Told 2000, der også har artikel 100A som retsgrundlag, og fordi formålet er at få gennemført det indre marked og at fa det til at fungere tilfredsstillende ved hjælp af den bedst mulige forvaltning af Den Europæiske Unions ydre grænse. 3 - Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af beslutning af 19. december 1996 om vedtagelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i EF ("Told 2000") Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union har - under henvisning til traktaten om oprettelsen af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 100 A, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: (1) I Europa-Parlamentets og Rådets beslutning af 19. december 1996 om vedtagelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i EF ("Told 2000")4 fastslås det, at indførelse af edb-behandling af toldprocedurer og toldkontrol er af yderste vigtighed for forvaltningen af toldunionen som led i det indre marked; (2) den pågældende beslutning om Told 2000 pålægger Fællesskabet og medlemsstaterne en forpligtelse til hurtigst muligt i højere grad at anvende og at udbrede edb-behandling, herunder også anvendelsen af den mest moderne datakommunikationsteknik, således at Fællesskabets toldadministrationer bliver i stand til at fungere lige så effektivt og ydedygtigt som en enkelt administration (3) som led i IDA-programmet, der blev indført ved Rådets afgørelse af 6. november 1995 om fællesskabsstøtte til telematisk dataudveksling mellem administrationerne i Fællesskabet (IDA)5; er der bl. a. fastsat finansiering af datakommunikationsprojekter i toldsektoren; dette program udløber den 31. december 1997; (4). i forbindelse med vedtagelsen af budgettet for 1997 samlede budgetmyndigheden alle foranstaltningerne vedrørende Told 2000, herunder også edb-foranstaltningerne for toldvæsenet i EF, under budgetkonto B5-303 ("Told 2000") for Kommissionen; (5). den bedst egnede finansieringsramme for datakommunikationssystemerne toldsektoren er Told 2000-programmet; i (6). Europa-Parlementets og Rådets beslutning af 19. december 1996 bør ændres i overensstemmelse hermed - 4 Beslutning nr. 210/97/EF, EFT nr. L 33 af 4. 2. 1997, s. 24. 5 Afgørelse nr. 95/468/EF, EFT nr. L 269 af 11. 11. 1995, s. 23. 6 VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 I beslutning nr. 210/97/EF foretages følgende ændringer: 1. Artikel 18, stk. 1, første afsnit, affattes således. "Uden at dette berører de foranstaltninger, som finansieres over andre fællesskabsprogrammer, fastsættes finansieringsrammen for gennemførelsen af dette handlingsprogram for perioden fra den 1. januar 1996 til den 31. december 2000 til 85 mio. ECU; dette beløb fordeles som vist i bilaget. " 2. Bilaget erstattes med nedenstående bilag: - Interne foranstaltninger 1996 1997 1998 1999 2000 lait 1 - Omprioritering af bevillinger til det indre marked 2 - Edb-systemer "Told 2000" 3 - Forbedring af midlerne til bekæmpelse af svig "Interne foranstaltninger" i alt - Eksterne foranstaltninger I ALT 2 1 4 1 2,3 3(D 1,5 6,8 1,5 8,3 2,6 2,9 3,2 16,4 18,5 19,1 1,5 1,5 1,5 20,5 22,9 23,8 1,5 1,5 1,5 22 24,4 25,3 13 58 7 78 7 85 (1) I 1996 og 1997 er de fleste edb-projekter i to over IDA-programmet. dsektoren blevet finansieret Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Artikel 2 Udfærdiget i Bruxelles, den På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand ÆNDRINGER I FINANSIERINGSOVERSIGTEN 1. PUNKT 6 I FINANSIERINGSOVERSIGTEN SUPPLERES SÅLEDES: "6. Udgiftens art i forbindelse med edb-systemer under Told 2000 Finansiering af udgifter til undersøgelse, udvikling, iværksættelse og drift af fælles i toldsektoren mellem medlemsstaterne og systemer til datakommunikation I henhold Kommissionen og mellem medlemsstaterne til for udviklingen af subsidiaritetsprincippet er medlemsstaterne ansvarlige telekommunikationssystemer og finansieringen af udgifterne til de infrastrukturer og det programmel, der kræves til drift af systemerne i deres respektive territorier. indbyrdes. Driftsomkostningerne omfatter også bidrag til drift af systemerne, bl. a. til decentraliseret indlæsning af data, finansiering af informering og uddannelse af brugerne, anskaffelse af fælles udstyr og vedligeholdelse heraf samt finansiering af teknisk bistand. " 2. P U N KT 7. 2 1 F I N A N S I E R I N G S O V E R S I G T EN A F F A T T ES S Å L E D E S: "7. 2 Omkostningernes fordeling på de enkelte foranstaltninger De tal, der er ændret i forhold til tallene i beslutningen af 19. december 1996 (Told 2000), vedrører punkt 2. 2. EF i mio. ECU (1996 tal) - Interne foranstaltninger 1996 1997 1998 1999 2000 lait \- Omprioritering af bevillinger til det indre marked 2 Edb-systemer - Told 2000 2. 1-Told2000 (1) 2. 2-Sektorbestemte projekter, der er nødvendige, for at toldvæsenet i EF kan fungere (2) Edb-systemer i alt 3- Forbedring af bedrageri bekæmpelsen "Interne foranstaltninger" i alt - Eksterne foranstaltninger I ALT 2,3 2,6 2,9 3,2 13 6,5 6,5 Ol , 0) 1 4 1 Ol 3( 3) 1,5 6,8 1,5 8,3 11 16,4 18,5 13,1 19,1 1,5 1,5 1,5 20,5 22,9 23,8 1,5 1,5 1,5 22 24,4 25,3 23 35 58 7 78 7 85 (1) (2) (3) Allerede vedtaget under Told 2000-bcslutningcn (nr. 210/97/EF af 19. 12. 1996). Belob, der berøres af denne ændring, og som dækker følgende projekter: TARIC, QUOTA, EBTI, TRANSIT, SCENT/CIS, CCN/CSI og SIGL, der finansieres over konto B5-7210 (IDA) i 1996 og 1997. Omprioritering af IDA-bevillinger. pm. : disse projekter er blevet finansieret med 10,9 mio. ECU over konto B5-7210 (IDA) i budgettet for 1997. 3. PUNKT 9. 2 I FINANSIERINGSOVERSIGTEN SUPPLERES SÅLEDES: så For toldadministrationerne, bør behovets størrelse præciseres for hvert enkelt system. datakommunikation mellem edb-systemerne angår vidt til Systemerne kan opdeles således: nye systemer under udvikling (Udvikling) eksisterende systemer, der skal moderniseres, dvs. udskiftning af forældede edb-redskaber og tilpasning til den nyeste teknologi (Modernisering) eksisterende moderne systemer, der skal videreudvikles eller tilpasses nye forvaltningsregler (Videreudvikling). Der er to vigtige videreudviklinger, formidling af data fra de centrale systemer til de nationale administrationer, de erhvervsdrivende og senere til offentligheden, og integrering af euroen formentlig pr. 1. januar 1999. Moderniseringsprogrammet bør også årtusindeskiftet kan medføre, hvilket er et kendt edb-problem. tage højde for de problemer, som Der er tale om følgende systemer: TRANSIT-systemet (udvikling) Det er et absolut uundværligt hjælpemiddel i den internationale handel. Den nuværende papirbaserede forvaltning af forsendelsesprocedurerne giver anledning til en række alvorlige problemer: Toldadministrationerne har store vanskeligheder med at behandle de mange ekspeditioner, og del kræver enorme ressourcer at ekspedere de ca. 18 millioner angivelser om året i Kuropa og behandle omkring 1 million undersøgelser som led i cilcrlysningsproccdurcn. temmelig Den manuelle behandling af forsendelsesprocedurerne er langsommelig og dyr, selv om disse også indebærer store lempelser for de erhvervsdrivende. I løbet af de seneste år har der været mere og mere udbredt svig i forbindelse med proceduren, såvel medlemsstaterne som Fællesskabet alvorlige indtægtstab, men også er til betydelig økonomisk skade for erhvervslivet som følge af den ulovlige konkurrence fra varer, der indsmugles på markedet og dermed undviger enhver af af fællesskabspolitikkerne. ikke blot anvendelse betaling påfører afgifter hvilket samt told og Projektet vedrørende indførelse af edb inden for forsendelse har især til formål at gøre forsendelsesprocedurerne mere cflektivc i alle henseender; at muliggøre indsamling af fuldstændige og pålidelige staststikker, at give administrationerne bedre mulighed for at forebygge og påvise svig; at tilbyde erhvervslivet større faciliteter og en hurtigere afvikling af forsendelserne. Der opnås mange fordele ved at benytte edb inden for forsendelsesprocedurerne: i forbindelse med svigbekæmpelsen vil det betyde en stor forbedring af procedurerne, da mulighederne for uhæderlig udnyttelse af de nuværende svagheder i systemet vil blive så kraftigt begrænset, at en cost-benefit- analyse forudser, at svigbekæmpelsen vil vinde ca. I 200 mio. ECU over 5 o ar; for de nationale administrationer vil det betyde, at man kan koncentrere sig om at kontrollere høj risiko-transaktioner (ved hjælp af en analyse af de gennemførte transaktioner vil man kunne forbedre udvægelseskriterierne i fremtiden); for erhvervslivet vil det nedbringe deres finansielle risiko og reducere deres arbejdsbyrde, hvilket tilsammen vil føre til en forbedret konkurrenceevne. Udgifterne til indførelsen af dette nye system omfatter udvikling af systemet, samordnet udvikling af de nationale systemer samt installering af det i de nationale administrationer. QUQTA-systemet (modernisering) QUOTA-systemet anvendes til at forvalte toldkontingenter og varer, der er underlagt tilsyn. Det bruges til - at sikre, at toldkontingenter for varer, der er omfattet af en præferencetoldsats, ikke overskrides på fællesskabsplan, - at der kan føres kontrol med udviklingen i importen af bestemte varer, der er undergivet tilsyn, således at der fra Fællesskabets side i givet fald kan træffes foranstaltninger til at bringe anvendelsen af præferencetoldsatser til ophør. toldlofter og -mængder, der skal føres Da de toldkontingenter, tilsyn med, fastsættes af Fællesskabet i henhold til enhedsmarkedsprincippet, er det også på fællesskabsplan, at der skal gribes ind. Toldkontingenterne forvaltes på en daglig basis (600 kontingenter i 1995, som de 15 medlemsstater trækker på). Tilsynet gennemføres i de fleste tilfælde på grundlag af månedlige statistikker (350 produkter i 1995, hvorom der indberettes fra de 15 medlemsstater). Dette system blev indført som følge af en afgørelse lia Domstolen i en sag om en erhvervsdrivende, som havde lidt skade Domstolen kritiserede Kommissionen for ikke at have indført en centraliseret forvaltning. Systemet anvendes af GD XXI, 1, III, VI og medlemsstaterne (toldadministrationerne og administrationerne for økonomiske industrielle anliggender). bør moderniseres, Systemet nyeste programmeringsværktøjer, og det gøres mere kompatibelt med de øvrige toldsystemer. anvendes således der de at TARIC-systemet (modernisering) TARIC er udformet til at sikre, at medlemsstaterne anvender lovgivningen korrekt, ensartet og med øjeblikkelig virkning, og det spiller derfor en enestående rolle for gennemførelsen af det indre marked. Det bruges også i svigbckæmpelscn (UCLAF, indtægter (de årlige GD VI, risikoanalyse) og ved opkrævning af egne toldindtægter anslås til 13 500 mio. ECU). Denne database over varer indeholder 800 000 posteringer. Ved løbende ajourføringer og daglige elektroniske datatransmissioner, der er baseret på ændringer af EF-lovgivningen, giver den toldadministrationerne i medlemsstaterne oplysninger på 11 sprog om alle de EF-foranstaltninger, der gælder for ind- og udførsel af varer. Den er et uundværligt hjælpemiddel for de fortoldninger, der foretages af medlemsstaterne, hvis automatiserede systemer ville bryde sammen, hvis TARIC ikke fandtes eller ajourførtes. Via datatransmissionssystemet vil den private sektor, internationale organisationer, tredjelandes administrationer og kommende nye medlemsstater (herunder partnere i toldunionen som feks. Tyrkiet) fa direkte adgang til TARIC. Formålet er at sørge og handelslovgivning samt en øget gennemsigtighed. toldforanstaltninger en brugervenlig til EU's adgang for Det er nødvendigt at modernisere TARIC-systemet, der blev taget i brug i 1994 efter at have været under udvikling i næsten 3 år, så at der kan drages fordel af de nye programmeringsredskaber, der nu foreligger på markedet, og som vil betyde en lettelse i det daglige arbejde for de forskellige brugere, der skal vedligeholde og ajourføre databasen. Der bør udvikles og installeres et nyt system, hvorved der først og fremmest integrering af nye lægges vægt på fleksibilitet (lettere ændringer), brugervenlighed og ydeevne (svarende til brugernes behov). Det nye projekt vedrørende den kombinerede nomenklatur, der nu er under udvikling, er direkte knyttet til TARIC-systemet. Det forventes at blive taget brug i 1998, hvor det vil erstatte den nuværende manuelle styring og dermed lette arbejdet for dem, der forvalter TARIC-systemet. EBTI-systemet (modernisering) en centralisering Systemet vedrørende de bindende tariferingsoplysninger (BTO) sikrer på virkelig tid af i henhold til den fælles toldtarif (FIT) og afgives til de medlemsstaterne erhvervsdrivende. Der ligger for tiden 80 000 BTO'er basen. Dertil kommer gennemsnitlig 25 000 anmodninger om året fra erhvervslivet om sådanne oplysninger. Disse afgørelser er gyldige i 6 år i hele Fællesskabet. tarifcringsafgøi eiser, der samtlige træffes af i stand til ikke blot at sikre en ordentlig Systemet sætter Kommissionen gennemførelse bekæmpe handelspolitik, men af Unionens uregelmæssigheder, der skyldes en ukorrekt anvendelse af den fælles toldtarif og især at 10, den heraf følgende svig. Ved hjælp af disse BTO'er kan Kommissionen nemlig korrigere uregelmæssigheder, der skyldes divergerende tariferinger af varer, og således kan man undgå handelsfordrejninger og konkurrenceforvridninger og sikre, at alle erhvervsdrivende i Fællesskabet far en ensartet og fair behandling. Det anslås, at der ved hjælp af BTO-systemet er flere hundrede tilfælde af tariferingsmæssige uregelmæssigheder, som således kan korrigeres om året. Systemet er under videreudvikling med henblik på at erstatte de gamle redskaber med de mest moderne redskaber. For at begrænse antallet af BTO-anmodninger og lette adgangen til oplysningerne er der et nyt tariferingsprojekt "CLASSIFICATION" under udvikling, som forventes at blive et hjælpemiddel for de erhvervsdrivende og de nationale administrationer,. Det vil blive taget i brug fra 1998. CCN/CSI-svstemet "Commun communication Network/Common System Interface"-projektet sigter mod at fa indført en fælles platform til hurtig og billig transmission af store indbyrdes og mellem disse og datamængder mellem medlemsstaterne Kommissionen med maksimale sikkerhedsgarantier. finansieres over Told 2000- og FISC ALI S-programmerne, Projektet idet udgifterne fordeles forholdsmæssigt efter de toldsystemer og fiskale systemer, som projektet vedrører. Det er behovet for en harmonisering af datatransmissionssystemerne, der ligger til grund for dette projekt, og det forventes, at man herved kan • nedbringe den enorme mængde af færdigheder, der kræves for at udvikle, vedligeholde og bruge systemerne, • at reducere de forskelligartede transmissionssystemer, som programmerne kræver, så de bliver lettere at bruge og forvalte, • at standardisere tilslutningen til datati ansmissionssystcmerne, • at gøre den bedst mulige brug af telekommunikationsforbindelserne og reducere de dermed forbundne udgifter • at reducere antallet af direkte tilslutninger i de enkelte medlemsstater, • at skabe en fælles forvaltningsstruktur for at forbedre kvaliteten af programmerne og gøre dem nemmere for brugerne; • at lette nødvendiggør; integreringen af de nye teknologier, som systemernes drift • at gøre det lettere at imødekomme nye behov. Som led i CCN/CSI-projektet skal der defineres et underprojekt ("Applications Migration Project" eller AMP) med det formål at planlægge og koordinere en trinvis integrering af de forskellige systemer i CCN/CSI-miljøet. Med dette projekt kan man endvidere undgå udgifter og tidsspilde, når nye systemer tages i brug. Det er planen, at CCN/CSI-platformen allerede skal udnyttes delvis i en forsøgsfase fra udgangen af 1997 og til TRANSIT-systemet fra udgangen af andet kvartal af 1998. ORNET-systemet (udvikling) Dette system skal bruges til at koordinere udstedelsen af "bindende oprindelsesoplysninger" (BOO) og kontrollere, at medlemsstaterne anvender EF- toldforskrifterne ensartet; det forvaltes centralt af Kommissionen. Projektet er en følge af en forpligtelse, som Fællesskabet indgik i Marrakech i 1994 som led i GATT-aftalen om oprettelse af WTO; aftalen indeholder en række forpligtelser vedrørende udformning af oprindelsesregler, hvilket skal gøre den internationale handel lettere og mere betryggende. Systemet, som er under udvikling, vil blive installeret inden udgangen af 1997. TCO-systemet (videreudvikling) Hovedformålet med dette system er at fremskynde og forbedre kvaliteten af til at attestere transmissionen af aftryk af de stempler, der benyttes oprindelsescertifikater for varer, der indføres under præferenceaftalerne. Dette edb-redskab gør det bl. a. muligt bedre at bekæmpe den form for toldsvig, der skyldes anvendelse af falske oprindelsesstempler. ECICS-systemet (videreudvikling) Dette system indeholder fortegnelsen over ca. 35 000 kemiske produkter på de elleve fællesskabssprog samt disses tarifering i EF's kombinerede nomenklatur. IPR-systemet (videreudvikling) Ved hjælp af dette system kan der elektronisk indsendes oplysninger om meddelte bevillinger til aktiv forædling og afviste bevillingsansøgninger, hvorved det på fællesskabsniveau kan sikres, at de økonomiske forudsætninger for aktiv forædling overholdes. Det nuværende system, der bygger på manuel udveksling af oplysninger, skal udskiftes med et edb-baseret system, således at man ikke blot opnår en mere effektiv forvaltning, men at man bl. a. også kan analysere og indkredse, hvilke fællesskabsprodukter der eventuelt berøres. AFIS-systemet (Anti-Fraud Information System) (modernisering og udvikling) En uundgåelig følge af afskaffelsen af toldkontrol ved Unionens indre grænser har været, at den svig, der begås, har ændret karakter, ikke blot hvad angår det told, men også inden for andre områder som feks. moms og punktafgifter. For at bekæmpe svig og uregelmæssigheder er der indført to edb-systemer, der er baseret på samme infrastruktur: SCENT (System for Customs Enforcement NeTwork) og 12 CIS (Customs Information System = toldinformationssystemet). Kombinationen af disse to systemer betegnes SCENT/CIS. SCENT er et effektivt e-mail-system, der er beskyttet mod uvedkommende adgang, og som anvendes til hurtig elektronisk fremsendelse af fortrolige oplysninger. Systemet giver også adgang til eksterne databaser, hvorfra toldmyndighederne kan fa nyttige oplysninger ved efterforskning af svigtilfælde. til hurtig og fortrolig CIS kan benyttes af de nationale administrationer fremsendelse af fuldstændige beskrivelser af svigtilfældc. Disse beskrivelser indlæses og udveksles ved hjælp af strukturerede meddelelser, som kan oversættes direkte til de forskellige EU-sprog. I det nye CIS, der vil blive taget i brug i 1998, vil der under overholdelse af de gældende bestemmelser blive i en central database i Kommissionen. Disse oplysninger kan være relevante for den praktiske forvaltning af bestemmelserne om svigbekæmpelse, fordi efterforskere i medlemsstaterne kan søge i basen, og derved kan der opnås en mere effektiv bekæmpelse af svig og uregelmæssigheder. lagret oplysninger SCENT/CIS anvendes ikke kun af told- og landbrugsmyndighederne (forordning 515/97), men også af skattemyndighederne (moms og punktafgifter) - (forordning 218/92 og direktiv 799/77 med senere ændringer). Da bekæmpelse af svig og uregelmæssigheder i stadig højere grad er blevet et horisontalt problem, har man indført AFIS-systemet, (Anti-Fraud Information System), som er baseret på den samme kommunikationsinfrastruktur og den samme programmelarkitektur som SCENT/CIS-systemet. Ved hjælp af AFIS kan der fremsendes meddelelser på flere sprog mellem de nationale administrationer og Kommissionen (først og fremmest UCLAF), idet oplysningerne indtastes på skærmformularer, hvoraf hver type svarer til en bestemt anvendelse. Et eksempel herpå er SIP, der er et system til forhåndsunderretning, som gør det muligt for brugerne af SCENT at oversende og følge forsendelsesdokumenter. Man er desuden i gang med at udvikle endnu et system, som skal bidrage til bekæmpelsen af svig og uregelmæssigheder. Der er tale om MARINFO (MARitime INFOrmation), der skal anvendes af toldmyndighederne til at følge søtransport. Tolddelen i SCENT/CIS finansieres over "Told 2000" (konto B5-303) og den fiskale del over "Fiscalis" (konto B5-305). SIGL-systcmet (u d v i k li ng) Det er et net, der anvendes til at føre tilsyn med ind- og udførsler, der er undergivet kvantitative restriktioner i Fællesskabet. Det blev indført til at sikre fællesskabsforvaltriingen af licencer, bevillinger mv. for produkter med oprindelse i tredjelande, der er undergivet kontingenter ved indførsel i EU, og for produkter, der er underlagt kontrol ved udførsel fra EU. n Før 1993 førte medlemsstaterne individuelt tilsyn med de kvantitative restriktioner, især for tekstilvarers vedkommende. Efter den 1. januar 1993 var det ikke længere i overensstemmelse med det indre marked at opretholde sådan regional kontrol, og det fælles ansvar for forvaltningen af disse kontingenter overgik til Kommissionen og medlemsstaterne. Desuden har man med henblik på indførsel af varer siden 1995 kunnet fremlægge importlicenser, der er udstedt i en medlemsstat, for enhver anden toldmyndighed i Fællesskabet. De nationale administrationer må derfor være fælles om ansvaret for kontrollen med såvel individuelle licenser som forvaltningen af kontingenterne. Ved hjælp af det edb-system, der nu er taget i brug, kan medlemsstaterne og Kommissionen sikre den fælles forvaltning af import!icencer mv. for tekstilvarer og stålprodukter. Det er dog nødvendigt i takt med vedligeholdelsen løbende at udvikle systemet for at kunne indføje nye produkter. For at få en mere effektiv forvaltning af kontingenterne indføres der et system til datatransmission vedrørende licenser med en række tredjelande. Dette vil også kunne forbedre svigbekæmpelsen. På nuværende tidspunkt spiller Kommissionen ikke samme rolle for kontrollen ved udførslen som ved indførslen; men af hensyn til det gensidige samarbejde vil det dog blive nødvendigt at indføre et system for varer med dobbelt anvendelse; det er planlagt for 1997/1998. DPS - system til transmission af data (udvikling) De fleste af GD XXTs toldsystemer tjener til at forberede og producere information for toldadministrationerne og erhvervslivet. Det meste af denne information, der er uundværlig for anvendelse af toldprocedurereglerne, udsendes på papir, disketter og CD-ROM; disse medier er imidlertid ikke egnet til formidling af oplysninger, der ændres hver dag. Nye teknologier som Internet og Intranet opfylder bedre disse behov. I DDS-projektet (Data Dissimination System), som er relativt nyt, er det planlagt at etablere en arkitektur til formidling af toldmæssige data fra GD XXI til andre tjenestegrene i Kommissionen, administrationerne i medlemsstaterne, tredjelande (f. eks. ansøgerlandene) og de erhvervsdrivende (importører og eksportører). Dataene vil med tiden komme til at omfatte toldmæssige foranstaltninger, tarifering af kemiske bindende stoffer, bindende oprindelsesoplysninger, seneste status for kontingenter og toldlofter osv. tariferingsoplysninger, Medlemsstaternes administrationer vil kunne benytte Intranet-programmer, der er baseret på Kommissionens egne særligt etablerede kommunikationsnet (f. eks. CCN/CSI, TESTA). De erhvervsdrivende vil kunne lå adgang til oplysningerne via Internettet. Ved hjælp af denne teknologi kan der også transmitteres data (nationale data i medlemsstaterne og centrale data til Kommissionen) i form af integrerede data. Systemet vil blive udviklet i 1997/1998 og taget i brug i 1998 i Kommissionens tjenestegrene og medlemsstaternes administrationer. I anden fase vil systemet blive åbnet for offentligheden. 14 Andre systemer - Eksisterende systemer Ud over ovennævnte systemer er der andre edb-systemer, f. eks. PC Surveillance, toldsuspensioner, forsendelsesstempler (TCT), enhedsværdier (for letfordærvelige varer), som kræver tilpasning af eksisterende systemer for at opfylde brugernes behov. - Nye systemer Der gennemføres for tiden en række undersøgelser med henblik på andre områder, nemlig forenklede fremgangsmåder, TIR, udvælgelseskriterier og risikoanalyse. Om det er hensigtsmæssigt at udvikle nye edb-systemer vil der blive taget stilling til i løbet af undersøgelsesfasen. - EDI i den elektroniske samhandel (Electronic Data Ønsket om at lette den internationale handel og forøge effektiviteten af Fællesskabets toldsystemer skaber et voksende behov for, at der kan benyttes automatiserede EDI-baserede procedurer Interchange). Kommissionen vil i denne sammenhæng koncentrere sig om at få fastlagt en elektronisk enhedsmeddelelse (SAM), som er den elektroniske pendant til enhedsdokumentet (SAD). SAM vil blive taget i anvendelse for indførsels- og udførselsprocedurerne (NCTS). Kommissionen vil træffe passende foranstaltninger for at bistå medlemsstaterne med en harmoniseret iværksættelse af SAM i hele Fællesskabet. EF's edb-systemer i toldsektoren skal efterhånden tilpasses UN/EDIFACT-standarden. Sideløbende hermed vil mulighederne for samhandel baseret på elektronisk datatransmission blive undersøgt og udviklet i samråd med medlemsstaternes administrationer. Kommissionen vil bidrage til standardiseringen af de toldmæssige oplysninger, især via UN/EDIFACT-processen. forscndclscssystcm og det nye fælles - Centrale støttefunktioner Den tekniske infrastruktur er af afgørende betydning for alle disse edb-baserede systemer og projekter. Der er etableret centrale støttefunktioner, såsom "Project Support Office", metodologi, forsikring, fastlæggelse af modeller for data og sikkerhedsforanstaltninger, og de skal også vedligeholdes. 15 Vejledende fordeling af bevillingerne til edb-baserede projekter under Told 2000 TRANSIT QUOTA TARIC EBTI CCN/CSI ORNET/TCO ECICS IPR SCENT(AFIS) SIGL DDS ANDRE SYSTEMER: - Eksisterende systemer - Nye systemer -EDI - Centraliserede støttefunktioner 1998 5,500 0,200 1,300 1,400 2,700 0,200 0,170 0,200 1,400 0,900 0,500 0,130 0,900 0,900 16,400 1999 4,000 0,150 1,000 1,400 4,800 0,200 0,170 0,200 1,000 0,900 1,300 0,430 0,450 1,500 0,900 18,500 2000 3,000 0,150 0,500 1,000 4,200 0,200 0,170 0,200 1,000 1,100 2,300 0,780 2,200 1,500 0,900 19,100 16. ISSN 0254-1459 KOM(97) 433 endelig udg. DOKUMENTER DA 02 01 10 15 Katalognummer : CB-C0-97-437-DA-C ISBN 92-78-23876-7 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg n


title: Propuesta de reglamento (CE) del Consejo por el que se modifica el Reglamento (CEE) n° 1442/88 sobre la concesión, para las campañas vitivinícolas de 1988/89 a 1997/98, de primas por abandono definitivo de superficies vitícolas

eurovoc_concepts:
Germany
Spain
aid per hectare
grubbing premium
viticulture

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 03. 09. 1997 COM(97)423 final 97/0226 (CNS) Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO por el que se modifica el Reglamento (CEE) n° 1442/88 sobre la concesión, para las campañas vitivinícolas de 1988/89 a 1997/98, de primas por abandono deñnitivo de superficies vitícolas (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS El objetivo de la presente propuesta de reglamento es facilitar la aplicación del régimen de primas por abandono definitivo de superficies vitícolas en el conjunto de las regiones vitícolas de Alemania, en particular tras la modificación decidida por el Consejo el 30. 7. 1996. 1. 2. 3. Se ha comprobado que el número de hectáreas atribuido a Alemania (50 ha) es demasiado escaso e impide llevar a cabo una distribución adecuada a las necesidades de las distintas regiones vitícolas. Por consiguiente, a fin de poder alcanzar los objetivos previstos en el Reglamento, y habida cuenta de que ese instrumento de saneamiento del mercado está resultando muy eficaz, se propone incrementar en 950 el número de hectáreas atribuidas a Alemania. Con el fin de no incrementar la superficie total máxima que se había previsto en el Reglamento, se aplicará una disminución de 950 ha a la superficie atribuida a España. I - Propuesta de REGLAMENTO (CE) n° DEL CONSEJO de por el que se modifica el Reglamento (CEE) n° 1442/88 sobre la concesión, para las campañas vitivinícolas de 1988/89 a 1997/98, de primas por abandono definitivo de superficies vitícolas EL CONSEJO DE LA UNION EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y, en particular, su artículo 43, Vista la propuesta de la Comisión, Visto el dictamen del Parlamento Europeo1, Visto el dictamen del Comité Económico y Social2, Considerando que el límite de 25. 000 ha fijado para las dos últimas campañas en la letra a) del párrafo segundo del apartado 1 del artículo 1 del Reglamento (CE) n° 1442/88 del Consejo3, no va a alcanzarse debido a que algunos Estados miembros han renunciado a la aplicación de este régimen ya que otros sólo lo han aplicado de manera muy limitada; Considerando que se ha comprobado que el número de hectáreas atribuido a Alemania (50 ha) es demasiado escaso e impide llevar a cabo una distribución adecuada a las necesidades de las distintas regiones vitícolas; que, por consiguiente, es conveniente incrementar el número de hectáreas para poder alcanzar los objetivos de ese régimen, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO : 1 Dictamen emitido el 2 Dictamen emitido el 3 DO n° L 132 de 28. 5. 1988, p. 3. Reglamento cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) n° 534/97 (DO n° L 83 de 25. 3. 1997, p. 2). Artículo 1 En la letra a) del párrafo segundo del apartado 1 del artículo 1 del Reglamento (CE) n° 1442/88, la cifra "13. 000" correspondiente a España se sustituye por "12. 050" y la cifra "50" correspondiente a Alemania se sustituye por "1. 000". Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el tercer día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Por el Consejo 3 FICHA DE FINANCIACIÓN LINEA PRESUPUESTARIA: 16 CRÉDITOS: 862,8 millones de ECU DENOMINACIÓN: Propuesta de Reglamento del Consejo por el que se modifica el Reglamento (CEE) n° 1442/88 sobre la concesión, para las campañas vitivinícolas de 1988/89 a 1997/98, de primas por abandono definitivo de superficies vitícolas. FUNDAMENTO JURÍDICO: Artículo 43 del Tratado OBJETIVOS: Aumentar el número de hectáreas asignado a Alemania a efectos de la aplicación del régimen de primas por abandono definitivo de superficies vitícolas. 5. REPERCUSIÓN FINANCIERA: 5. 0. GASTOS A CARGO: - del presupuesto de la CE (restituciones/intervenciones) - de los presupuestos nacionales - de otros sectores 5. 1. INGRESOS - Recursos propios de la CE (exacciones reguladoras/derechos de aduana) - en el ámbito nacional 5. 0. 1. 5. 1. 1. PREVISIONES DE GASTOS PREVISIONES DE INGRESOS 5. 2. MÉTODO DE CALCULO: Véase el anexo PERIODO DE 12 MESES Mili, de ECU EJERCICIO EN CURSO (97) Mili, de ECU EJERCICIO SIGUIENTE (98) Mili, de ECU 11,5 7,5 1,5 1999 mill. ECU 2000 mill. ECU 2001 mill. ECU 2002 mill. ECU 6. 0. 6. 1. 6. 2. 6. 3. SE FINANCIA CON CRÉDITOS CONSIGNADOS EN EL CAPITULO CORRESPONDIENTE DEL PRESUPUESTO EN CURSO DE EJECUCIÓN SE FINANCIA MEDIANTE TRANSFERENCIA ENTRE CAPÍTULOS DEL PRESUPUESTO EN CURSO DE EJECUCIÓN SE PRECISA UN PRESUPUESTO SUPLEMENTARIO SE CONSIGNARAN CRÉDITOS EN LOS PRÓXIMOS PRESUPUESTOS SI/NO SI/NO Si/NO SÍ/NO OBSERVACIONES: El gasío quedará compensado por el ahorro derivado del hecho de que algunos Estados miembros hm renunciado a la aplicación del régimen y de que otros sólo lo aplican de manera limitada. ANEXO A LA FICHA DE FINANCIACIÓN 1. 000 ha -50 ha x x 11. 900 ECU/ha 11. 900 ECU/ha 1,019-(TD) 1,019 (TD) 12,1 millones de ECU - 0,6 millones de ECU Diferencia: 11,5 millones de ECU para cada una de las dos campañas de 1996/97 y 1997/98 de los cuales (en millones de ECU): Para la campaña de 1996/97 1997/98 Total 1997 65% = 7,5 Ejercicio 1998 35% = 4 65% = 7,5 7,5 11,5 1999 35% = 4 Total 11,5 11,5 23 ISSN 0257-9545 COM(97) 423 final DOCUMENTOS ES 03 13 08 N° de catálogo : CB-CO-97-447-ES-C ISBN 92-78-23965-8 Ollcina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo