title: Meddelande från kommissionen -Förslag till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 1998

eurovoc_concepts:
EU Member State
employment policy
fight against unemployment
integration into employment

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 01. 10. 1997 KOM(97)497 slutlig Meddelande från kommissionen Förslag till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 1998 1 oktober 1997 Meddelande från kommissionen Förslag till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 1998 I. En ny ambition rådets möte innebär en milstolpe Europeiska för i Amsterdam sysselsättningspolitiken inom unionen. Genom att anta det nya kapitlet om sysselsättningen enades stats- och regeringscheferna om att sysselsättningen skall betraktas som en fråga av gemensamt intresse. I det nya fördraget, som bygger på den pågående procedur som förstärks samordningen av den sysselsättningspolitik som bedrivs nationellt och görs förberedelser för inrättandet av gemensamma riktlinjer, vilket så småningom kan leda till rekommendationer till medlemsstaterna. i Essen, inleddes Till följd av överenskommelsen från Amsterdam om att redan nu börja tillämpa det nya sysselsättningskapitlet lägger kommissionen fram dessa riktlinjer som underlag för diskussionerna vid det extra mötet inom Europeiska rådet den 20- 21 november. På grundval av ordförandeskapets slutsatser från toppmötet om sysselsättningen kommer kommissionen att lägga fram ett slutligt förslag för antagande av rådet. Det är viktigt att inse den grundläggande betydelsen av detta. Genom det nya inleds en process där medlemsstaterna varje år kan se över fördraget nationella arbetsmarknadssituationen sysselsättningspolitik. I det senare fallet behövs givetvis en övergripande helhetssyn som också omfattar en sund makroekonomisk politik, en väl inom all fungerande inre marknad och hänsyn til! sysselsättningsaspekter gemenskapspolitik. riktlinjer anta och sin för Att ta tillvara möjligheterna Efter en period med låg tillväxt är nu villkoren för en varaktig tillväxt i fråga om produktion och sysselsättning uppfyllda. Inflationen ligger på en historiskt låg nivå, de offentliga finanserna är mycket sundare, näringslivets lönsamhet har återhämtat sig kraftigt, exporten stiger starkt och mycket av förtroendet har återvunnits. När makroekonomin hålls stabil och EMU införs, och när den inre marknaden genomförs fullt ut enligt den handlingsplan som antogs av Europeiska rådet i Amsterdam, kommer denna process att förstärkas och fortsätta. Det nuvarande uppsvinget och de förbättrade utsikterna medför dock inte att vi kan slå oss till ro. Om vi skall kunna få ner de nuvarande arbetslöshetsnivåerna måste den starka tillväxten pågå under en längre tid, men det räcker inte för att lösa arbetslöshetsproblemen i Europa. De beror på en bestående oförmåga att skapa tillräckligt många nya jobb, otillräckligt utbildad arbetskraft, oförmåga att anpassa sig till nya strukturer och ojämlikt fördelade möjligheter. Det behövs därför fortsatta reformer på medellång och lång sikt. Erfarenheterna har visat att sådana reformer bäst kan genomföras i tider av tillväxt och ökande efterfrågan. Regeringarna bör därför betrakta de förbättrade förutsättningarna som ett tillfälle till genomgripande reformer av strukturerna inom arbetsmarknadssystemen. A&, I dessa riktlinjer uppmanas inte till utgiftsökningar, utan snarare til! en omfördelning av utgifterna, en reform av bidrags- och skattesystemen och en övergång från passiva understödsåtgärder till aktiva åtgärder där de nuvarande utgifterna ger största möjliga utdelning. Särskilt behöver politiken ändras så att företagens förmåga och vilja till investeringar och utbildning av de enskilda arbetstagarna uppmuntras, så att de kan möta den ständigt ökande efterfrågan på nya färdigheter och mångsidighet inför de allt större tekniska förändringarna. Riktlinjerna syftar därför till att säkra att den ekonomiska återhämtningen åtföljs både av ett stort antal nya arbetstillfällen och en stabil makroekonomisk miljö, och att dessa gynnsamma förhållanden blir varaktiga. Enligt kommissionens uppfattning måste medlemsstaterna rikta in sina sysselsättningsinsatser enligt fyra huvudlinjer om målsättningen skall kunna uppnås: • Entreprenörskap • Anställningsbarhet • Anpassningsförmåga • Jämställdhet Insatserna måste ingå i en samlad politik och förenas i en övergripande strategi. Genom en samlad hållning skapas de bästa förutsättningarna för den flexibilitet som är nödvändig föränderliga villkoren på arbetsmarknaden och trygghet som stabila arbetstillfällen ger arbetstagarna. för anpassning för den till de Verkliga framsteg på europeisk nivå kan bara göras om medlemsstaterna utarbetar detaljerade handlingsplaner som avspeglar deras egna villkor inom ramen för målsättningar och men som utformas och genomförs riktlinjer på gemenskapsnivå. Det skall vara en interaktiv process där både medlemsstaterna och unionen deltar. Handlingsplanerna skall uppdateras och granskas årligen. Den största utmaningen lång sikt måste EU:s mål vara att gradvis uppnå en lika hög På sysselsättningsnivå som sina viktigaste handelspartners, det vill säga över 70 %. Medlemsstaterna måste därför på medellång sikt göra långtgående åtaganden på sysselsättningsområdet och utnyttja de möjligheter som skapas genom tillväxt och makroekonomisk stabilitet. Med tanke på de nuvarande gynnsamma utsikterna för den ekonomiska tillväxten bör medlemsstaternas samlade insatser, med stöd av EU där det är lämpligt, kunna höja den nuvarande sysselsättningsgraden på 60,4 % till 65 % inom fem år och därmed minska arbetslösheten till 7 %. Det skulle innebära minst 12 miljoner nya arbetstillfällen. I den här texten har kommissionen inriktat sig på sådana insatser där medlemsstaternas erfarenheter och goda exempel kan förväntas ge reella effekter och arbetsmarknadssituationen är självfallet inte är densamma från land till land, men i riktlinjerna fastställs några långtgående mål i syfte att väcka aktörernas uppmärksamhet på alla nivåer. Sysselsättnings- mervärde. verkligt och ett II. Att skapa ett gynnsamt klimat för entreprenörskap fullt ut. På så sätt skapas nya arbetstillfällen. En Att stimulera entreprenörskap innebär att skapa ett klimat där företagen kan blomstra och där de enskilda uppmuntras att utnyttja sin kreativitet och sina nya idéer tredjedel av arbetstillfällena inom den privata sektorn finns inom mikroföretag med mindre än 10 anställda, och ytterligare en tredjedel finns i företag med mindre än 250 anställda. De flesta nya arbetstillfällen tillkommer i sådana företag. Om EU ska kunna möta utmaningen på sysselsättningsfronten måste vi skapa flera jobb genom att stimulera tillväxten hos dessa företag, särskilt inom tjänstesektorn. Då behövs det en ny företagskultur. Förutsättningarna finns redan. EU lider ingen brist på nytänkande eller begåvade personer, och vi är fullt kapabla att mäta oss med resten av världen. Men EU har ännu inte utnyttjat sina möjligheter. Medlemsstaterna måste snabbt och samlat verka i arbetstillfällen. Det har klart visats att en politik som intar en samlad hållning till företagande har mest framgång. företagskultur där möjligheterna omsätts för en gynnsammare Behovet av entreprenörskap och jobbskapande sträcker sig dock längre än så. Erfarenheterna har visat att det finns betydande möjligheter till jobbskapande på lokal nivå och inom den sociala ekonomin. Dessa nya källor till sysselsättning måste utforskas grundligare, särskilt i fråga om tjänster till personer och till lokala enheter syfte. Lokala inom verksamheter utan vinstdrivande sysselsättningsinitiativ och territoriella pakter där alla inblandade på lokal, regional och nationell nivå deltar i ett brett samarbete har visat sig särskilt effektivt. Lärdomarna från dessa framgångsrika experiment behöver spridas som ett led i en omfattande satsning för lokal utveckling över hela Europa. samt Dessutom måste EU utnyttja ny teknik och innovation för att skapa och utveckla företag och för att främja produktions- och konsumtionsmönster som gynnar en hållbar miljö. Medlemsstaterna bör utveckla strategier för att främja tillgången till informationssamhället på alla nivåer och därigenom stimulera användningen av ny teknik och jobbskapande inom nya och expansiva sektorer. Medlemsstaterna måste också satsa mer på forskning och utveckling och därigenom öka satsningarna uttryckt från gemenskapsgenomsnittets nuvarande 1,9 % till 2,5 % för att komma i nivå med konkurrenterna på världsmarknaden. Samtidigt bör en jämnare fördelning av innovation och forskning uppmuntras genom utökat samarbete mellan stora, mellanstora och små företag. i procent av BNP För att främja en ny kultur för entreprenörskap i EU måste dessutom följande insatser till: Att göra det enklare att starta och driva företag genom klara, fasta och förutsägbara förenkla de regler. Medlemsstaterna bör se över och administrativa bördor som läggs på små och medelstora företag, och därvid beakta de nya förslag som kommer att utvecklas av arbetsgruppen för förenkling av företagsmiljön (Business Environment Simplification Task Force). •* Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att rejält minska de generella kostnader som det medför för företagen att anställa ytterligare personal. "^ Hindren för personer att övergå från anställning till egenföretagande och vidare till mikroföretagande bör avlägsnas, särskilt sådana hinder som finns inom de sociala trygghetssystemen, och befintliga bestämmelser måste ses över så att övergången till egenföretagande underlättas. Att utveckla marknaderna för riskkapital och därigenom mobilisera EU:s välstånd bakom företagare och innovatörer. Medlemsstaterna bör undersöka de små och medelstora företagens specifika behov i fråga om finansiering, huvudsakligen i form av eget kapital och garantikapital, och bygga vidare på ElB-initiativ på detta område. -* En alleuropeisk sekundär kapitalmarknad bör inrättas till år 2000. Att göra skattesystemen mer sysselsättningsvänliga: Medlemsstaterna måste uppmuntra företagen till att skapa nya jobb genom att utnyttja de nuvarande gynnsamma makroekonomiska förhållandena till att bryta den genomsnittliga långsiktiga utvecklingen mot allt högre skatter och avgifter på arbete (som har ökat från 35 % 1980 till över 42 % 1995). Varje medlemsstat bör •* fastställa mål för att minska skattetrycket på arbete, med bibehållen budgetneutralitet, i syfte att nå betydande framsteg till år 2000. Kommissionen kommer att stödja medlemsstaterna i deras strävanden att uppmuntra entreprenörskap i utbildnings- och fortbildningssystemen, att avgöra var hindren för närvarande finns, samt sprida information om god praxis och nya initiativ. Den kommer också att sätta igång initiativet Entreprenörskap i Europa för att driva processen framåt. III. Att skapa en bättre grund för anställningsbarhet EU:s arbetskraft rymmer stora möjligheter till ekonomisk tillväxt och välstånd. Omkring 18 miljoner är arbetslösa, och ytterligare 8-9 miljoner människor skulle vilja arbeta om de kunde se några möjligheter att hitta ett jobb. För att möjligheterna skall kunna omsättas i verkligheten måste vi utveckla en bättre grund för anställningsbarhet. Människors förmåga att få en anställning har inte bara att göra med hur passande deras kompetens är utan också vilken uppmuntran de får och vilka möjligheter de ges att söka anställning. Unionens arbetskraft blir allt äldre samtidigt som den tekniska utvecklingen går allt snabbare. EU ställs inför en ökande kunskapsklyfta. Företagen söker nya och passande färdigheter, men de flesta arbetslösa är outbildade eller har föråldrade kunskaper. Dessutom lämnar många unga människor skolan tidigt, eller utan särskilda kvalifikationer, samtidigt som stora grupper arbetstagare har mycket begränsad tillgång till vuxenutbildning eller yrkesutbildning, särskilt de med låg utbildningsnivå eller atypiska anställningsvillkor. Mindre än 10 % av de arbetslösa erbjuds utbildning. Det räcker dock inte med utbildning. Det finns ett uppenbart behov av att göra bidrags- och skattesystemen mer sysselsättningsvänliga genom aktiva åtgärder som stimulerar sysselsättningen och uppmuntrar människor i arbetsför ålder att tillägna sig nya färdigheter och hålla sina kunskaper aktuella. Medlemsstaterna lägger ut omkring 200 000 miljoner ecu på sin arbetsmarknadspolitik, men bara en tredjedel av beloppet går till aktiva åtgärder. Alla transfereringar på det sociala området bör ses över för att se om pengarna skulle kunna användas effektivare till att främja rehabilitering, ny integrering på arbetsmarknaden, utbildning eller arbetslivserfarenhet. Arbetsförmedlingarna i de olika medlemsstaterna måste reformeras och deras kapacitet att hjälpa de arbetssökande öka enligt bästa praxis, särskilt genom ny informations- och kommunikationsteknik. Arbetsförmedlingarnas roll gentemot arbetsgivarna bör också förstärkas och deras närvaro på arbetsmarknaden breddas så att de fullt ut kan utföra båda sina uppgifter: Att förse arbetsgivarna med välutbildad arbetskraft och erbjuda de arbetssökande arbetstillfällen. Passivt arbetslöshetsunderstöd skall ses som en sista utväg. • Att bemöta långtidsarbetslöshet ojçh arbetslöshet bland unga: Medlemsstaterna bör anta förebyggande strategier som skall inriktas på anställningsbarhet och bygga på tidig identifiering av individuella behov och tidiga insatser. De skall också säkra att "^ varje arbetslös vuxen erbjuds en ny start i form av ett arbete, utbildning, omskolning, arbetsplatspraktik eller andra åtgärder i syfte att öka anställningsbarheten - under det första året av arbetslöshet. •^ varje arbetslös ung person ges en sådan möjlighet till ny start inom sex månader. Den sammanlagda verkan av förebyggande åtgärder och insatser för återintegrering och arbetslösheten bland unga med hälften inom fem år. Det kommer också att förbättra situationen bland de funktionshindrade, som till stor del drabbas av långtidsarbetslöshet. långtidsarbetslösheten förväntas minska kan Att underlätta övergången från skola till arbete: Utsikterna till arbete är dåliga för de 10 % unga som faller ur utbildningssystemet tidigt och för de 45 % som inte avslutar en utbildning på gymnasienivå, -> Medlemsstaterna måste eftersträva att inom en femårsperiod minska antalet unga som lämnar skolan i förtid med hälften, och stegvis minska andelen unga som inte avslutar en gymnasieutbildning. -> Lärlingsverksamhet är ett särskilt effektivt sätt att ge unga människor lämpliga färdigheter, och medlemsstaterna bör där så är nödvändigt väsentligt utöka deltagandet i lärlingsutbildning med de längst komna medlemsstaterna som förebild, och anpassa sina system därefter. från passiva till aktiva åtgärder: Bidrags- och Att övergå utbildningssystemen bör ses över och anpassas så att de aktivt uppmuntrar till anställningsbarhet och klart stimulerar de arbetslösa att söka och ta tillfällen till arbete eller utbildning. Varje medlemsstat bör •* sätta upp mål för hur många personer som skall föras över från passivt arbetslöshetsunderstöd till aktiva åtgärder som syftar till anställningsbarhet, -> sträva efter att öka antalet arbetslösa som erbjuds utbildning från det nuvarande EU-genomsnittet på 10 % till genomsnittsnivån för de tre medlemsstater som har nått längst, dvs över 25 %, inom 5 år. -* överväga hur en minskning av kostnaderna för okvalificerad arbetskraft, genom åtgärder i syfte att minska de indirekta arbetskraftskostnaderna, bättre kan kopplas till åtgärder som syftar till att höja kompetensnivåerna. Att utveckla partnerskap: Såväl företagen som arbetsmarknadens parter bör genom att bidra med praktik- och utbildningsplatser delta i strävan efter att utveckla EU:s framtida välstånd. Arbetsmarknadens parter uppmanas att -> så snart som möjligt sluta ramavtal om att göra arbetsplatser runt om i EU öppna för utbildning, praktik och andra former för att öka anställningsbarheten, samt komma överens om villkoren för detta. -* fortsätta med den imponerande löneåterhållsamhet de har visat under de senaste fem åren, vilket i hög grad har bidragit till förbättrade ekonomiska utsikter och bättre förutsättningar att skapa nya jobb. Vad gäller strukturfonderna används redan en betydande del av investeringarna till att stödja medlemsstaternas strävanden efter att främja högre kompetens, att göra arbetsmarknadspolitiken mer aktiv genom åtgärder för att förebygga långtidsarbetslöshet, och att främja entreprenörskap och anpassningsförmåga. Under nästa programplaneringspériod bör medlemsstaterna försöka öka den andel av strukturfondsmedlen som används för kompetensutveckling. På kort sikt bör medlemsstaterna vid halvtidsöversynen förstärka sysselsättningsaspekten i sina strukturfondsprogram. till politik och åtgärder Kommissionen kommer att stödja medlemsstaterna i utvecklingen av deras arbetsförmedlingar genom att organisera utbyte av kunskaper och erfarenheter samt utveckla riktmärken för hur deras effektivitet kan förbättras. Det är ytterst viktigt att de kvarvarande hindren för arbetskraftens fria rörlighet avlägsnas och att informationsflödet om arbetstillfällen och andra faktorer som stimulerar till fram ett rörlighet åtgärdspaket i det syftet. förbättras. Kommissionen avser att inom kort lägga IV. Att förstärka och uppmuntra anpassningsförmågan I EU liksom på andra ställen genomgår företagen en period av grundläggande omstruktureringar till följd av ny teknik och nya marknadsvillkor. Det tar sig uttryck i sammanslagningar och uppköp, nya produkter och tjänster och ökad konkurrens. Allt detta påverkar de enskilda företagen och leder till nya arbetsmodeller. En ny ekonomi växer fram ur denna process, med mer tekniskt avancerade företag och med en växande tjänstesektor, ofta i form av nya småföretag. Anpassningsförmågan är avgörande för företagens överlevnad, liksom deras förmåga att ta nya tillfällen i akt. Det är också avgörande för sysselsättningen och anställningstryggheten. Arbetstagarna upplever dock ofta att de inte blivit tillräckligt informerade eller fått komma till tals, och de ser ofta små möjligheter till ett inkomst efter omstruktureringar och neddragningar. Därför bör medlemsstaterna utse företagens och de anställdas anpassningsförmåga till en huvudmålsättning i sysselsättningspolitiken. I detta avseende spelar arbetsmarknadens parter en nyckelroll. jobb och en skälig tryggt Att modernisera arbetsorganisationen: För att främja moderniseringen av arbetsorganisation och arbetsmodeller bör arbetsmarknadens parter -^ förhandla på lämpliga nivåer, särskilt inom ekonomiska sektorer som genomgår omfattande strukturförändringar, om avtal för arbetsorganisation och flexibla arbetsvillkor, där så är lämpligt inräknat arbetstidsförkortningar, i syfte att öka företagens produktivitet och konkurrensförmåga, och nå nödvändig balans mellan flexibilitet och trygghet. medlemsstaterna H> inrätta ramar för mer anpassningsbara anställningsavtal, med hänsyn till att anställningsformerna blir alltmer mångskiftande. Personer med atypiska arbeten skall ges bättre trygghet och arbetsvillkor, och de som väljer arbetstidsförkortningar skall inte bestraffas i fråga om karriärutveckling eller socialt skydd. Att stödja företagens anpassningsförmåga: För att kompetensen inom företagen fortlöpande skall förbättras bör medlemsstaterna •* avskaffa hinder, skattemässiga eller andra, för investeringar i kompetens, och erbjuda skatteförmåner för intern fortbildning. Åtgärder för att stimulera arbetstagarna till kompetensutveckling skall också uppmuntras. -> inrikta sin politik för statligt stöd på att utbilda arbetskraften, skapa varaktiga arbetstillfällen och en effektiv arbetsmarknad, med fortsatt iakttagande av gemenskapens bestämmelser om statligt stöd. Kommissionen kommer att stöja processen genom att förstärka sin politik i fråga om ny arbetsorganisation och om information och samråd med arbetstagarna när det gäller beslut som påverkar dem. Den kommer också att utveckla klara riktlinjer för stöd till yrkesutbildning. V. Att förstärka jämställdhetspolitiken Det finns starka ekonomiska och sociala skäl att öka strävandena efter jämställdhet på arbetsmarknaden. Även om kvinnornas situation på arbetsmarknaden har förbättrats de senaste årtiondena, är arbetslösheten fortfarande högre bland kvinnor än bland män (12,6 % jämfört med 9,7 %) och deras förvärvsfrekvens är lägre (50,2 % mot 70,4 %). På arbetsmarknaden är inom vissa sektorer och yrken men kvinnorna överrepresenterade underrepresenterade inom andra. Denna stelhet på arbetsmarknaden är ett hinder för EU:s förmåga till tillväxt och jobbskapande, och den måste åtgärdas. Såsom har visats i kommissionens demografirapporter, ökar den arbetsföra åldersgruppen inte lika snabbt nu som under den senaste tjugoårsperioden, och under de kommade tio åren kommer den att minska. På lång sikt är det alltså nödvändigt med tillväxt inom sysselsättningen om vi ska kunna behålla vår levnadsstandard, och den europeiska samhällsmodellen är beroende av att kvinnornas förvärvsfrekvens ökar. Att överbrygga könsklyftorna: Medlemsstaterna bör omsätta sina jämställdhetsåtaganden i praktiken genom att öka kvinnornas andel på arbetsmarknaden och undanröja könssegregering, och •^ göra konkreta ansträngningar att minska skillnaderna i arbetslöshetsnivåer mellan kvinnor och män genom att aktivt stödja att kvinnor i högre grad deltar på arbetsmarknaden. i fråga om tjänstledighet, Att förena arbetsliv och familjeliv: Politik föräldraledighet och deltidsarbete är av särskild betydelse för kvinnor. Införlivandet av de olika direktiven och avtalen mellan arbetsmarknadens parter på dessa områden måste påskyndas och övervakas. Kvinnornas inträde och deltagande på arbetsmarknaden måste stödjas genom lämpliga åtgärdssystem för god omsorg för barn och andra grupper som är i behov av det. Medlemsstaterna bör -> sträva efter att förbättra sina omsorgssystem, och därvid rikta in sig på den nivå som de längst komna medlemsstaterna uppnått. Att underlätta återgången till arbetsmarknaden: Särskild uppmärksamhet bör ägnas kvinnor som avser att komma tillbaka till arbetsmarknaden efter en frånvaro. De kan ställas inför problem eftersom deras färdigheter blivit föråldrade och de kan ha svårt att få tillträde till utbildning om de inte varit registrerade som arbetssökande. Dessutom kan skatte- och bidragssystemen få till effekt att den ekonomiska motivationen att söka arbete minskar. Medlemsstaterna bör ägna sig åt att lösa dessa och andra näraliggande problem. Framför allt bör medlemsstaterna när de utvecklar, genomför och rapporterar om dessa riktlinjer ta hänsyn till kvinnornas särskilda förhållanden. Särskilda strategier för att främja kvinnors entreprenörskap bör utvecklas, och deras anställningsbarhet och anpassningsförmåga ökas. VI. Att genomföra riktlinjerna Från 1998 och framåt skall medlemsstaterna rapportera om genomförandet av dessa riktlinjer. De skall lyfta fram sina goda exempel och deras påverkan på sysselsättningen så att kommissionen och rådet kan granska dem. Kommissionen avser att lägga fram ett förslag om en databas med jämförbara uppgifter i medlemsstaterna, och om överenskomna indikatorer, för övervakning av hur riktlinjerna genomförs. När kommissionen förbereder riktlinjerna för 1999, kommer den att granska på vilket sätt var och en av medlemsstaterna har tagit riktlinjerna i beaktande vid genomförandet av sin sysselsättningspolitik. Den kommer att lägga fram sin utvärdering under hösten 1998 för att den skall antas av Europeiska rådet i slutet av 1998. ISSN 1024-4506 KOM(97) 497 slutlig DOKUMENT SV 04 05 Katalognummer : CB-CO-97-514-SV-C ISBN 92-78-25655-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3000/97 van Roberta ANGELILLI aan de Commissie. Aanleg van de elektriciteitsleiding voor de hoge- snelheidsspoorlijn Rome-Napels

eurovoc_concepts:
Italy
electrical energy
energy transport
environmental impact
high-speed transport
rail transport

formats: html pdf print

text: C 102/160 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 3. 4. 98 (98/C 102/239) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2994/97 van Anne Poisson (UPE) aan de Commissie (16 september 1997) Betreft: De teelt van durumtarwe in de Europese Unie en met name in de regio (cid:132)Ile de France(cid:148) In de Europese Unie als geheel is de situatie in deze sector bijzonder zorgwekkend. De cijfers zijn alarmerend want tussen 1992 en 1993 is de productie in Europa met meer dan 17% en in Frankrijk met bijna 60% gedaald. In plaats van te exporteren moet de Unie nu importeren. Wat denkt de Commissie in verband met de zorgen van de producenten van griesmeel en de hegemonie van het Noord-Amerikaanse continent te ondernemen om de teelt van durumtarwe in de Europese Unie weer op gang te brengen, met name in (cid:132)Ile de France(cid:148), een streek die van oudsher durumtarwe van uitstekende kwaliteit voortbrengt? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (6 oktober 1997) Voor de communautaire productie van durumtarwe worden compensatiebedragen betaald krachtens Verorde- ning (EEG) nr. 1765/92 tot instelling van een steunregeling voor producenten van bepaalde akkerbouwgewas- sen (1). Voor de productie van durumtarwe in traditionele productiegebieden wordt bovenop het compensatiebedrag een aanvullend bedrag van 358,6 ecu per hectare betaald. De traditionele productiegebieden maken 90 % uit van het communautaire areaal. Voorts wordt, voor ten hoogste 50 000 hectare, specifieke steun ten bedrage van 138,9 ecu per hectare toegekend voor de productie in bepaalde Franse departementen, waaronder Essonne, Seine-et-Marne en Yvelines in de regio Ile-de-France. Het geheel van deze steunmaatregelen is vergelijkbaar met de productiesteunmaatregelen die vo·o·r de hervorming van het gemeenschappelijk landbouwbeleid in 1992 van toepassing waren, en garandeert de voorziening van de Europese industrie onder normale weersomstandigheden. Overigens heeft de Commissie in (cid:132)Agenda 2000(cid:148) (2) haar voornemen bekend gemaakt om de steunregelingen voor de productie van durumtarwe niet te wijzigen. De Commissie is van mening dat de huidige marktsituatie, die door zeer hoge prijzen wordt gekenmerkt, het resultaat is van uitzonderlijke weersomstandigheden die negatieve gevolgen hebben voor de kwantiteit en de kwaliteit van de productie in Europa en voor de kwantiteit van de productie in andere gebieden zoals Noord-Afrika. (1) PB L 181 van 1. 7. 1992. (2) COM(97) 2000 def. (98/C 102/240) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3000/97 van Roberta Angelilli (NI) aan de Commissie (1 oktober 1997) Betreft: Aanleg van de elektriciteitsleiding voor de hoge-snelheidsspoorlijn Rome-Napels Op 14 februari 1997 heeft de gemeente San Cesareo (in de provincie Rome) de plannen ontvangen voor een variant op het trace· van de elektriciteitsleiding voor de hoge-snelheidsspoorlijn Rome-Napels. Het gemeentebestuur van San Cesareo heeft een negatief advies uitgebracht over de aanleg van dit trace·, omdat dit door een gebied zou lopen dat al plaats moet bieden aan allerlei openbare werken. Volgens de ingediende plannen zou de elektriciteitsleiding langs twee gebieden lopen die onder wet nr. 413/85 vallen: het kanaal in de buurtschap (cid:132)Vetrice(cid:148) en het gemeentelijk bos (cid:132)Macchiarella(cid:148) dat bestemd is een openbaar park te worden


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3016/97 του Amedeo AMADEO προς την Επ τροπή. Ενδεικτικό πυρηνικό πρόγραμμα για την Ευρωπαiκή Ένωση - PINC

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
Commonwealth of Independent States
EU Member State
EU programme
European Commission
European Parliament
nuclear industry
nuclear policy
nuclear safety
project evaluation

text: 16. 4. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 117/127 Koinh· apa· nthsh thw kaw Wulf-Mathies ej ono·matow thw Epitroph· w stiw grapte·w ervth· seiw E-3013/97 kai E-3033/97 (24 Oktvbri·oy 1997) Me apo·fash thw 8hw Mai(cid:143)oy 1996, h Epitroph· apofa·sise thn katanomh· tvn xrhmatodotikv· n po·rvn tvn koinotikv· n prvtoboyliv· n. H endeiktikh· katanomh· sto plai·sio thw prvtoboyli·aw URBAN sthn Itali·a ane·rxetai, gia thn peri·odo 1997-1999, se 11,81 ekat. Ecu gia to sto·xo 1 kai 6,40 ekat. Ecu ekto·w sto·xoy 1 (time·w 1995). Me thn anakoi·nvsh· thw prow ta kra·th me·lh (1) kai, kyri·vw, me to shmei·o 20 thw anakoi·nvshw, h Epitroph· ka·lese ta kra·th me·lh na ypoba·loyn epixeirhsiaka· progra·mmata sto plai·sio thw prvtoboyli·aw URBAN. H Epitroph· den proble·pei kami·a a·llh gevgrafikh· katanomh· sto esvteriko· tvn kratv· n melv· n, ekto·w apo· e·nan katamerismo· metajy· perioxv· n toy sto·xoy 1 kai ekto·w sto·xoy 1. Oi arxe·w thw Itali·aw paroysi·asan pro·tash sxetika· me ta progra·mmata poy aforoy·n tiw po·leiw Terge·sth, Le·tse kai Katanza·ro. (1) EE C 200 thw 10. 7. 1996. (98/C 117/164) GRAPTH ERVTHSH E-3014/97 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (1 Oktvbri·oy 1997) Ue·ma: Progra·mmata ETPA Stiw 30 Noembri·oy 1995 h Epitroph· dhmosi·eyse prokh·ryjh diagvnismoy· gia thn ypobolh· pro·typvn astikv· n programma·tvn, sto plai·sio tvn me·trvn kainotomi·aw ba·sei toy a·ruroy 10 toy ETPA. Ervta·tai h Eyrvpai¤kh· Epitroph· po·sa sxe·dia ypeblh·uhsan apo· pleyra·w Itali·aw. Apa· nthsh thw kaw Wulf-Mathies ej ono·matow thw Epitroph· w (23 Oktvbri·oy 1997) H Epitroph·, sto plai·sio thw pro·sklhshw ypobolh·w prosforv· n (1) ba·sei toy a· ruroy 10 toy kanonismoy· toy Eyrvpai¤koy· Tamei·oy Perifereiakh·w Ana·ptyjhw (2), e·labe 503 prota·seiw, ek tvn opoi·vn oi 119 katate·uhkan apo· thn Itali·a. Ejaiti·aw ayth·w thw e·krhjhw endiafe·rontow, h telikh· epilogh· e·gine ba·sei aysthrh·w ajiolo·ghshw. H Epitroph·, lamba·nontaw ypo·ch kauorisme·na krith·ria, epe·leje 4 progra·mmata apo· 26 synolika·, gia tiw po·leiw toy Mpri·ntizi, toy Mila·noy, thw Na·polhw kai toy Toyri·noy. (1) EE C 319 thw 30. 11. 1995 (2) EE L 193 thw 31. 07. 1993 (98/C 117/165) GRAPTH ERVTHSH E-3016/97 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (1 Oktvbri·oy 1997) Ue·ma: Endeiktiko· pyrhniko· pro·gramma gia thn Eyrvpa(cid:14)¤kh· (cid:201)nvsh › PINC Sxetika· me thn «Anakoi·nvsh thw Epitroph·w» Oi pyrhnike·w biomhxani·ew thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw › Endeiktiko· pyrhniko· pro·gramma sy·mfvna me to a·ruro 40 thw Synuh·khw Euratom (PINC) (e·ggr. COM(96) 0339) (e·ggr. CES 470/97). (cid:211)son afora· toyw endexo·menoyw kindy·noyw poy synde·ontai me tiw pyrhnike·w egkatasta·seiw tvn xvrv· n thw Kentrikh·w kai Anatolikh·w Eyrv· phw kai thw KAK, den pre·pei na ypa·rxoyn amfiboli·ew sxetika· me tiw ejairetika· dysmenei·w epiptv· seiw epi· thw koinh·w gnv· mhw poy ua ei·xe e·na dey·tero pyrhniko· epeiso·dio eyrei·aw kli·makow. Ta progra·mmata PHARE kai TACIS apedei·xuhsan poly·tima, sh·mera o·mvw gi·nontai, oloe·na kai perisso·tero, antikei·meno kritikh·w. Sto baumo· poy ta progra·mmata ayta· aforoy·n thn pyrhnikh· asfa·leia, zhtei·tai apo thn Epitroph· na ta epanejeta·sei epeigo·ntvw kai na dhmosiey·sei, sth syne·xeia, to apote·lesma thw epaneje·tashw ayth·w


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3043/97 van Amedeo AMADEO aan de Commissie. Witboek spoorwegen

eurovoc_concepts:
EC Directive
EU law - national law
common transport policy
modernisation aid
national implementing measure
rail transport

text: 16. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 117/135 › de goedkeuring van een wijziging van de besloten aanbestedingen voor de gunning van dienstverlenings- contracten voor PHARE (en TACIS): de regelgeving voor de aanbestedingen wordt verbeterd, waarbij met name een betere informatie aan de inschrijvers, met nauwkeurige opgave van de samenstelling van de beoordelingscomite·s en bevordering van een grotere spreiding over de contractanten; › de nieuwe door de Commissie in maart 1997 uitgewerkte Phare-richtsnoeren, waarin een betere integratie van de structuren voor de tenuitvoerlegging van het programma in de (cid:132)normale(cid:148) structuren van de partnerlanden wordt nagestreefd, alsmede een versterkte decentralisering en deconcentratie naar de landen en de delegaties van de Commissie, waarvan ook het personeelsbestand zou worden verhoogd, en de mobilisering van nieuwe deskundigheid naast de adviesbureaus zoals banden tussen instellingen en administraties; › de bijwerking van het handboek van het stelsel voor gedecentraliseerde tenuitvoerlegging en de invoering daarvan, beoogd voor eind 1997, met in e·e·n enkel document de nieuwe bepalingen met betrekking tot de doorzichtigheid van de contracten, en met eveneens nauwkeurige opgave van de modaliteiten voor (afnemende) steun aan de werkingskosten van de programmabeheerseenheden waarbij wordt voorzien in een model van overdracht van kennis op het gebied van programmabeheer, bedoeld om de afhankelijkheid van technische bijstand ter zake daadwerkelijk te verlagen. De Commissie verwacht dat dit pakket maatregelen tot verbetering leidt van de voornaamste vastgestelde zwakke punten in de gedeelten van het verslag van de Rekenkamer waarnaar het Geachte parlementslid verwijst. (1) PB L 356 van 31. 12. 1977. (98/C 117/182) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3043/97 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (1 oktober 1997) Betreft: Witboek spoorwegen Advies van het Economisch en Sociaal Comite· over het Witboek (cid:132)Strategie om de communautaire spoorlijnen een nieuw elan te geven(cid:148) (COM(96)0421 def. ) (1). Het wordt onvermijdelijk geacht dat er wordt gesneden in dor hout waar het gaat om richtlijnen en verordeningen en dat duidelijk wordt nagegaan of de richtlijnen zijn omgezet in de nationale wetgevingen. Pas dan is het mogelijk om te beoordelen in hoeverre de maatregelen zijn uitgevoerd en wat de resultaten zijn van de in de sector spoorwegen gehanteerde instrumenten, zodat de afzonderlijke staten wederzijds lessen kunnen trekken uit de ervaringen die zijn opgedaan en zich kunnen richten op toekomstige toepassingsgebieden. De vraag luidt in het bijzonder om na te gaan in hoeverre de uitvoering in de afzonderlijke lidstaten ertoe neigt te convergeren dan wel te divergeren. (1) PB C 206 van 7. 7. 1997, blz. 23. Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (3 november 1997) Het voornaamste wetgevingsdocument van de Gemeenschap inzake de ontwikkeling van de spoorwegen is Richtlijn 91/440/EEG betreffende de ontwikkeling van de spoorwegen in de Gemeenschap (1) die de afgelopen jaren een zeer grote impact heeft gehad op de reorganisatie van de spoorwegen en de grondslag vormt voor de in het Witboek van 1996 ontvouwde strategie van de Commissie om de spoorwegen een nieuw elan te geven. De Commissie is het evenwel volstrekt eens met het standpunt dat het belangrijk is om na te gaan hoe de richtlijn in elke lidstaat exact ten uitvoer is gelegd en wat daarvan de resultaten zijn. Zij heeft daarom een brede studie gelanceerd over de tenuitvoerlegging en resultaten van de richtlijn en is voornemens om daarover het komende voorjaar bij de Raad en het Parlement een rapport in te dienen. Wat de omzetting van de richtlijn in nationale wetgeving betreft, heeft de Commissie geconstateerd dat drie lidstaten het artikel over de toegangsrechten nog niet ten uitvoer hebben gelegd; zij heeft dan ook tegen hen de procedure van artikel 169 van het EG-Verdrag ingeleid. (1) PB L 237 van 24. 8. 1991


title: Amsterdamin sopimus.

eurovoc_concepts:
European integration
Treaty on European Union


title: QUESTION ECRITE no 3021/97 de Amedeo AMADEO à la Commission. Améliorer la production et la commercialisation du miel

eurovoc_concepts:
EU aid
EU control
animal disease
apiculture
honey
import
marketing
production improvement
technical cooperation
third country

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3006/97 van Roberta ANGELILLI aan de Commissie. De aanwezigheid van gevaarlijk afval in een loods die het chemisch bedrijf Zucchet in Rome heeft achtergelaten

eurovoc_concepts:
Latium
cessation of trading
chemical industry
dangerous substance
environmental protection
industrial waste
public health
waste disposal
waste management
waste recycling

text: 30. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 134/55 (98/C 134/67) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3006/97 van Roberta Angelilli (NI) aan de Commissie (1 oktober 1997) Betreft: De aanwezigheid van gevaarlijk afval in een loods die het chemisch bedrijf Zucchet in Rome heeft achtergelaten Op 9 december 1996 heeft de gemeente Rome in opdracht van de burgemeester besloten om over te gaan tot het opruimen van allerlei afval dat nog aanwezig was in de opslagloods en het laboratorium van het Italiaanse chemisch bedrijf Zucchet. Deze loods is niet meer in gebruik en gelegen aan de Via Pian Due Torri in de wijk Magliana in Rome. Op die plaats, aan de oevers van de rivier de Tiber, vlakbij sportvelden en een paar woningen, was de aanwezigheid geconstateerd van honderden metalen vaten, containers en zakken die niet-ge(cid:14)¤ndentificeerde stoffen bevatten. Ondanks deze uitdrukkelijke opdracht heeft niemand zich om de uitvoering ervan bekommerd. Het afval bevindt zich nog steeds ter plaatse ondanks verontrustende rapporten van de plaatselijke gezondheidsdienst Rm D, waarin gewezen wordt op de noodzaak om vast te stellen welke afvalstoffen zich hier bevinden. Daarom luidt de vraag aan de Commissie: 1. of deze zaak geen schending inhoudt van richtlijn 96/61/EG (1) over de ge(cid:14)¤ntegreerde preventie van verontreiniging, inzonderheid van artikel 3, punt f), dat bepaalt dat de lidstaten de nodige maatregelen moeten nemen opdat elke vestiging zo wordt beheerd dat elk gevaar van verontreiniging is uitgesloten wanneer de bedrijfsvoering wordt gestaakt en opdat de plek hierna weer schoon wordt opgeleverd; 2. of in dit geval richtlijn 91/689/EEG (2) over het beheer van gevaarlijke afvalstoffen niet is geschonden; 3. of, wanneer wordt geconstateerd dat de communautaire regels op milieugebied inderdaad zijn geschonden, de Commissie stappen denkt te nemen bij de Italiaanse autoriteiten om naleving van deze wet af te dwingen. (1) PB L 257 van 10. 10. 1996, blz. 26. (2) PB L 377 van 31. 12. 1991, blz. 20. Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (11 november 1997) Het geachte Parlementslid geeft aan dat, ondanks een uitdrukkelijke opdracht van 9 december 1996, het afval van het chemisch bedrijf Zucchet nog steeds opgeslagen is in vaten en zakken die niet-ge(cid:14)¤dentificeerde stoffen bevatten. In Richtlijn 75/442/EEG van de Raad van 15 juli 1975 betreffende afvalstoffen, laatstelijk gewijzigd bij Richtlijn 91/156/EEG (1), wordt het onbeheerd achterlaten of het ongecontroleerd lozen of verwijderen van afvalstoffen verboden. Bovendien moeten de lidstaten er uit hoofde van deze richtlijn voor zorgen dat de nuttige toepassing of de verwijdering van de afvalstoffen plaatsvindt zonder gevaar voor de gezondheid van de mens en zonder dat proce·de·s of methoden worden aangewend die nadelige gevolgen voor het milieu kunnen hebben. Ingevolge Richtlijn 91/689/EEG van de Raad van 12 december 1991 betreffende gevaarlijke afvalstoffen (2) moeten de lidstaten erop toezien dat op elke plaats waar gevaarlijke afvalstoffen worden gestort, deze afvalstoffen worden geregistreerd en ge(cid:14)¤dentificeerd. Bovendien bevat deze richtlijn de algemene regel dat gevaarlijke afvalstoffen niet mogen worden vermengd met andere gevaarlijke afvalstoffen of met andere afvalstoffen, stoffen of materialen. Bij inzameling, vervoer en tijdelijke opslag moeten de afvalstoffen deugdelijk zijn verpakt en overeenkomstig de geldende internationale en communautaire normen zijn gekenmerkt. De Italiaanse autoriteiten moeten aan de bovenvermelde vereisten voldoen en de Commissie zal hun een brief over deze kwestie sturen. (1) PB L 78 van 26. 3. 1991. (2) PB L 377 van 31. 12. 1991


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2981/97 af Patricia McKENNA til Kommissionen. Radioaktiv forurening fra atomkraftværket Sellafield i Storbritannien

eurovoc_concepts:
Arctic Ocean
United Kingdom
application of EU law
environmental protection
radiation protection
radioactive pollution

text: 16. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 117/121 (98/C 117/153) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2978/97 af Konstantinos Hatzidakis (PPE) til Kommissionen (15. september 1997) Om: Gennemfłrelsen af f(cid:230)llesskabsstłtterammen for Gr(cid:230)kenland Halvdelen af perioden for gennemfłrelsen af f(cid:230)llesskabsstłtterammen for Gr(cid:230)kenland er allerede forlłbet, og den befinder sig nu i en kritisk fase. Kommissionen bedes oplyse, hvilke belłb og hvilken procent af de bevillinger, der er fastsat under f(cid:230)llesskabsstłtterammen for Gr(cid:230)kenland, der indtil i dag er blevet udbetalt: 1. 2. 3. I forhold til budgettet for hele gennemfłrelsesperioden (1994-1999), i forhold til budgettet for perioden fra gennemfłrelsen blev p(cid:229)begyndt og indtil i dag (9/1997) og endelig i forhold til budgettet for 1997 alene (udnyttelse indtil og for de fłrste otte m(cid:229)neder af 1997 i sammenligning med de belłb, som er fastsat for hele (cid:229)ret), b(cid:229)de generelt og specielt for den nationale og regionale andel af f(cid:230)llesskabsstłtterammen samt for Samhłrighedsfonden? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (16. oktober 1997) Oplysningerne vedrłrende udbetalingerne fra strukturfondene, der er fastsat under f(cid:230)llesskabstłtterammen for Gr(cid:230)kenland (1994-97), er som fłlger (i mio. ECU til slutningen af august 1997): I alt udbetalt 1994-99 % 1994-97 % Regionale operationelle programmer Nationale operationelle programmer 1 764,8 3 121,9 I ALT 4 886,7 39,1 33,4 35,3 62,4 56 58,2 1997 Udbetalt 158,9 323,7 482,6 % 21 17,2 18,3 Ang(cid:229)ende Samhłrighedsfonden głres opm(cid:230)rksom p(cid:229), at udbetalingerne sker p(cid:229) baggrund af de indkomne ansłgninger fra de nationale myndigheder, som afspejler, hvor langt man er kommet med gennemfłrelsen af de finansierede projekter. For Gr(cid:230)kenlands vedkommende har Kommissionen udbetalt 257 mio. ECU for (cid:229)ret 1997, frem til midten af september. (98/C 117/154) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2981/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: Radioaktiv forurening fra atomkraftv(cid:230)rket Sellafield i Storbritannien »New Scientist« af 10. maj 1997 indeholder detaljerede oplysninger om en undersłgelse, der er blevet foretaget for at fastsl(cid:229), hvorledes den radioaktive forurening fra Storbritanniens atomkraftanl(cid:230)g i Sellafield har spredt sig via Det Arktiske Hav til farvandene ud for det nordlige Canada. Undersłgelsen blev foretaget under ledelse af Mike Brewers fra Bedfords Institut for Oceanografi i Halifax, Nova Scotia. Den blev gennemfłrt med henblik p(cid:229) en konference i Tromsł i Norge for nylig om radioaktivitet i Det Arktiske Hav. En af tilrettel(cid:230)ggerne af konferencen, Per Strand fra Den Norske Str(cid:229)lingsbeskyttelsesmyndighed, har ansl(cid:229)et, at der fra Sellafield er blevet frigjort 40. 000 mia becquerel c(cid:230)sium-137 i atmosf(cid:230)ren. Ifłlge ham er omkring 15. 000 mia becquerel af denne radioisotop n(cid:229)et frem til Det Arktiske Hav. Dette er to eller tre gange mere end den forurening af Det Arktiske Hav via (cid:216)stersłen og Nordsłen, som ulykken i Tjernobyl medfłrte. Har Kommissionen behandlet de indsamlede oplysninger om dette spłrgsm(cid:229)l? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe med henblik p(cid:229) at standse det radioaktive udslip fra Sellafield?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3000/97 do Deputado Roberta ANGELILLI à Comissão. Realização da linha de distribuição de energia eléctrica para o troço ferroviário de alta velocidade Roma- Nápoles

text: C 102/160 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 3. 4. 98 (98/C 102/239) PERGUNTA ESCRITA P-2994/97 apresentada por Anne Poisson (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (16 de Setembro de 1997) Objecto: Cultura de trigo duro na Unia(cid:152)o Europeia e, nomeadamente, na regia(cid:152)o Ile de France A situa(cid:231)a(cid:152)o do sector do trigo duro e· extremamente preocupante em toda a Unia(cid:152)o Europeia. Os dados sa(cid:152)o alarmantes, atendendo a que, entre 1992 e 1993, a produ(cid:231)a(cid:152)o regrediu mais de17% na Europa e perto de 60% em Fran(cid:231)a. Passa·mos, assim, de uma situa(cid:231)a(cid:152)o de exporta(cid:231)a(cid:152)o para uma situa(cid:231)a(cid:152)o de importa(cid:231)a(cid:152)o. Face a‘ apreensa(cid:152)o da globalidade dos fabricantes de se(cid:136)mola, e perante a situa(cid:231)a(cid:152)o hegemo·nica do Continente Norte-Americano, que tenciona a Comissa(cid:152)o fazer para relan(cid:231)ar a cultura de trigo duro na Unia(cid:152)o Europeia e, nomeadamente, na regia(cid:152)o Ile de France, na qual desde sempre se produziu trigo duro de muito boa qualidade? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissa(cid:152)o (6 de Outubro de 1997) A produ(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria de trigo duro beneficia dos pagamentos compensato·rios previstos pelo Regulamento (CEE) no 1765/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que institui um sistema de apoio aos produtores de determinadas culturas arvenses (1). A produ(cid:231)a(cid:152)o de trigo duro das zonas de produ(cid:231)a(cid:152)o tradicional beneficia de um suplemento ao pagamento compensato·rio de 358,6 ecus por hectare. As zonas de produ(cid:231)a(cid:152)o tradicional representam 90% da superf(cid:14)·cie comunita·ria. Ale·m disso, e· atribu(cid:14)·da uma ajuda espec(cid:14)·fica de 138,9 ecus por hectare a‘ produ(cid:231)a(cid:152)o de determinados departamentos franceses, entre os quais os de Essonne, Seine-et-Marne e Yvelines, da Regia(cid:152)o da I(cid:136)le-de-France, com um limite de 50 000 hectares. Estas medidas de aux(cid:14)·lio oferecidas a‘ produ(cid:231)a(cid:152)o equivalem, no seu conjunto, a‘quelas de que beneficiou a produ(cid:231)a(cid:152)o antes da reforma da pol(cid:14)·tica agr(cid:14)·cola comum, em 1992, e garantem, sob reserva das continge(cid:136)ncias climate·ricas, o abastecimento da indu·stria europeia. Por outro lado, a Comissa(cid:152)o anunciou na Agenda 2000 (2) a sua inten(cid:231)a(cid:152)o de na(cid:152)o alterar os regimes de ajuda a‘ produ(cid:231)a(cid:152)o de trigo duro. A Comissa(cid:152)o considera que a actual situa(cid:231)a(cid:152)o do mercado, caracterizada por pre(cid:231)os muito elevados, e· o resultado de circunsta(cid:136)ncias climate·ricas excepcionais que afectam a quantidade e a qualidade da produ(cid:231)a(cid:152)o na Europa e a quantidade produzida noutras regio(cid:152)es de produ(cid:231)a(cid:152)o, como o Norte de A· frica. JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 12. (1) (2) Doc. COM(97)2000final. (98/C 102/240) PERGUNTA ESCRITA E-3000/97 apresentada por Roberta Angelilli (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (1 de Outubro de 1997) Objecto: Realiza(cid:231)a(cid:152)o da linha de distribui(cid:231)a(cid:152)o de energia ele·ctrica para o tro(cid:231)o ferrovia·rio de alta velocidade Roma-Na·poles Em 14 de Fevereiro de 1997, a Ca(cid:136)mara Municipal de San Cesareo (Prov(cid:14)·ncia de Roma) recebeu o projecto de variante da linha de distribui(cid:231)a(cid:152)o de energia ele·ctrica para o tro(cid:231)o ferrovia·rio de alta velocidade Roma-Na·poles. A administra(cid:231)a(cid:152)o municipal de San Cesareo emitiu um parecer negativo a‘ realiza(cid:231)a(cid:152)o do projecto, que diz respeito a uma zona ja· afectada por numerosas obras pu·blicas. Segundo o projecto apresentado, a linha de distribui(cid:231)a(cid:152)o de energia ele·ctrica passaria ao lado de duas zonas abrangidas pela lei no 413/85: o canal estatal na localidade de «Vetrice» e o bosque municipal da «Macchiarella», destinado a parque pu·blico


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3024/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Fremtidens støjpolitik (grønbog)

eurovoc_concepts:
EU programme
EU publication
European Commission
noise pollution
pollution control measures
prevention of pollution
proposal (EU)
resolution of parliament

text: C 117/130 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 16. 4. 98 (98/C 117/170) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3023/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: Fremtidens stłjpolitik (grłnbog) Med hensyn til Kommissionens grłnbog om fremtidens stłjpolitik (KOM(96)0540) er forslaget om at udarbejde et rammedirektiv om m(cid:229)lingen og evalueringen af uds(cid:230)ttelsen for stłj et positivt aspekt. P(cid:229) den anden side er Kommissionens udtalelse om, at den fłrst i anden omgang vil fastl(cid:230)gge de objektive v(cid:230)rdier og de foranstaltninger, der skal tr(cid:230)ffes, for at overholde dem, et negativt aspekt. Er Kommissionen › da det ud fra princippet om forebyggelse er vigtigt at fastl(cid:230)gge s(cid:229)danne objektive v(cid:230)rdier for de prioriterede sektorer i forbindelse med begr(cid:230)nsningen af stłjforureningen › rede til ikke at uds(cid:230)tte fastl(cid:230)ggelsen af disse til et senere tidspunkt? (98/C 117/171) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3024/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: Fremtidens stłjpolitik (grłnbog) Vil Kommissionen › idet der henvises til dens grłnbog om fremtidens stłjpolitik (KOM(96)0540), og eftersom stłjforurening er et stort problem i F(cid:230)llesskabet, og den europ(cid:230)iske miljłpolitik ikke hidtil har prioriteret bek(cid:230)mpelsen af denne type forurening hłjt, hvorfor der m(cid:229) till(cid:230)gges den planlagte udarbejdelse af en omfattende handlingsplan for denne bek(cid:230)mpelse stor betydning, og selv om det er muligt principielt at tilslutte sig indholdet i grłnbogen › sikre en ufortłvet og hurtig udarbejdelse af n(cid:230)vnte handlingsplan? mangler (98/C 117/172) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3025/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: Fremtidens stłjpolitik (grłnbog) Vil Kommissionen med hensyn til sin grłnbog om fremtidens stłjpolitik (KOM(96)0540) medtage begr(cid:230)ns- ningen af stłjforureningen blandt de prioriterede aspekter i forbindelse med forskningen og udviklingen i F(cid:230)llesskabet og tr(cid:230)ffe foranstaltninger med henblik p(cid:229) at forbedre koordinationen og łge koncentrationen? (98/C 117/173) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3026/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: Fremtidens stłjpolitik (grłnbog) Med hensyn til Kommissionens grłnbog om fremtidens stłjpolitik (KOM(96)0540) kan Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg acceptere den af Kommissionen foresl(cid:229)ede anvendelse af łkonomiske virkemidler, men ikke indfłrelsen af afgiftsm(cid:230)ssige foranstaltninger som en slags »straf« for stłjforurenerne eller som indt(cid:230)gtskilde for det offentlige. Vil Kommissionen sikre, at anvendelsen af łkonomiske virkemidler ikke kommer til at erstatte udstedelsen af bestemmelser om emissionsgr(cid:230)nsev(cid:230)rdier?


title: Opinion of the Commission pursuant to Article 189B(2) of the EC Treaty, on the European Parliament's amendments to the Council's common position regarding the proposal for a Decision of the European Parliament and the Council on the review of the European Community programme of policy and action in relation to the environment and sustainable development - 'Towards sustainability'

eurovoc_concepts:
EU programme
environmental policy
environmental protection
sustainable development

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 01. 10. 1997 COM(97) 471 final 96/0027 (COD) OPINION OF THE COMMISSION pursuant to Article 189 b (2) of the EC Treaty, on the European Parliament's amendments to the Council's common position regarding the proposal for a DECISION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL ON THE REVIEW OF THE EUROPEAN COMMUNITY PROGRAMME OF POLICY AND ACTION IN RELATION TO THE ENVIRONMENT AND SUSTAINABLE DEVELOPMENT "TOWARDS SUSTAINABILITY" AMENDING THE PROPOSAL OF THE COMMISSION pursuant to Article 189 a (2) of the EC Treaty 1. Background On 29 February 1996, the Commission presented to Parliament and Council a proposal for a Decision of the Parliament and the Council on the review of the European Community Programme of policy and action in relation to the environment and sustainable development "Towards Sustainability", based on Article 130 s (3), first subparagraph, of the Treaty1 (COM (95) 647 final - 96/0027 (COD) of 24 January 1996). The Economic and Social Committee delivered its opinion on 29-30 May 19962. The Committee of the Regions delivered its opinion on 18-19 September 19963. The European Parliament delivered its Opinion on first reading on 13 November 19964 On 4 December 1996, further to the Parliament's opinion the Commission forwarded to the Council an amended proposal5 (COM (96) 648 final of 4 December 1996). On 17 April 1997, the Council adopted its common position in accordance with Article 189b of the Treaty6. On 17 July 1997, the European Parliament adopted its second reading decision to amend the common position of the Council7. 2. Objective and content of the proposed Decision On 18 March 1992, the Commission adopted the European Community Programme of policy and action in relation to the environment and sustainable development "Towards Sustainability". The Parliament's Resolution of 17 November 1992 welcomed the guidelines set in the Programme. 1 OJ No C 140, 11. 5. 1996. 2 OJ No C 212, 22. 7. 1996. 3 OJ No C 34, 3. 2. 1997. 4 OJ No C 362, 2. 12. 1996. •' OJ No C 28, 29. 1. 1997. 6 OJ No C 157, 24. 5. 1997. 7 Not yet published The Council and Representatives of the Governments of the Member States, in their Resolution of 1 February 1993, approved the general approach and strategy set out in the Programme. The Programme is essentially targeted towards the year 2000, but provision was made in the Programme for a comprehensive review of its strategy to be carried out before the end of 1995. In the Resolutions of the Parliament and the Council a review was explicitly requested for and this review was carried out during 1995. A Progress Report on the implementation of the Programme, which was adopted by the Commission on 10 January 1996 (COM(95) 624 final) and an updated State of the Environment Report presented by the European Environment Agency on 10 November 1995 formed the factual elements of the review process. The prime objective of the proposal for a Decision is to give a renewed political impulse at Community level to the implementation of the Fifth Programme and to overall progress on sustainable development. It aims to refocus priority actions within the existing Programme towards key areas where the Community should take the initiative to overcome the obstacles to implementation identified in the Progress Report. 3. Opinion of the Commission on the amendments of the European Parliament 3. 1 General remarks Of the 28 amendments adopted by the European Parliament in second reading, the Commission can accept 13 amendments in whole or in part or in principle. 15 amendments cannot be supported. Of the 13, 4 amendments were already accepted by the Commission in the first reading and included in the amended proposal of December 1996. 3. 2 Spécifie remarks Amendments accepted Amendments 15 and 23 are acceptable in mil and were already included in the amended proposal of December 1996 (COM (96) 648 final). Amendments 32. 33 and 35 are also acceptable in full since they reintroduce the original Commission text. In relation to the amendments dealing with the integration of environmental considerations into other policies, the Commission can accept reformulations of part aa) of amendment 7 (on agriculture) and part ca) of amendment 14 (on tourism). The rest of amendment 7 cannot be accepted because it is weaker than the Commission proposal. The rest of the amendment 14 cannot be accepted since it proposes an inclusion of the Polluter Pays Principle, which already is in the Treaty, and an inclusion of an "User of natural resources pays principle" which is not known. The Commission accepts a reference to liability as mentioned in amendment 12 in the draft Decision, but in view of the White Paper it is preparing on this subject, it considers it wise to maintain the general reference included in Article 3 of its original proposal. It can largely accept amendment 13 on persistent organic pollutants and included this in its amended proposal of December 1996 in Article 11. 7. In relation to broadening the range of instruments, the Commission can accept a reformulation of amendment 17. The Commission presented a proposal on strategic environmental impact assesment in December 1996. Concerning amendment 25. the Commission included in its amended proposal of December 1996 a reference to technical, administrative and financial support to associated countries of Central and Eastern Europe applying for accession. As regards amendments 34 and 37 concerning the particular environment themes (Article 11), the Commission can accept those amendments as far as they reintroduce parts of the original proposal by the Commission. It cannot accept other elements of these amendments for institutional reasons. However, some of the suggestions are likely to form part of future Work Programmes of the Commission. Amendments not accepted The Commission cannot agree with amendment 1 to make a specific reference to Article 130 r of the Treaty, since it gives no added value. The Commission cannot agree to include amendment 2 (and related to one part of amendment 37) to include an obligation to reach the highest level of environmental protection in the Union by 1 January 1999. This issue has no direct relationship with the proposal for the review of the Fifth Programme. The Commission has undertaken on the basis of the Joint Declaration on standards for the protection of the environment, health and product safety, to review the "acquis communautaire" and where necessary to put proposals forward, on decisions which need to be taken before the end of the transitional period provided for in the Accession Treaties, i. e. 1 January 1999. Amendment 3 includes detailed references to the findings of the European Environment Agency in its updated State of the Environment Report. The Commission considers that a simple reference to the Agency's Report as in the original Commission proposal suffices. In relation to amendments 4. 6. 16. 21 and 36 and certain parts of amendments 17 and 37 where deadlines and targets are suggested, given the structure oî the draft Decision, the adoption of such deadlines or targets would specify final dates for the Community to decide on the measures. This would create procedural difficulties. In amendment 5 it is suggested to replace the wording "priorities are" by "the Community shall". The Commission does not consider this amendment to be appropriate. The draft Decision indicates the priority areas with a broad indication of the mix of measures which would help to achieve the objectives of the Programme. The phrase "the Community shall" would be more legally binding given it would prescribe exactly the measures indicated, without being in a position to develop other measures. In many amendments throughout the text (for example numbers 6. 7. 12. 16. 17. 20. 21. 22. 24. 36 and certain parts of amendments 34 and 37). the Commission is explicitly or implicitly required to put forward proposals before the programme expires or to take other actions. In some cases the detailed scope and content of the measure is already indicated. The Commission cannot accept these amendments because they either affect the right of initiative of the Commission as described in the Treaty or they limit the scope of the Commission proposal or are too detailed or specific compared to the scope of the draft Decision. Furthermore, this Decision cannot become a detailed work programme for the Commission. Seme of the suggested actions may however form part of Commission Work Programmes of future years. Amendment 26 limits the issue of trade and environment to the WTO context only. Furthermore, the Community cannot ensure that WTO rules take full account of the need to maintain a high level of environmental protection. Amendment 27 on Green GNP cannot be accepted. The Fifth Programme does not provide for the development of a Green GNP in the EU by 1999. It indicates that economic indicators such as GNP need modification and adaptation at the initiative of the Member States and supported by the EC. The 1994 Communication on indicators and environmental accounting indicated that subsequent research has shown that the development of a "Green GNP" is more difficult than originally assumed. As a result, the Commission together with other international bodies and Member States is now developing satellite accounts as a first step in this direction. As regards amendments 36 and 40 and certain parts of amendment 34 concerning the particular environment themes (Article 11), the Commission cannot accept these amendments for institutional reasons. However, some of the suggestions are likely to form part of future Work Programmes of the Commission. 4. Amended proposal Following the second reading of the draft Decision proposal adopted by the European Parliament on 17 July 1997, the Commission herewith modifies its proposal by including in part 3 amendments. 4 other amendments were already included in the amended proposal of December 1996. The remainder of the amendments acceptable to the Commission do not require modifications to the text of the Commission proposal. Compared to the common position of the Council, they reintroduce the text of the original Commission proposal. Amended Proposal for a EUROPEAN PARLIAMENT AND COUNCIL DECISION on the review of the European Community Programme of policy and action in relation to the environment and sustainable development "Towards Sustainability" COMMON POSITION AMENDED PROPOSAL Article 2 (2. T. f) (new) (f) to start the groundwork for a phased reform of the common agriculture policy, to be implemented at the latest at the time of accession of new member states. The reform should ensure that aid will in future be tied primarily to sustainable methods of farming. Article 2 (2. 5. d) (new) that to ensure the Structural and (d) support to Cohesion Funds are used sustainable forms of tourism and the projects financed by these funds are made the subject of an environmental impact assessment in accordance with the requirements of the Structural and Cohesion Funds Regulations and revised Council Directive 85/337/EEC. the * Article 3 (3. 2. a) to promote (a) to develop approaches to environmental impact assessment for plans and programmes, the development of and methodologies, guidance training material for both assessments of projects and of plans and programmes; and (a) the Community will put in place an approach to environmental impact assessment for plans and programmes, and promote the development of methodologies, training and guidance material for both assessments of projects and of plans and programmes; « ISSN 0254-1475 COM(97) 471 final DOCUMENTS EN 11 14 17 Catalogue number : CB-CO-97-483-EN-C ISBN 92-78-24974-2 Office lor Official Publications of the lîuropcan Communities L-2985 Luxembourg


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3026/97 von Amedeo AMADEO an die Kommission. Künftige Lärmschutzpolitik (Grünbuch)

eurovoc_concepts:
EU publication
European Commission
fine
noise pollution
polluter pays principle
prevention of pollution
proposal (EU)
resolution of parliament
tax system

text: C 117/130 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 16. 4. 98 (98/C 117/170) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3023/97 von Amedeo Amadeo (NI) an die Kommission (1. Oktober 1997) Betrifft: Ku¤nftige La¤rmschutzpolitik (Gru¤nbuch) Zum Gru¤nbuch der Europa¤ischen Kommission (cid:132)ku¤nftige La¤rmschutzpolitik(cid:147) (KOM(96)540 end) sei folgendes bemerkt: Bei positiver Beurteilung des Vorschlags der Kommission, eine Rahmenrichtlinie fu¤r die Messung und Bewertung der La¤rmbelastung auszuarbeiten, wird die Anku¤ndigung der Kommission kritisiert, wonach sie erst zu einem spa¤teren Zeitpunkt die Zielwerte und die zu deren Verwirklichung notwendigen Ma(cid:223)nahmen festlegen wird. Aus Gru¤nden der Vorbeugung ist es wichtig, da(cid:223) diese Zielwerte, die auf der Priorita¤tenliste zur Reduzierung der La¤rmbela¤stigung stehen, vorliegen, und deshalb wird beantragt, ihre Festlegung nicht zu verschieben. (98/C 117/171) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3024/97 von Amedeo Amadeo (NI) an die Kommission (1. Oktober 1997) Betrifft: Ku¤nftige La¤rmschutzpolitik (Gru¤nbuch) Zum Gru¤nbuch der Europa¤ischen Kommission (cid:132)Ku¤nftige La¤rmschutzpolitik(cid:147) (KOM(96)540 end) sei folgendes bemerkt: Angesichts der Dimension, die das Problem der La¤rmbela¤stigung in der Gemeinschaft besitzt, und der Tatsache, da(cid:223) die Europa¤ische Umweltpolitik der Beka¤mpfung dieser Art von Verschmutzung bislang noch keine hohe Priorita¤t eingera¤umt hat, wird der vorgesehenen Ausarbeitung eines umfassenden einschla¤gigen Aktionsprogramms gro(cid:223)e Bedeutung beigemessen. Deshalb wird bei grundsa¤tzlicher Zustimmung zu dem Inhalt des Gru¤nbuchs gefordert, da(cid:223) das Aktionspro- gramm unverzu¤glich und zu¤gig ausgearbeitet wird. (98/C 117/172) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3025/97 von Amedeo Amadeo (NI) an die Kommission (1. Oktober 1997) Betrifft: Ku¤nftige La¤rmschutzpolitik (Gru¤nbuch) Zum Gru¤nbuch der Europa¤ischen Kommission (cid:132)Ku¤nftige La¤rmschutzpolitik(cid:147) (KOM(96)540 end) sei folgendes bemerkt: Es wird beantragt, die Reduzierung der La¤rmbela¤stigung zu einem der Schwerpunkte der Forschungs- und Entwicklungsta¤tigkeit in der Gemeinschaft zu machen und fu¤r eine bessere Koordinierung und sta¤rkere Konzentration Sorge zu tragen. (98/C 117/173) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3026/97 von Amedeo Amadeo (NI) an die Kommission (1. Oktober 1997) Betrifft: Ku¤nftige La¤rmschutzpolitik (Gru¤nbuch) Zum Gru¤nbuch der Kommission (cid:132)Ku¤nftige La¤rmschutzpolitik(cid:147) (KOm(96) 540 end) sei folgendes bemerkt: Der Wirtschafts- und Sozialausschu(cid:223) billigt den von der Kommission vorgeschlagenen Ru¤ckgriff auf wirtschaftliche Instrumente, wa¤hrend er die Einfu¤hrung von steuerlichen Ma(cid:223)nahmen zur (cid:132)Bestrafung(cid:147) der Verursacher der La¤rmbela¤stigung oder als Einnahmequelle fu¤r die o¤ffentlichen Verwaltungen ablehnt. Es wird gefordert, da(cid:223) der Einsatz wirtschaftlicher Instrumente nicht zum Ersatz fu¤r die Verabschiedung von Normen fu¤r die Emissionsgrenzwerte wird


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zum Thema "Bestandsaufnahme und Perspektiven der Saisonarbeit und Wanderungsbewegungen im ländlichen Raum"

eurovoc_concepts:
agricultural labour force
occupational migration
rural region
seasonal employment
seasonal migration

formats: html pdfa1b print


title: WRITTEN QUESTION No. 3008/97 by Gerhard HAGER to the Commission. Legal status of protocols and declarations

eurovoc_concepts:
EAEC Treaty
ECSC Treaty
EU law
Protocol (EU)
drafting of EU law
international law
legal status
revision of the Treaty (EU)
secondary legislation

text: C 134/56 EN Official Journal of the European Communities 30. 4. 98 (98/C 134/68) WRITTEN QUESTION E-3008/97 by Gerhard Hager (NI) to the Commission (1 October 1997) Subject: Legal status of protocols and declarations The law of the European Union is divided into primary legislation, which is adopted as international law between the Member States, in each of which it must be submitted to a ratification process, and secondary legislation, which, owing to the supranational character of the Communities, is enacted by the Institutions and has a direct effect on the national legislation of the Member States. Developments in the most recent phase of integration, however, have with increasing frequency made it necessary, in revising the founding Treaties, not only simply to amend and extend the Treaties (primary legislation), but also to adopt protocols and declarations containing exceptional provisions. Would the Commission answer the following questions concerning the legal status of these: 1. What is the legal status of protocols, and on the basis of what criteria is this decided? 2. What is the legal status of a (cid:145)declaration adopted by the Conference(cid:146), and on what criteria is this decided? 3. What does the Commission consider to be the legal status of a (cid:145)declaration noted(cid:146) in the Final Act of a primary-legislation Treaty? 4. What is the effect of a unilateral declaration by a Member State? To what extent must, or can, protocols and declarations to primary legislation be taken into account by the 5. Court of Justice in its rulings? Specifically, what legal weight is carried by the declaration to the Amsterdam Treaty on credit institutions 6. submitted by Austria and Luxembourg? Answer given by Mr Santer on behalf of the Commission (1 December 1997) Article 239 of the EC Treaty and the equivalent provisions of the ECSC and Euratom Treaties state that the protocols annexed to the Treaties form an integral part thereof. The legal value of the protocols is thus identical to that of the Treaties. As early as 1956, the Court of Justice concluded that (cid:145)the provisions contained in all the instruments [treaties, annexes and protocols] are equally binding and there is no question of contrasting them with one another but only of considering them in conjunction with one another so as to apply them appropriately(cid:146) (Cases 7 and 9/54 Groupement des Industries Side·rurgiques Luxembourgeoises v High Authority [1956] ECR 194). Unlike the protocols, the declarations are not an integral part of the EC Treaty. The Court of Justice has not yet given judgment on the legal value of declarations made when a Treaty is signed. However, it does take account of declarations recorded in the Council minutes when a piece of secondary legislation is adopted, where they demonstrate that the Member States have a shared intention, and as long as their content finds expression in the applicable Community law. In other words, a declaration can neither add to the texts nor contradict them, either in spirit or in letter (see Case C-292/89 Antonissen [1991] ECR I-773, paragraphs 17 and 18, on a declaration recorded in the Council minutes at the time of the adoption of Regulation No 1612/68). However, when a declaration helps to clarify the scope of a text, it is taken into consideration (see Case C-322/88 Grimaldi [1989] I-4407; Case C-310/90 Egle [1992] I-177). In its declaration on credit institutions in Germany, the Intergovernmental Conference took account of the Commission’s opinion, according to which the Community law in force allows general interest services provided by these institutions to be taken into account. It also requested the Commission to examine whether there were similar cases in the other Member States and, if so, to apply the same Community rules to them. Austria and Luxembourg’s unilateral declaration, of which the Intergovernmental Conference took note, is a prolongation of this request, which the Commission must carry out


title: WRITTEN QUESTION No. 3035/97 by Amedeo AMADEO to the Commission. Charging of heavy goods vehicles

eurovoc_concepts:
commercial vehicle
double taxation
excise duty
tax system
toll
transport infrastructure
transport price
vehicle tax

text: C 117/132 EN Official Journal of the European Communities 16. 4. 98 (98/C 117/176) WRITTEN QUESTION E-3035/97 by Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (1 October 1997) Subject: Charging of heavy goods vehicles With reference to the Proposal for a Council directive on the charging of heavy goods vehicles for the use of certain infrastructures (COM(96) 331 final › 96/0182 SYN) (1), whilst road tolls reflect the application of the principle of territoriality, combining them with vehicle taxes and excise duties results in dual taxation. Will the Commission therefore bring about the abolition of these tolls in the long term? New technology, particularly electronic pricing, should make it possible to avoid dual taxation while at the same time improving the flow of traffic. (1) OJ C 59, 26. 2. 1997, p. 9. Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (7 November 1997) The Commission considers the nature and objectives of fuel excise duties and vehicle taxes and of road tolls to be different. For this reason it does not accept the assertion that their simultaneous application constitutes double taxation. Moreover, the Commission believes that road tolls, being directly linked to the costs caused by the vehicles when and where they are actually driven, are an appropriate charging instrument to use in pursuit of an efficient transport system. The application of advanced road using technology which allows payment without vehicles having to slow down or stop, and permits differentiation of rates that is related to underlying costs is expected to contribute further to the improvement of the transport system as a whole. (98/C 117/177) WRITTEN QUESTION E-3037/97 by Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (1 October 1997) Subject: Heightism It is absurd that, as Europe approaches the year 2000 and after 50 years of efforts by the European Community to eradicate discrimination on grounds of sex, race, ethnic and social origin, disability, sexual preference, religious belief, etc. , cases of discrimination on grounds of height are occurring. In Italy, a new graduate in medicine made a standard application to perform his military service at the Scuola degli Allievi Ufficiali di Complemento (AUC) [School of Official Reserve Cadets]. However he was rejected because, at 1m 63 cm, he was not tall enough to meet the arbitrary height requirement of 1m 65 cm. As proof of the new recruit(cid:146)s aptitude, he was enlisted as a private soldier in the parachute corps. Will the Commission approach the Member States to ensure that serious cases of this nature, in which the equal rights of citizens are denied, never occur again? (The doctor in question is Dr. Andrea Pomesano of Bergamo). Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (10 November 1997) The Commission does not have the authority to deal with the matter raised by the Honourable Member. As Community law stands, the Member States bear sole responsibility for all matters relating to military service


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2999/97 von Graham MATHER an die Kommission. Neues Autopreisgefälle zwischen Mitgliedstaaten

eurovoc_concepts:
EU Member State
application of EU law
competition law
motor car
national currency
price disparity
prices policy
single market

text: C 158/26 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 25. 5. 98 (98/C 158/32) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2999/97 von Graham Mather (PPE) an die Kommission (1. Oktober 1997) Betrifft: Neues Autopreisgefa¤lle zwischen Mitgliedstaaten Eine neue Ausgabe der BBS-Verbraucherfernsehsendung (cid:132)Watchdog(cid:147) machte Millionen VK-Verbraucher darauf aufmerksam, da(cid:223) sie Neuwagen in La¤ndern wie Belgien und den Niederlanden um mehrere Tausend Pfund billiger als im VK kaufen ko¤nnen. Beispielsweise bela¤uft sich der Einzelhandelspreis fu¤r einen Rover 214Si auf 12. 640 £ im VK, in Belgien jedoch nur auf 9. 570 £ (75,7% des VK-Preises). Solche Unterschiede lassen sich nicht allein mit der derzeitigen Sta¤rke des Pfund-Sterling erkla¤ren. 1. U¤ ber welche Mo¤glichkeiten verfu¤gt die Kommission, um diese Gefa¤lle genau zu beobachten? 2. Welche Gru¤nde gibt es fu¤r diese Gefa¤lle, und in welchem Umfang spielt jeder Einzelfaktor eine Rolle? 3. Was unternimmt die Kommission, um diese Preisgefa¤lle zu beseitigen und somit die Einheitlichkeit des Binnenmarktes im Kfz-Einzelhandel sicherzustellen? Antwort von Herrn Van Miert im Namen der Kommission (24. Oktober 1997) 1. Seit 1993 hat die Kommission die Preisunterschiede in der Gemeinschaft u¤berwacht und in ihren Halbjahresberichten u¤ber die Kfz-Preise vero¤ffentlicht (1). Diese Vero¤ffentlichung entha¤lt die von den Herstellern am 1. Mai bzw. 1. November der Kommission vorgelegten Preise der in der Gemeinschaft am meisten verkauften Modelle. Aus den Zahlenangaben des Berichts vom 1. Mai 1997 geht hervor, da(cid:223) die zunehmenden Preisabwei- 2. chungen in den Jahren 1996 und 1997 u¤berwiegend auf die Sta¤rke der britischen Wa¤hrung und nicht auf A¤ nderungen bei den empfohlenen Listenpreisen zuru¤ckzufu¤hren sind. Eine a¤hnliche Zunahme der Preisabwei- chungen wurde durch die Abwertung der italienischen Lira im Jahr 1995 verursacht (2). Grundsa¤tzlich hat die Kommission festgestellt (3), da(cid:223) die Hersteller bei ihrer Preisgestaltung die fu¤r den Kfz-Erwerb in den einzelnen Mitgliedstaaten zu zahlenden Preise beru¤cksichtigen. In Mitgliedstaaten mit hohen Erwerbssteuern sind die Listenpreise in der Regel niedriger als in Mitgliedstaaten ohne besondere Steuer fu¤r den Kfz-Erwerb, wie z. B. im Vereinigten Ko¤nigreich. Auch flie(cid:223)en in die Ho¤he der Listenpreise wirtschaftliche Erwa¤gungen wie z. B. die Struktur der Nachfrage und Marktstrategien ein. Die Kommission greift ausschlie(cid:223)lich bei Fa¤llen eines Versto(cid:223)es gegen die europa¤ischen Wettbewerbsre- 3. geln in die Preisgestaltung der Kfz-Hersteller ein. Sie hat jedoch die Notwendigkeit einer baldmo¤glichen Einfu¤hrung des Euro unterstrichen (4). Sie ha¤lt den Euro fu¤r das wirksamste Mittel, um Wa¤hrungsschwankungen zu verhindern, die einer der mit der Idee und den Grundlagen des Gemeinsamen Marktes nicht zu vereinbarenden Gru¤nde fu¤r die Preisabweichungen ist. Die Einfu¤hrung des Euro soll auch dazu beitragen, da(cid:223) die Preise ausschlie(cid:223)lich mittels wirtschaftlicher Faktoren festgelegt werden. Mitgliedstaaten, die noch nicht dem Euro-Gebiet angeho¤ren, ko¤nnen dem neuen Wechselkursmechanismus beitreten, der zu einem Abbau der Wechselkursschwankungen gegenu¤ber dem Euro beitragen wird. Die zunehmende Preistransparenz, zu der die Berichte der Kommission u¤ber die Kfz-Preise beitragen, ermuntert die Kunden, ihr Kraftfahrzeug in den Mitgliedstaaten mit den gu¤nstigsten Preisen und Verkaufsbedingungen zu erwerben. Diese Entwicklung gewinnt im Vereinigten Ko¤nigreich zunehmend an Bedeutung. Diese mit der Gruppenfreistellungsverordnung fu¤r den Kfz-Vertrieb (5) eingefu¤hrte Freizu¤gigkeit ist ein wichtiger marktbezo- gener Faktor, der zur Harmonisierung der Preise in der Gemeinschaft beitra¤gt. In diesem Zusammenhang sei auch die gemeinschaftsweite Typenzulassung neuer Kraftfahrzeuge erwa¤hnt, die eine wichtige flankierende Ma(cid:223)nahme zur Erleichterung der Wiederausfuhren durch die Endverbraucher darstellt. (1) Die ju¤ngste Vero¤ffentlichung in IP/97/640 vom 11. 7. 1997, siehe auch IP/96/722 vom 29. 7. 1996 und IP/96/145 vom 15. 2. 1996. (2) (3) (4) (5) Kommissionsverordnung (EG) Nr. 1475/95 vom 28. 6. 1995 u¤ber den Kfz-Vertrieb; ABl. L 145 vom 29. 6. 1995. IP/95/768 vom 24. 7. 1995. IP/97/113 vom 14. 2. 1997. IP/97/640 vom 11. 7. 1997


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets direktiv om minskning av svavelhalten i vissa flytande bränslen och om ändring av direktiv 93/12/EEG"

eurovoc_concepts:
EU action
EU law
air quality
fuel
sulphur


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3023/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Fremtidens støjpolitik (grønbog)

eurovoc_concepts:
EU publication
European Commission
noise pollution
pollution control measures
prevention of pollution
proposal (EU)
resolution of parliament