title: Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet -Årsrapport 1996 om humanitärt bistånd

eurovoc_concepts:
activity report
cooperation policy
humanitarian aid
statistics

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 03. 09. 1997 KOM(97)43 7 slutlig Rapport friu kommissionen till ridet och Europaparlamentet Årsrapport 1996 om humanitärt bistånd Sammanfattning Innehållsfdrteckning 1. 2. 3. 4. Institutionell ram 1. 1. 1. 2. Rådets förordning och samordning med medlemsstaterna Finansiell grund Hjälpmedel 2. 1. Ramavtal om partnerskap 2. 2. Databaser och förvaltningssystem Statistisk översikt Humanitära biståndsinsatser 3. 1. 3. 2. Översikt över insatserna - allmänna frågor 3. 3. 3. 4. Före detta Jugoslavien Länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet 3. 4. 1. Området kring de stora sjöarna 3. 4. 2. ECHO-Flight 3. 4. 3. Angola 3. 4. 4. Somalia 3. 4. 5. Sudan och norra Uganda 3. 4. 6. Liberia 3. 4. 7. Haiti 3. 4. 8. Sierra Leone 3. 4. 9. Mali Ryssland och Oberoende staters samvälde 3. 5. 1. Ryska federationen 3. 5. 2. Tadzjikistan 3. 5. 3. Kirghistan 3. 5. 4. Södra Kaukasus 3. 5. 3. 6. Asien 3. 7. Nordafrika och Mellanöstern 3. 8. Latinamerika Horisontell verksamhet 4. 1. 4. 2. lnformationsverksamhet Samarbete och samordning 4. 2. 1. Samordning mellan enheterna 4. 2. 2. Europaparlamentet 4. 2. 3. Icke-statliga organisationer 4. 2. 4. Förenta nationerna 4. 2. 5. USA 4. 2. 6. Andra tredje länder 4. 3. Utvärdering 4. 4. Katastrotberedskap 5. Utsikter för 1997 2· 4 5 5 5 6 6 6 7 7 11 12 14 14 15 15 16 16 17 17 18 18 19 19 19 19 20 21 21 22 22 22 23 23 24 25 ·26 27 27 28 28 29 3 Statistikbilagor Bilaga Sl Finansiella beslut sammanställda per budgetkälla 1992-1996 Bilaga S2 Finansiella beslut sammanställda per land som mottagit humanitärt bistånd 1994-95-96 Bilaga S3 Finansiella beslut om humanitärt bistånd per region 1995 och 1996 Bilaga S4 EG-kontrakt för humanitärt bistånd 1992-93-94-95-96 Bilaga SS Europeiska kommissionens. (ECHO) finansiella beslut beträffande de drabbade befolkningsgrupperna i Burundi och i Rwanda mellan 21 oktober 1993 och december 1996 Bilaga S6 Gemenskapsstödet till f. d. Jugoslavien fördelat per republik från 1991 till 1996 Fördelning per typ av gemenskapsstöd till f. d Jugoslavien 1996 Diagram i texten Diagram 1 Humanitärt bistånd, finansiella beslut per budgetkälla 1994-1995-1996 Diagram 2 Finansiella beslut om humanitärt stöd per region 1995 et 1996 Diagram 3 Det totala humanitära biståndet 1992-1993-1994-1995-1996 4 Sammanfattning Under 1996 anslog kommissionen 656 miljoner ecu till humanitärt bistånd vilket är något mindre än året innan. Det totala beloppet för humanitärt bistånd för de fem senaste åren uppgick därmed till 3 084 miljoner ecu. De mest omfattande humanitära insatserna under 1996 genomfördes fortfarande i f. d. Jugoslavien och området runt de stora sjöarna i Afrika. Sammanlagt ett sextiotal länder mottog humanitärt stöd, bland annat Afghanistan, Angola, Sudan, Somalia, Sierra Leone, Liberia, Ryska federationen (Tjetjenien), Georgien, Armenien, Azerbajdzjan, Tadzjikistan, Kirghistan, Irak och Haiti. 1996, när Europeiska gemenskapernas kontor för humanitärt bistånd, ECHO, varit i drift i fyra år trädde rådets förordning om humanitärt bistånd i kraft, och en kommitte bestående av företrädare för medlemsstaterna inrättades. Kommittens verksamhet har varit intensiv, och under året sammanträdde den fem gånger och yttrade sig positivt om utkast till förslag gällande humanitärt bistånd ~ch diskuterade olika policyfrågor. Våldsamma konflikter och följderna av dessa utgjorde även under 1996 den främsta orsaken till de flesta humanitära kriserna. Till följd av dessa kriser fanns det totalt i världen fler flyktingar och internt tvångsförflyttade personer än någonsin förr. Dessa människor är för sin överlevnad ofta helt beroende av hjälp utifrån. Samtidigt som Olfren i dessa kriser fick hjälp med den omedelbara nödsituationen, stod det klart för det humanitära samfundet att det brådskade att finna politiska lösningar till de underliggande problemen. Kommissionen fortsätter att lägga stor vikt vid samordning av sina humanitära åtgärder med det rehabiliterings- och utvecklingsarbete som bedrivs på längre sikt. För att förstärka denna samordning började kommissionen 1996 inrätta arbetsgrupper sammansatta av tjänstemän från flera avdelningar för de länder och regioner som för närvarande övergår från förhållanden som präglas av_ akuta behov till det stadium när rehabilitering och utveckling på längre sikt krävs. Utvärderingsverksamheten inom ECHO har utökats och nådde under 1996. den omfattning som eftersträvas. På grundval av den metod som presenterades i "Praktisk utvärderingshandledning" vilken gavs ut 1995 har ECHO utvecklat sin verksamhet genom att prioritera utvärdering av program men också utvärdera specifika insatser. Kommissionen har under det gångna året fortsatt att prioritera informationsverksamhet och öppenhet genom att ställa skrifter, information och hjälpmedel till pressens och tillsammans med etermediernas förfogande, och genom att utveckla verksamhet medlemsstaterna, samt icke-statliga och internationella organisationer. 5 1. Institutionell ram 1. 1 Rådets förordning och samordning med medlemsstaterrta Ministerrådet antog den 20 juni 1996 rådets förordning (EG) om humanitärt bistånd I som trädde i kraft den 5 juli 1996. I denna förordning fastställs målen och de allmänna riktlinjerna för det humanitära biståndet, de åtgärder som skall vidtas för att säkerställa god internationella samordning samt sätt på vilka gemenskapen, medlemsstatema, de organisationerna och de icke-statliga organisationerna kan samarbeta. I förordningen behandlas sålunda vilka katastrofsituationer som motiverar beviljande av humanitärt bistånd från gemenskapen, vilken typ av stöd som kan finansieras och hur räddningsaktionerna och återuppbyggnad. Förbindelserna mellan de partner som genomför det humanitära biståndet tas också upp liksom samarbetet mellan Europeiska unionens medlemsstater, och förordningen innehåller också bestämmelser om regelbunden utvärdering av humanitära biståndsinsatser. sammanfogas med katastrofberedskap, återhämtning Förordningen har medfört väsentliga förändringar av beslutsprocessen genom att en kommitte sammansatt av företrädare för medlemsstaterna inrättas, vars ordförande är en företrädare för kommissionen som också bistår kommitten i utövandet av dess befogenheter. Kommitten för humanitärt bistånd yttrar sig om vissa förslag från kommissionen och särskilt om de övergripande planerna för humanitärt bistånd och icke brådskande projekt för belopp som överstiger 2 miljoner ecu. Kommitten har varit mycket aktiv och sammanträdde fem gånger från det att förordningen trädde i kraft och fram till årsskiftet. Kommitten yttrade sig positivt om alla utkast till förslag som kommissionen överlämnade. Kommitten har också granskat olika frågor av mer övergripande karaktär inom området för humanitärt bistånd och har därmed gjort det möjligt att utveckla dialogen mellan kommissionen och medlemsstatema och att eftersträva utökad samordning enligt den modell med informella möten var tredje månad som följdes innan förordningen antogs. Kommitten har behandlat en rad olika frågor såsom kriterier för godkännande av icke statliga organisationer, problem med utvärdering och system som möjliggör förbättrad samordning och förbättrat informationsutbyte. 1. 2 Finansiell grund Det stora flertalet av de insatser som genomförs av kommissionen genom ECHO finansieras ur unionens allmänna budget. En smärre del, som 1996 var mycket mindre än tidigare år, av de insatser som görs i AVS-länderna finansierades också inom ramen för finansprotokollet till Lomekonventionen (3 miljoner ecu). 1 EGT nr L 163, 2. 7. 1996, s. I. 6 Under de sex senaste åren har de hwnanitär åtgärder som vidtagits av kommissionen på unionens vägnar ökat sjufalt, vilket gör kommissionen till den största offentliga källan till finansiering av hwnanitärt bistånd i dag. Det årliga belopp som kommissionen beviljat för hwnanitärt bistånd har sålunda stigit från 114 miljoner ecu 1991 till 692 miljoner ecu 1995 och ungefär 656 miljoner ecu 1996. För 1997 uppgick anslagen i kapitlet "humanitärt bistånd" (B7-21) i unionens budget ursprungligen till 315,2 miljoner ecu. Ytterligare medel kan komma att frigöras under året beroende på hur den humanitära situationen utvecklas. Den finansiella situationen för det hwnanitära biståndet är dock i vissa avseenden mindre tillfredsställande. Det största problemet är den långdragna förfarande som krävs för att frigöra anslag från unionens budgetreserv, till vilket kommer kravet på att 80 % av de medel som ursprungligen anslogs först skall ha utbetalats. Dessa administrativa krav har ibland visat sig helt oförenliga med de behov som måste tillfredsställas i en kris. 2. Hjälpmedel 2. 1 Ramavtal om partnerskap Efter det att rådets förordning (EG) om hwnanitärt bistånd antagits åtenmptogs vid ett möte i april mellan ECHO och företrädare för dess partner de diskussiom. ,r om översyn av ramavtalet om partnerskap som legat nere sedan andra hälften av 1995. En arbetsgrupp inom ECHO arbetar sedan dess med att färdigställa en ny text som tar hänsyn till de inleqande diskussionerna och den erfarenhet som har vunnits. De ändringar som planeras rör de allmänna villkoren, modellen till genomförandekontrakt samt bilagorna till denna. ECHO försöker sålunda förena den smidighet som dess partner önskar med den strikthet som ständigt krävs i kontrollen av hur gemenskapsmedlen utnyttjas. Den översyn som planeras måste sålunda ha som mål att a) upprätta en rimlig jämvikt mellan smidighet och strikt kontroll, b) säkerställa att kontrollerna verkligen ger resultat. Kommissionen har också informerat kommitten om de ändringar som den planerar att vidta i ramavtalet om partnerskap, till exempel vad gäller behovet av bättre praktisk information för att följa upp insatserna samt rapporternas format och innehåll. 2. 2 Databaser och förvaltningssystem Det hwnanitära biståndet omfattar ett stort antal skilda scenarier, situationer, aktörer och behov och täcker hela jordens yta. Lämpliga kommunikationer krävs om man skall kunna mobilisera alla faktorer på ett samordnat sätt för att hjälpa människor som faller offer för en hwnanitär katastrof och på bästa sätt utnyttja de tillgängliga resurserna. De moderna elektroniska databaserna och de databaserade systemen för kommunikation och förvaltning spelar en allt viktigare roll. 7 ECHO:s databas för ekonomisk förvaltning med namnet HOPE (Humanitarian Office Programme Environment), inklusive modulen för förvaltning av avtal, är i drift sedan mitten av år 1996. Nya moduler skall enligt planerna beställas 1997 för utvärdering av humanitära biståndsinsatser, för analys av finansiella kontroller och upprättande av rapporter och för uppföljning av åtgärder. I databasen HOPE planerar man att införa information från medlemsstaterna på området för humanitärt bistånd via rapporterna i 14- punktssystemet. Nya sidor har lagts in på kommissionens server på Internet (EUROPA) för att bland annat sprida statistiska uppgifter från databasen HOPE. Adressen till hemsidan är: http://www. cec. lu/en/commlecho/echo. html Sedan januari 1996 erbjuder kommissionens e-mail X400 (Route 400) avancerade möjligheter till elektronisk kommunikation inom enheterna och mellan dem, mellan unionens institutioner och framför allt externt; med ECHO:s partner och med de insatsområden som finns på Internet. Adressen till ECHOS:s tjänstemän är: förnamn. efternamn@echo. cec. be 3. Humanitära biståndsinsatser 3. 1 Statistisk översikt År 1996 kan betraktas som en konsolideringsperiod i processen att producera uttömmande och riktig statistik. Denna statistik är ett mycket viktigt förvaltningsverktyg och fyller också ett stort behov av information, samordning och öppenhet. ECHO:s statistikbulletin ~tkommer var tredje månad och flyktingstatistik från databasen PISG finns tillgänglig varje halvår. Vissa av de statistiska rapporter som ECHO sammanställer bifogas denna rapport (statistikbilagorna S 1 till S7). Under 1996 var omfattningen av de humanitära biståndsinsatserna jämförbar med 1995 och de beslut som fattades avsåg ett sammanlagt belopp på 656 miljoner ecu. Även om det finns statistik för varje land över den totalsumma som tagits i anspråk under året, bör det framhållas att kontrakten i vissa fall inte tecknas förrän påföljande år. Statistiken för varje partner upprättas på basis av beloppen för de kontrakt som tecknats fram till årets slut och ger sålunda lägre siffror. I bilagorna S2 och S3 återfinns en förteckning per land över de beslut om finansiering som fattats och i bilaga S4 en förteckning per partner. Dessa siffror har sammanställts i diagrammen 2 och 3 på baksidan. För att undvika upprepningar nämns inte alltid de aktuella siffrorna i länderavsnitten nedan. (cid:127) 800. 00 700. 00 600. 00 500. 00 400. 00 300. 00 200. 00 100. 00 0. 00 MECU Humanitarian Aid Fir:aancial Decisions by Source of Finance 1994-1995-1996 FIGURE 1 EDF BUDGET TOTAL fil1994 (cid:127) 1995 01996 oO • j. -----FI_N_A_N_C_IA_L_D_E_C_IS-IO_N_S_F_O_R_H_U_M_A_N_I_T_A_R_IA_N_A_ID_B_Y_R_E_G_I_O_N _____ ------. FIGURE 2 Asp. -. OQI01/97 EASTERN EUROPE 0% IRAQ 4% ASIA 5% GLOBAL 1% EX-YUGOSLAVIA 33% ASIA 8% EASTERN EUROPE 0% C. I. S NORTH AFRICMIIIDDLE EAST 3% LATIN AMERICA 3% GLOBAL 2% ACP 43% EX-YUGOSLAVIA 29% IRAQ 4% Total Humanitarian Assistance D 1992 01. 993 ~ 1994 131995 (cid:127) 1996 FIGURE 3 350,000, 300,000, ECNGO'S 150,000, CECDIRECT MEMBER STATES GOVNTS OTHER GOVNTS OTHER NGO'S LOCAL NGO'S UNITED NATIONS ~::::;~;: c 11 3. 2 Översikt över insatserna - allmänna frågor I detta avsnitt lämnas en allmän överblick över det humanitära bistånd som givits i olika delar av världen med en kort redogörelse för den politiska situationen i de länder och områden där läget ger upphov till särskild oro ur humanitär synvinkel. I dessa nationella rapporter framträder vissa punkter av betydelse för humanitärt bistånd i allmänhet och för de som idag berörs av detta i hela världen. Ett utmärkande drag för den föränderliga internationella miljö i vilket det humanitära biståndet ges är den stora ökningen av antalet konflikter, varav flertalet är interna kriser som får internationella återverkningar. Dessa kriser har ofta sitt ursprung i politiska, ekonomiska eller etniska spännningar. Själva konflikternas karaktär har utvecklats så att de alltmer påverkar civilbefolkningen och ibland till och med riktar in sig på den. Konsekvenserna är uppenbara: ett hittills oöverträffat antal flyktingar och internt tvångsförflyttade som behöver massivt humanitärt bistånd. Beviljandet av humanitärt bistånd under så komplicerade politiska förhållanden har givit upphov till några grundläggande och komplexa frågor beträffande biståndets neutralitet och opartiskhet. De produkter som levereras som humanitärt bistånd, såsom mat och läkemedel, är mycket värdefulla for parterna i en konflikt. Plundring av lager, såsom skett i exempelvis Zaire och Liberia, och ett stort antal attacker på humanitär biståndspersonal vittnar om detta. Ett annat hinder som det akuta humanitära biståndet stöter på är de stridande parternas eller regeringarnas vägran att bereda tillträde till de hjälpbehövande. Följden av dessa säkerhetsproblem har blivit att man allt oftare anlitar väpnade styrkor både för att garantera att bistånd och personal kommer säkert fram till sin destination, och för direkta fredsuppdrag. Bland de dilemman som det humanitära samfundet står inför under dessa politiskt förvirrade förhållanden märks bland annat följande: Hur kan de humanitära biståndsorganisationerna ta itu med problem med kränkande av mänskliga rättigheter när de hotas av utvisning vilket skulle medföra att biståndet stryps? Hur kan de humanitära biståndsorganisationerna lösa problem med distribution av humanitärt bistånd i krigsområden och samtidigt undvika manipulation och plundring från de parter som är inblandade i konflikten? Hur kan humanitära biståndsorganisationer samarbeta med de militära myndigheterna och vilka effekter får detta på deras neutralitet och opartiskhet? Hur kan humanitära biståndsorganisationer skydda biståndsarbetama? Det humanitära samfundet i sin helhet kan förmodligen inte ge något exakt svar på flertalet av dessa frågor, som dagligen ställs inom humanitär verksamhet. Det är dock ytterst viktigt att givarna, de icke-statliga organisationerna och Förenta nationerna fortsätter diskussionerna och att lärdom fortlöpande dras av praktiska erfarenheter från fältet. 12 På grund av det stora antalet organisationer som är engagerade inom området för humanitärt bistånd och de komplexa situationer som de möter har samordningen mellan givarna och de organ som genomför insatserna blivit allt viktigare. Helst borde samordningen omfatta flera aspekter av det internationella biståndet inklusive både institutionella och grundläggande perspektiv. Samordningen melJan institutionerna borde syfta till att efter fördjupad utvärdering av behoven på ett effektivt sätt kombinera de åtgärder som vidtas samtidigt som hänsyn tas till varje institutions roll och kompetens. Erfarenheterna från Liberia visar att nära samordning på fältet gör det möjligt att undvika att de krigförande grupperna manipulerar biståndet. Erfarenheterna från humanitära insatser har också visat att det är av stor betydelse att stödet målinriktas omsorgsfullt så att det kanaliseras till dem som verkligen behöver det. Denna styrning är ytterst viktig inte bara för att medlen skall kunna användas på bästa möjliga sätt, utan också för att det humanitära biståndet även i fortsättningen skall åtnjuta allmänt och politiskt stöd och för att de institutioner som tillhandahåller biståndet skall betraktas som ansvariga. Under 1996 riktades uppmärksamheten på det humanitära bistånde~s sociala aspekter, särskilt på grund av händelserna i Afghanistan där de muslimska fundamentalisterna, talibanerna, efter att ha tagit kontrollen i Kabul antog lagar som förbjöd kvinnor att arbeta. Dessa lagar hade stora negativa återverkningar, inte bara för de tusentals familjer där kvinnorna var familjeförsörjare och som berövades sina inkomster utan också för offentliga institutioner och humanitära verksamheter såsom sjukhus där kvinnor tidigare utgjorde en stor del av personalstyrkan. De flesta organisationer som finns företrädda i regionen fortsätter dock att ge bistånd trots de dagliga kränkningarna av mänskliga rättigheter och försöker fylla de mest akuta humanitära behoven genom att leverera mat, läkemedel och sjukvårdshjälp till de mest utsatta befolkningsgrupperna. Händelser som dessa har givit upphov till debatt inom EU, och problematiken kvinnor/män har diskuterats icke-statliga organisationer, Förenta nationernas organisationer samt experter som har ägt rum under året. Tonvikten har lagts vid integration av dessa frågor i all politik och inom alla insatser som rör krisförebyggande arbete, katastrofhjälp och rehabilitering efter akuta kriser, och även väpnade konflikter. inom rådet och vid de seminarier för företrädare för En annan viktig punkt i det arbete som påbörjades 1996 är strategin för att sammanfoga hjälpaktioner med återhämtnings- och utvecklingsbistånd, för att bättre kunna samordna det bistånd som ges inom ramen för det humanitära biståndet med stödet för rehabilitering och utveckling på längre sikt. I detta syfte inrättas inom huvudkontoret och på fältet arbetsgrupper med uppgift att förbereda strategier, finansiering och samordning med övriga parter i syfte att förbättra utformningen av biståndets olika faser i de länder och regioner som är på väg ut ur en akut humanitär krissituation. 3. 3 Före detta Jugoslavien Europeiska kommissionen anslog år 1996 187 miljoner ecu för humanitärt bistånd till offren i konflikten i f. d. Jugoslavien. Genom fredsavtalen i Dayton och i Paris som 13 undertecknades i december 1995, avslutades mer än fyra års krig i detta land. Trots att hotet om att fientligheterna skulle återupptas med framgång avvärjdes under hela 1996 har flera viktiga civila aspekter av fredsavtalet ännu inte genomförts. Den politiska enigheten i Bosnien-Herzegovina måste byggas upp. Det finns ännu ingen fri rörlighet och skyddet av mänskliga rättigheter förblir otillräckligt. De lokala myndigheterna i att många delar minoritetsgrupper återvänder, och tillämpar en tvångsförflyttningspolitik, i övertygelsen att etnisk segregation är något av det viktigaste som uppnåtts genom konflikten. De minoriteter som finns kvar i denna region trakasseras och fördrivs fortfarande. av Bosnien-Herzegovina motsätter fortfarande starkt sig I Förenta Nationernas flyktingkommissariats (UNHCR) första repatrieringsplan förutsågs att 870 000 tvångsförflyttade personer och flyktingar skulle återvända till Bosnien Herzegovina under år 1996. Denna plan visade sig vara alltför optimistisk. De nuvarande uppskattningarna pekar endast på 220 000 till 240 000 återvändande under 1996, vilket innebär att fler än 700 000 flyktingar från Bosnien-Herzegovina inte har återvänt till f. d. Jugoslavien OGh att det återstår 1,5 miljoner tvångsförflyttade personer och flyktingar i regionen. Fram tills nu har freden inte medfört någon väsentlig förbättring av den humanitära situationen i de regioner där konflikten härjade. En stor del av befolkningen lever fortfarande under exceptionella och svåra förhållanden, i läger eller provisoriska bostäder. Många har varken anställning eller inkomst och är sålunda helt beroende av lokala myndigheterna både de humanitärt bistånd. För närvarande saknar de förvaltningsmedel och den förmåga som krävs för att ta hand om dessa människor. ECHO har fortsatt att leverera livsnödvändigt humanitärt bistånd till krigsoffer och tvångsförflyttade i hela Bosnien-Herzegovina. När fientligheterna upphörde underlättades tillträdet och detta har gjort det möjligt att upptäcka behov som inte kunnat fyllas tidigare, särskilt i Republika Srpska där myndigheterna fram till slutet av 1995 vägrade släppa in internationellt bistånd. I allmänhet har större och mer selektiv styrning av det humanitära biståndet gjort det möjligt att nå de mest sårbara mottagarna som ofta befinner sig i de regioner till vilka tillträde förvägrades under konflikten. Tonvikten har alltmer lagts på akut återuppbyggnad av grundläggande och sociala infrastrukturer, särskilt i de områden som kan komma att ta emot tvångsförflyttade personer eller flyktingar, samtidigt som projekten för inkomstskapande och psykosocialt stöd har dragits ner i och med att de ekonomiska och sociala förhållanden normaliserats. ECHO, som är angeläget att smidigt kunna övergå från akut bistånd till återuppbyggnad, har under 1996 intensifierat samarbetet med andra avdelningar inom kommissionen för att säkerställa att de program som genomförs kompletterar varandra och är samstämmiga. Samordningen mellan avdelningarna har varit särskilt intensiv när det gäller flyktingars återvändande, som är ett område där medlemsstaternas insatser har integrerats i de pågående programmen. Efter den kroatiska offensiven i augusti 1995 vinnlade sig Kroatien under 1996 om att stärka sin ekonomi och att stabilisera det politiska läget i regionerna Krajina och Västra Slavonien som tidigare kontrollerats av serberna. Tvångsförflyttade personer och flyktingar började återvända till dessa regioner 1996, och enligt officiell statistik har hittills 40 000 personer återvänt till sin hemort. 14 ECHO har under det gångna året fortsatt sitt program för direkt livsmedelshjälp i Kroatien och har försett 380 000 flyktingar och tvångsförflyttade med baslivsmedel. Kontoret genomförde en särskild insats för att bistå de bosniska flyktingarna i Kupljensko-lägret till dess att det stängde i juli 1996 och den serbiska befolkningen i Krajina som stannat kvar efter den kroatiska offensiven i augusti 1995. Trots att de ekonomiska sanktionerna har lyfts har läget i Förbundsrepubliken Jugoslavien (Serbien-Montenegro) knappast förbättrats under 1996. Antalet flyktingar från Kroatien och Bosnien-Herzegovina förblir stort, och hittills har endast ett fåtal av dem återvänt till sina hemländer. En folkräkning som genomfördes gemensamt av UNHCR och de serbiska myndigheterna i juli visade att det fanns 566 000 flyktingar i republiken varav endast 10% uttryckte en önskan om att återvända till sin hemort. levererade ECHO grundläggande bistånd i Under 1996 förbundsrepubliken, huvudsakligen inom programmet för direkt livsmedelshjälp, och fanns närvarande i Kosovo där medicinsk och psykosocial hjälp gavs till de mest behövande. till 400 000 personer I september 1996 stängde ECHO som planerat sitt kontor i Skopje i f. d. jugoslaviska republiken Makedonien, men de insatser som finansierats av ECHO fortsatte till slutet av året. Fortsatt bistånd kommer att ges genom Phare-programmet som genomförs av GD IA. 3. 4 Länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet 3. 4. 1 Området kring de stora sjöarna Området kring de stora sjöarna, där omkring 1, 7 miljoner ruandiska och burundiska flyktingar har levt i över två år (huvudsakligen i Zaire och i Tanzania), drabbades av stora humanitära kriser i slutet av 1996. Under mitten av november ägde sammanstötningar rum i hela Kivu mellan en rebellrörelse huvudsakligen sammansatt av Banyamulenge (zairier av tutsisläkt) och soldater ur de f. d. "FAR" -trupperna (Rwandas väpnade front), Interhamwe och zairiska soldater. Flyktinglägren attackerades brutalt, städerna Goma, Bukavu och Uvira intogs snabbt av rebellerna, och efter att ha plundrats, oftast av zairiska soldater på flykt, tvingades de humanitära organisationerna snabbt dra sig tillbaka. Ett stort antal flyktingar flydde i panik mot västra Zaire (Walikale, Kisang~i, Shabunda och Fizi) tillsammans med hundratusentals zairier. På grund av det spända läget har inget bistånd i någon större omfattning kunnat nå de flyktingar som är spridda i Kivu eller de zairier som flytt. Deras humanitära situation är mycket svår. Omkring 600 000 ruandiska flyktingar i Goma-området (Zaire) och 500 000 flyktingar från Tanzania har dock kunnat återvända till Rwanda under december månad under relativt ordnade förhållanden. En process för att gradvis återintegrera de återvändande i deras hemorter har nu påbörjats. 15 I Burundi har den politiska och militära situationen försämrats ytterligare och ger upphov till ett fortsatt flöde av omkring 1 500 till 2 000 burundier per vecka till Tanzania där omkring 200 000 flyktingar fortfarande vistas i lägren. Under 1996 har ECHO fortsatt att stödja humanitära program som genomförts av icke statliga organisationer och internationella organisationer, och i samband med detta lämnat bistånd till flyktingar i lägren via UNHCR·samt stött de mest utsatta grupperna i Burundi och Rwanda via icke-statliga organisationer. Efter händelserna i november och för att kunna ta hand om den plötslig strömmen av återvändande flyktingar till Rwanda, beviljade kommissionen i december snabbt tilläggsfinansiering på 168 miljoner ecu. Därmed uppgår kommissionens humanitära insats i området runt de stora sjöarna till drygt 560 miljoner ecu (sedan oktober 1993). ECHO avser att under 1997 fortsätta att finansiera humanitärt bistånd till flyktingar och till tvångsförflyttade personer i Zaire på de platser där säkerhetsförhållanden och tillträdesmöjligheter så medger. I Rwanda har ECHO stött akuta reparationsprogram för bostäder, program för återuppbyggnad av sanitära och sjukvårdsstrukturer samt program f<;>r hjälp till övergivna barn och människor i fängsligt förvar. Kommissionen prioriterar nu att gradvis ersätta det humanitära biståndet med utvecklingsprogram. I Burundi kommer akut bistånd att fortsätta vad gäller läkarvård och mat samt dricksvattensförsörjning. ECHO planerar också att fortsätta finansieringen av bistånd till burundiska flyktingar i Tanzania. 3. 4. 2 ECHO-Flight ECHO-Flight som inrättades 1994 fortsatte sin verksamhet på Afrikas horn under 1996. Sju flygplan baserade i Nairobi, Djibouti, Mandera och Lokichoggio, används för närvarande för humanitära insatser i Somalia, Kenya och i södra Sudan. Mellan maj 1994 och slutet av 1996 transporterade Echo-Flight över 75 000 personer och 30 000 ton varor under mer än 27 000 flygtimmar. Tolv miljoner ecu beviljades 1996 för att möjliggöra fortsatta insatser genom Echo-Flight, och särskilt för att finansiera en Herkules C-130 från det belgiska flygvapnet baserad i Nairobi. 3. 4. 3 Angola Genomförandet av Lusakaavtalen som undertecknades i november 1994 har försenats avsevärt. De humanitära biståndsprogrammen, särskilt i de områden där befolkningen inte har fått tillräckligt stöd och som nu kontrolleras av UNIT A, försvåras av den osäkerhet som råder på grund av minor och brottslighet. Dessutom förhindras fortfarande den fria rörlighet för personer och varor som fastställs i Lusakaprotokollet. Kommissionens humanitära bistånd uppgick 1996 till 14. 1 miljoner ecu och omfattade huvudsakligen områdena hälsovård, distribution av basvaror, logistik och minröjning. 16 Biståndet hade som dubbelt mål dels att snabbt lindra den agolanska befolkningens lidande genom att minska dödligheten och sjukdomsfrekvensen och dels att genom den internationella närvaron bidra till fredsprocessen och till landets enande samt till att återupprätta ett förtroendefullt klimat. Under år 1996 företog ECHO och GD VIII en övergripande utvärdering av situationen inom hälsosektorn för att fastställa en allmän ram för gemenskapsstödet på detta område. GD VIII kommer att koncentrera största delen av sina rehabiliteringsåtgärder, inklusive insatser inom hälsosektorn, till provinserna Beguela, Bie, Huambo, Huila och Luanda, medan ECHO kommer att förstärka sitt stöd till de övriga provinserna. 3. 4. 4 Somalia Den politiska situationen i södra Somalia fortsatte under 1996 att präglas av konfrontationer mellan ledarna för de olika klaner och grupper som strävar efter att ta kontrollen över hela landet. I nordvästra delen av landet har den självproklamerade självständiga somaliska staten upplevt ett visst mått av ekonomisk återhämtning trots den rådande politiska osäkerheten. Under 1996 anslog ECHO 5 miljoner ecu till det humanitära biståndet i Somalia och uppställde som dubbla mal dels att tillgodose de akuta behoven på nationell nivå (kolerabekämpning och terapeutisk näringstillförsel) och dels att tillfredsställa de mest utsatta gruppernas grundläggande behov inom de sektorer som ännu inte bedöms som tillräckligt säkra för de rehabiliteringsprojekt som finansieras av GD VIII. 3. 4. 5 Sudan och norra Uganda Utsikterna att finna en lösning på konflikten i södra Sudan var mer osäkra än någonsin under 1996, trots att några grupper i den södra delen av landet, som bekämpar dels Sudanska folkets befrielsearme (SPLA) och dels regeringen och andra fraktioner i syd, slöt en "politisk stadga" med regeringen. Andra akuta behov som inte är direkt knutna till konflikten gjorde sig kännbara under året med två utbrott av kolera och en översvämning i Pochalla-området. Under 1996 uppgick ECHO:s humanitära bistånd i regionen till över 13 miljoner ecu. ECHO:s insatser täckte den norra delen av Uganda, de områden som står under den sudanesiska regeringens kontroll och de områden som kontrolleras av grupperna i söder. Under året började ECHO minska stödet till sudanesiska flyktingar i norra Uganda eftersom oroligheterna starkt försvårade genomförandet av programmet för flyktingars inflyttning. Säkerhetsproblem och landningsförbud som den sudanesiska regeringen införde på flera landningsbanor medförde att de humanitära insatserna i stor omfattning förhindrades. transportsvårigheter liksom det ECHO stödde flexibla ingripanden i de svåraste sektorerna vilket var en förutsättning för att mer strukturerade projekt skulle kunna genomföras. ECHO har också fokuserat på sektorer, andra annat livsmedelsförsörjning (utrustning och distribution av fiskeredskap). veterinärprogram bland och program 17 för säkrad 3. 4. 6 Liberia Efter påtryckningar från det internationella samfundet återupptogs fredsprocessen i Liberia sommaren 1996. Efter undertecknandet av Abuja Il-avtalet i augusti 1996 råder en skör fred mellan grupperna. Demobiliseringen började den 22 november och förlöper för närvarande utan alltför stora problem. På det humanitära planet var den viktigaste händelsen den omfattande plundringen av biståndsförråd och av humanitära organisationers kontor som ägde rum när Monrovia skövlades i april 1996. Hjälporganens och givarnas reaktion på de krigförande gruppernas manipulation och förskingring av stödet var att göra gemensam front, och beslut fattades om att inta ett "minimalistiskt" förhållningssätt för att skydda personal och materiel och för att inte "göda" kriget. Denna metod, som baserades på ett nära samarbete mellan givare och hjälporgan, exakt målinriktning och övervakning av stödet samt förebyggande åtgärder, gjorde det möjligt att bemöta samtliga behov med ett bistånd som begränsades till det strikt nödvändiga. Efter att den övergripande planen antagits i slutet av 1995 fattade ECHO under 1996 endast ett nytt beslut om finansiering med ett belopp på 1, 9 miljoner ecu för att fylla de nya behov som uppdagades när de områden som tidigare varit stängda öppnades. Flera samordningsmöten med givare och hjälporgan ägde rum. Det nära samarbetet mellan ECHO och GD VIII upprätthölls både vid huvudkontoret och på fältet, vilket gjorde det möjligt att genom en tydlig uppdelning av ansvarsområden optimera effekterna av båda avdelningars finansiella insatser. 3. 4. 7 Haiti Med en inkomst per capita på endast 270 US dollar förblir Haiti det fattigaste landet på norra halvklotet. Landet är internationellt stöd och reformprogrammet (privatisering och strukturanpassning) kan inte genomföras utan finansiellt stöd från givare och biståndsinsatser från privata organisationer. fortfarande beroende av Efter den svåra period som följde när embargot lyftes står nu ECHO inför en allmän humanitär kris. 40 % av den haitiska befolkningen har inte tillgång till primärhälsovård, och undernäring och diarre förblir de viktigaste orsakerna till barnadödligheten. Detta år har ECHO antagit en övergripande plan på 10 miljoner ecu som huvudsakligen fokuserar på hälsovård. Denna plan omfattar hela det haitiska territoriet med de största insatserna i tre områden och tar hänsyn till övriga biståndsgivares åtgärder (medlemsländer, Världsbanken, USAID och Utvecklingsbanken). Denna övergripande plan som samordnas av ECHO:s kontor i Haiti genomförs av mer än tjugo europeiska och lokala partner (icke-statliga organisationer, Röda korset och FN-organ). Även om det inte finns några tillförlitliga hälsoindikatorer för att mäta biståndets effekter, är det obestridligt att detta bistånd bidrar till en viss politisk och social stabilisering genom att omedelbart fylla befolkningens mest akuta behov. 18 3. 4. 8 Sierra Leone År 1996 präglades av hopp och fred med två stora politiska händelser. Dels överlämnade militärjuntan makten till en civil regering och till den nya presidenten, A. T. Kabbah, efter de demokratiska valen som· hölls i februari. Och dels utmynnade fredsförhandlingarna med rebellrörelsen slutligen i att ett fredsavtal undertecknades den 30 november i Abidjan. Den förbättring av situationen som skett sedan 1995 är imponerande. De flesta behov, särskilt av mat och hälsovård, är numera under kontroll och transporten av biståndet på båda sidor om frontlinjen har förbättrats trots ihållande säkerhetsproblem förorsakade av beväpnade gäng. Återvändandet och inflyttningen av både tvångsförflyttade personer (500 000 till 800 000) och flyktingar från Guinea (300 000) har dock knappast börjat eftersom dessa grupper inväntar en stabilisering av freden och garantier om bättre säkerhet innan de återvänder. Trots att flera rehabiliteringsprogram har startat och trots den tonvikt som ECHO lagt vid snabb övergång från de humanitära programmen, som totalt uppgick till 6,3 miljoner ecu under 1996, till rehabilitering, så är humanitärt bistånd fortfarande motiverat i lägren för tvångsförflyttade och i de områden som nyligen ö:ipnats. ECHO har aktivt samordnat insatserna på plats bland annat för att förbättra målinriktningen av livsmedelsbiståndet och för att minska beroendet. De program som erhållit stöd har haft avgörande betydelse för att förbättra den humanitära situationen som helhet. 3. 4. 9 Mali I mars 1996 stadfästes officiellt fredsavtalet mellan den maliska regeringen och tuaregemas rebellrörelse. Efter fem års inbördeskrig är de flesta viktiga strukturer i den norra delen av landet sönderslagna och hela väven av samhälleliga relationer måste byggas upp på nytt. Programmet för demobilisering har varit svårt att genomföra. På det humanitära planet präglas situationen av den stora ( över I 00 000 personer) och spontana återflyttningen av flyktingar och tvångsförflyttade till deras hemtrakter. Förseningar i organisationen och genomförandet av programmen för återflyttning av befolkningen och rehabiliteringsprogrammen har kraftigt underminerat strävan att återupprätta den socio-ekonomiska strukturen och riskerar därmed att störa stabiliseringen 1 norr. I syfte att snabbt fylla de primära och väsentliga behoven (vatten, mat, hälsovård) fattade ECHO beslut om ett humanitärt biståndsprogram på 1 miljon ecu som startade i februari 1996. Detta program omfattar de tre "känsliga" områdena i norr dit människor nu återvänder och på nytt bosätter sig. Detta program, som har förlängts genom ett nytt beslut om 1, 1 miljon ecu, bygger på kontinuitet och samordnas med åtgärder som bedrivs av GD VIII. ECHO planerar att upprätthålla sin närvaro till slutet av 1997 för att täcka hela övergångsfasen med återvändande och bosättning. 19 3. 5 Ryssland och Oberoende staters samvälde. 3. 5. 1 Ryska federationen Under 1996 ägde hårda strider rum mellan ryska trupper och tjetjenska rebeller fram till dess att ett fredsavtal undertecknades i augusti 1996 och den ryska armen påböijade sitt tillbakadragande. Trots avtalet förblir läget instabilt i norra Kaukasien. Fortfarande finns grannrepublikerna tiotusentals internt tvångsförflyttade civila i Tjetjenien och i Ingouchie och Daghestan. Under hela det gångna året har ECHO prioriterat att lämna akut bistånd till offren för kriget i Tjetjenien och att nå fram till de mest utsatta tjetjenerna som förflyttats till Daghestan och Ingouchie. Genom det stöd på 8,8 miljoner ecu som beviljades detta område 1996 finansierades huvudsakligen läkarvård, såsom reparation av vissa viktiga strukturer, samt genomförande av tydligt målinriktade livsmedelsprogram och program för dränering och vattenförsörjning i syfte att rädda liv under strider, underlätta återvändande för de personer som förflyttats inom landet och främja integreringen av dessa människor. Alla ECHO:s partner ställs inför fortsatta säkerhetsproblem och svårigheter att få tillträde till de befolkningsgrupper som behöver hjälp. 3. 5. 2 Tadzjikistan indikatorer sjunker, det På grund av den allvarliga ekonomiska kris som härjar i detta land där alla socio ekonomiska regimen och upptrappningen av striderna, vilka nått en intensitet som endast hade sitt motstycke i inbördeskriget 1992-1993 och vilka medfört förflyttning av ytterligare 25 000-30 000 personer, har de humanitära behoven växt lavinartat och visar sig på alla områden. Den redan ytterst svåra situationen för de svagaste grupperna har försämrats under det gångna året. instabila politiska läget för ECHO har fokuserat sina insatser, som totalt uppgår till 14. 1 miljoner ecu, på leverans av ytterligare livsmedelsransoner till de mest drabbade människorna i hela landet (585 000) och på medicinskt bistånd till distrikts- och länssjukhusen. Verksamheten i dessa sjukhus är helt beroende av internationellt stöd. I den östra delen av landet där klimatet och de geografiska förhållandena är svårast har ECHO finansierat ett integrerat program för mat, sjukvård och hjälpmedel för uppvärmning till förmån för skolor och sjukhus. Dessutom genomförs i den södra delen av landet program för bassjukvård och förebyggande av epidemier. ECHO har också lanserat ett pilotprogram för jordbruksutveckling för att förbättra livsmedelssituationen i vissa regioner. GD VIII deltar aktivt i detta program. 3. 5. 3 Kirghizistan I Kirghizistan beror de humanitära behoven huvudsakligen på den allvarliga ekonomiska nedgång som landet-upplever sedan början av 90-talet. Efter fem års djup kris började slutligen BNP stiga under 1996 även om inflation och handelsunderskott ökade. När det gäller säkrad livsmedelsförsörjning tycks läget ha förbättrats avsevärt och Kirghizistan 20 skulle sålunda kunna nå tröskeln för självförsörjning med livsmedel på makroekonomisk nivå. Denna tillväxt utgår dock· från en mycket låg nivå och kommer åtminstone på kort sikt inte att ha någon positiv inverkan på de mest utsatta befolkningsgruppernas levnadsvillkor. De 3,92 miljoner· ecu som ECHO anslog under 1996 möjliggjorde leverans av livsmedelsbistånd till de familjer och grupper som var mest utsatta för den osäkra tillgången på mat samt medicinskt bistånd till vårdstrukturer och till utvalda, känsliga regioner där barnadödligheten fortfarande är oacceptabelt hög. Med hänsyn till utvecklingen av den ekonomiska situationen har GD VIII och ECHO kommit överens om att ECHO gradvis skall avsluta sitt allmänna livsmedelsprogram under det kommande året. Om sådana insatser fortfarande visar sig nödvändiga kommer GD VIII att stödja dem. 3. 5. 4 Södra Kaukasus Armenien, Azerbajdzjan och Georgien Förutom i Abkhazien och hela Nagorno-Karabagh har de vilda strid ~r som förekom i Transkaukasus i början av 90-talet nu lagt sig. Den ekonomiska tillbakagången har hejdats i de tre länderna, men de reformer som inleddes som svar på IMF:s och Världsbankens rekommendationer har medfört en avsevärd tillbakagång på det sociala området och resulterat i prishöjningar och det statligt finansierade hälsovårdssystemets sammanbrott. Därmed har vissa gruppers behov ökat, exempelvis de äldres behov av mat och hälsovård. Antalet flyktingar och internt tvångsförflyttade personer i området överstiger fortfarande en miljon. Vissa av dessa personer, men inte alla, är i behov av stöd. ECHO har anslagit 23 miljoner ecu till dessa tre länder och fortsätter att understryka behovet av en proaktiv strategi baserad på en bedömning av behoven. De program som inte särskilt är inriktade på de mest behövande erhåller inte längre stöd medan de som strävar efter att sammanfoga bistånd och utvecklingsinsatser prioriteras. På livsmedelsområdet täcks fortfarande ungefär 40 % av de dagliga livsmedelsbehoven för nästan 750 000 personer av de icke-statliga o~ganisationer som stöds av ECHO. Där det är möjligt organiseras livsmedelsbiståndet så att man undviker beroende. I flera landsbygdsområden erhåller familjerna utsäde och redskap och livsmedelsbiståndet har gradvis dragits in. Inom hälsosektorn syftar biståndet till att i högre grad bereda tillträde till vård för de personer som inte har ekonomiska möjligheter att betala för den. Endast omsorgsfullt utvalda sjukhus och grundläggande hälsovårdsprogram erhåller stöd, medan program för distribution av läkemedel på nationell nivå har upphört. Brådskande reparationer i flertalet av de tillfälliga. bostäderna för internt tvångsförflyttade har avslutats, vilket har gjort det möjligt att förbättra levnadsvillkoren för ungefär 80 000 tvångsförflyttade personer i Georgien och Azerbajdzjan'. I Azerbajdzjan har ytterligare 30 000 tvångsförflyttade personer erhållit nya tillfälliga bostäder. 21 3. 6 Asien Asien är en kontinent där naturkatastrofer är vanligt förekommande och det är således mycket svårt att från ett år till ett annat förutse vilka typer av insatser som kommer att krävas där. År 1996 är ett perfekt exempel på detta. För första gången ingrep ECHO i Kina och gav medicinsk hjälp och livsmedelsbistånd vid tre katastrofer som följde efter varandra (jordbävning i februari, snöstorm i mars och översvämning i juli). ECHO har också finansierat nödhjälpsåtgärder för att bistå offren för jordbävningskatastrofen i Indonesien och för de två svåra tyfoner som drog fram över Bangladesh i april och över Indien i november. Kontoret har också beviljat livsmedelsbistånd till de som drabbades av översvämningarna 1995 i Laos liksom till de människor som varit med om liknande katastrofer i Nordkorea och i Vietnam. Eftersom situationen i Sri Lanka visar tecken på att försämras har ECHO fortsatt att finansiera bistånd till konfliktens offer där. I Afghanistan har ECHO fortsatt sitt biståndsprogram riktat till offren för det inbördeskrig som fortsatt rasar i landet. ECHO har satt upp som mål att hjälpa de mest behövande och tillgodose de akuta behoven i fråga om livsmedel, hälsovård, läkarvård och ortopedisk vård, samt att säkerställa akut rehabilitering och minröjningsinsatser. Civilbefolkningen ställs inte endast inför krigets följder utan måste också foga sig i de lagar som de nya härskarna i Kabul inför, vilka exempelvis förbjuder kvinnor att arbeta och hindrar dem från att erhålla en inkomst för att överleva. Läget för änkor är särskilt kritiskt. 25 000 av dem är familjeförsörjare och saknar nu möjlighet att livnära sin familj. ECHO har fattat beslut om att fortsätta att stödja programmet för proteser som genomförs av Handicap International i olika provinser i Kambodja. I Thailand har ECHO i nästan två år stött biståndsinsatser till Karenflyktingar längs gränsen till Burma. I Irak har kommissionen fortsatt sin humanitära biståndsverksamhet i irakiska Kurdistan och i de centrala och södra delarna av landet och är utan tvekan den största bidragsgivaren i regionen. Åtgärderna fokuseras på livsmedelsbistånd till de mest sårbara grupperna såsom gravida kvinnor, änkor, barn och äldre som fallit offer för "Operation Anfall" och lokala krigshandlingar samt till tvångsförflyttade personer i allmänhet. En andra del av detta bistånd syftar till att stödja ekonomiska verksamheter som bedöms som centrala, nämligen utbildning och hälsovård. 3. 7 Nordafrika och Mellanöstern Förbindelserna mellan Polisario och Marocko har inte förbättrats och läget tyder för närvarande inte på någon möjlighet för Sahraouis-flyktingama i Algeriet att återvända. ECHO har infört ett program för akut livsmedelsbistånd till denna folkgrupp som är helt beroende av internationellt bistånd, samt olika projekt för akut rehabilitering och medicinskt-sanitärt bistånd för 7 miljoner ecu. Situationen i Palestina ger fortfarande anledning till oro. Försämringen av förbindelserna mellan Israel och Palestina försvårar fullföljandet av fredsprocessen och utsätter palestinierna för allvarliga ekonomiska och sociala problem. Därför beviljades de akut 22 livsmedelsbistånd när den israeliska armen stängde av de ockuperade områdena. ECHO har också fortsatt sitt bistånd till hälso- och sjukvården, där de ekonomiska problemen är stora och där inte ens elementär vård kan säkerställas i brist på stöd utifrån. Inom denna ram har ECHO för totalt 9 miljoner ecu bland annat finansierat insatser för akut kliniker och sjukhus samt en bred rehabilitering av statliga och privata vaccinationskampanj Humanitärt bistånd har givits till de mest sårbara libanesiska befolkningsgrupperna, bland annat till följd av de aktioner som utfördes av den israeliska armen i södra Libanon i maj förra året. För att råda bot på de särskilt svåra förhållanden som råder för de palestinska flyktingarna i Libanon har ECHO använt 4,4 miljoner ecu för att stödja hälso- och sjukvård i lägren och för att ge befolkningen tillgång till grundläggande vård. 3. 8 Latinamerika ECHO:s insatser i Latinamerika under 1996 utgjorde en fortsättning på den verksamhet som inleddes 1995. Även om Kuba fortfarande är huvudmottagare av humanitärt bistånd har de fördrivna befolkningsgrupperna i Guatemala, Colombia OC' , Peru också varit föremål för särskilda åtgärder. I Guatemala fokuseras stödet på återflyttning av de personer som har flytt till Mexiko och den stora strömmen internt förflyttade som tvingats ge sig iväg på grund av inbördeskriget. De åtgärder som ECHO har genomfört i Guatemala för att integrera dessa flyktingar har medverkat till att återupprätta freden. Också i Peru har ECHO stött tvångsförflyttade som återvänt till sina hemtrakter. I Colombia har ECHO finansierat basstöd till våldsoffren och särskilt till mödrar som blivit änkor och till föräldralösa barn. icke-statliga I Kuba har de humanitära åtgärderna genomförts av europeiska organisationer som har samordnat sina leveranser av livsmedelsstöd och läkarvård till de mest sårbara grupperna, nämligen gravida kvinnor, barn och äldre. I Nicaragua har de europeiska icke-statliga organisationerna bedrivit ett program för epidemibekämpning. I hela regionen har stöd givits till offer för naturkatastrofer. Två jordbävningar inträffade 1996 i Ecuador och i Peru, medan Costa Rica och Honduras drabbades av översvämningar till följd av orkaner. ECHO:s partner hade då möjlighet att ge akut nödhjälp till de drabbade. 4. Horisontell verksamhet 4. 1 Informationsverksamhet ECHO:s strategi när det gäller kommunikation är att ställa information och material, skrifter radiostationernas och televisionskanalernas förfogande och att organisera aktioner tillsammans med de icke statliga och internationella organisationerna och medlemsländerna. samt audio-visuella produktioner till pressens, 23 • Medier: ECHO har givit ut presskommunikeer som har förmedlats genom talesmannatjänsten. Besök har organiserats för journalister på de platser där ECHO bedriver verksamhet, ibland på initiativ av de icke-statliga organisationerna och av de FN-organ som är ECHO:s partner. • ECHO:s europeiska TV och radiopris: ECHO har inrättat pris för tankeväckande mediatäckning av humanitära problem och dessa pris delades ut vid en ceremoni i Dublin i december i närvaro av president Mary Robinson. Avsikten är att dessa pris skall delas ut varje år. • Audiovisuella produktioner: ECHO har delfinansierat ett antal video- och kortfilmer avsedda att ge icke-statliga organisationer en möjlighet att presentera sitt arbete och sin samhällsfunktion för en lokal publik. De flesta av dessa filmer har sänts i medlemsstaternas televisionskanaler. • Skrifter: ECHO utger en årlig rapport på sex språk inklusive ryska. Flera nummer av ECHO News, det nyhetsbrev som utkommer en gång var tredje månad på engelska och franska, och flera ECHO Files, som är detaljerade rapporter om särskilda humanitära kriser, har ägnats åt Kambodja och kriget i Tjetjenien. Foldrar och särskilda skrifter om specifika åtgärder såsom vaccinationskampanjen Olympic Aid och det psykosociala biståndet i Jugoslavien har givits ut. Dessa olika åtgärder för omkring 2 miljoner ecu har på ett markant sätt bidragit till att göra allmänheten medveten om ECHO:s insatser över hela världen, även om mycket fortfarande återstår att göra för att ECHO:s bistånd skall få den erkänsla som dess omfattning berättigar till. 4. 2 Samarbete och samordning De största av de katastrofsituationer som uppträtt under de senaste åren har lyft fram internationella humanitära biståndet och behovet av ökad samordning av det rehabiliterings- internationella givare, och organisationer och icke-statliga organisationer som levererar bistånd liksom de komplexa nödsituationer som de möter, har ytterligare understrukit hur viktig och angelägen denna samordning är. utvecklingsbiståndet. Mångfalden 4. 2. 1 Samordning mellan enheterna Kommissionen fortsätter att fästa stor vikt vid samordningen mellan sina humanitära verksamheter och det mera långsiktiga arbete som bedrivs för återhämtning och utveckling. Den lade i april fram ett meddelande (KOM(96) 153) om att sammanfoga hjälpaktioner, återhämtnings- och utvecklingsbistånd. Senare under året överlämnade kommissionen en gemensam instruktion till de behöriga enheterna om ökad samordning i detta avseende. För att bättre samordna sina insatser på lång och kort sikt har kommissionen också under 1996 börjat inrätta flera arbetsgrupper sammansatta av tjänstemän från flera enheter för de länder och regioner där en övergång sker från en nödsituation till återhämtning och utveckling på längre sikt. 24 Det arbete som påbörjades under 1994 inom den ständiga samarbetsgruppen med uppgift att samordna biståndet till flyktingar, tvångsförflyttade och återvändande personer i tredje länder (Permanent InterService Group, PISG) har fortsatt, huvudsakligen i form av samråd mellan enheterna om de olika verksamheter till förmån för flyktingar som bedrivs. PISG förbereder också de regelbundna möten mellan Europeiska gemenskapen, USA och UNHCR, som ägde rum två gånger under 1996. Gruppen gav också ut skriften "Flyktingfrågor" som beskriver flyktingars problem globalt och de åtgärder som vidtagits av kommissionen för att lindra flyktingars situation i hela världen. Den internationella humanitära rätten spelar en viktig roll för konflikternas offer. ECHO gav i januari 1992 ut två böcker med titeln Law in Humanitarian Crises (Lagen i humanitära kriser)2. Under 1996 fortsatte ECHO att stödja NORA-stipendiet, som ECHO och GD XXII startade tillsammans 1993 i syfte att höja biståndsarbetamas kunskaper. En utvärdering av programmet som genomfördes under hösten 1996 gav positiva resultat som ECHO kan stödja sig på för att fatta beslut om den framtida utvecklingen av NOHA för 1997. ECHO leder den samarbetsgrupp som har till uppgift att handha katastrofberedskap och spelar alltid en aktiv roll i de samordningsgrupper för yttre förbindelser (Relex) som inrättats för att sörja för att kommissionens politik på området är enhetlig. ECHO har deltagit i den ständiga samarbetsgruppen för mänskliga rättigheter som har fortsatt att sammanträda regelbundet under ordförandeskap av GD IA. Bland de verksamheter som bedrivits inom området för mänskliga rättigheter bör framhävas ECHO:s deltagande i en konferens om mänskliga rättigheter som organiserades i Haag i december 1996 och Europaparlamentets rapport om mänskliga rättigheter i världen 1995/96. 4. 2. 2 Europaparlamentet Under 1996 har Europaparlamentet genomfört ett mycket viktigt lagstiftningsprogram om frågor som har anknytning till humanitärt bistånd. Rådets förordning om humanitärt bistånd antogs vid andra behandlingen inom ramen för samarbetsförfarandet. Parlamentet gav sitt samtycke till revideringen av den fjärde AVS-EG-konventionen och till ratificeringen av den nionde EG-UNWRA-konventionen (Förenta nationernas hjälporganisation för palestinska flyktingar). Utskotten för utveckling och samarbete, för utrikesfrågor och för· externa ekonomiska förbindelser diskuterade kommissionens meddelande om att sammanfoga hjälpaktioner, återhämtnings- och utvecklingsbistånd, och ECHO deltog aktivt i dessa diskussioner. Parlamentet har på nära håll följt den kris som för närvarande råder i området kring de stora sjöarna. Vissa initiativ visar att dessa händelser djupt oroar parlamentet. Som exempel kan nämnas de brådskande resolutioner som antogs i ämnet under året, möten ad 1 Byrån llir Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, ISBN 92-827-5337-9 25 hoc med utskotten för utrikesfrågor och med för utveckling och den partssammansatta församlingen A VS-EG samt debatter under plenarmötena. Kommissionsledamot Emma Bonino har hållit parlamentet informerat om den senaste utvecklingen i krisen. Hon har regelbundet framträtt vid plenarmötena och i de behöriga utskotten för att tala om brådskande frågor. Hon har deltagit i debatter om situationen i Nigeria, Zaire, Somalia, Sudan, Armenien, f. d. Jugoslavien, Kina, Georgien, Salvador och andra länder. Under den partssammansatta EG-AVS -församlingens möte i Windhoek i mars antogs en resolution om situationen för flyktingarna i AVS-länderna inom ramen för den humanitära biståndspolitiken. ECHO deltog i det förberedande arbetet liksom i debatten i plenarmötet. I september antog församlingen i Luxemburg en resolution om inrättandet av en ständig internationell tribunal. Emma Bonino har översänt resolutionstexten till alla de icke-statliga organisationer som är ECHO:s partner tillsammans med ett brev där hon anhåller om deras stöd. ECHO har med livligt intresse följt de offentliga utfrågningar som har organiserats av parlamentet om samordning av politiken för utveckling och samarbete i januari, om återuppbyggnad i f. d. Jugoslavien i april, om straffrihet och behovet av ett internationellt ställningstagande i oktober och slutligen om gemenskapens framtida politik för utvecklingssamarbete och regeringskonferensens effekter på denna politik i december. I januari deltog ECHO:s direktör i ett möte inom Europeiskt forum för aktivt förebyggande av konflikter om situationen i Rwanda och Burundi. Slutligen har ECHO utsett en tjänsteman med uppgift att hålla kontakt med parlamentet för att underlätta kontakterna med medlemsstaterna och de parlamentariska grupper som handhar humanitära frågor. 4. 2. 3 Icke-statliga organisationer Under 1996 erhöll de icke statliga organisationerna ungefär hälften av de medel som fördelades av ECHO. ECHO fortsatte att intensifiera sitt samarbete med de icke-statliga organisationerna både direkt genom dagliga kontakter i fråga om praktiska problem och genom organisationernas nätverk och diskussioner om olika aspekter av politiken. Dessa diskussioner ägde rum vid flera tillfällen och organiserades ofta tillsammans med de icke statliga organisationerna. Bland annat hölls seminarier om förhållandet mellan könen och om katastrofsituationer. Röda korset förblir en viktig partner till ECHO. Kommissionen gav X miljoner ecu i bidrag till de program för stöd och skydd i nödsituationer som inrättats av Internationella rödakorskommitten (ICRC) i hela världen. Diskussionerna om strategin har fortsatt med Internationella rödakorskommitten och International Federation of the Red Cross samt rödakorsföreningar som deltagit i seminarier, diskussionsgrupper och med nationella samordningsmöten för varje region och land och genom de kontakter som upprättats på operativ nivå. 26 I december 1996 hölls ett första forum för ECHO och icke-statliga organisationer i Dublin för att diskutera etiken inom humanitärt bistånd. Diskussionerna baserades på de praktiska exempel på etiska dilemman som biståndsaktörerna mött, såsom hur man bör agera vid brott mot mänskliga rättigheter, vilka åtgärder som bör vidtas för att det humanitära biståndet inte skall användas för att gynna krigsekonomin, etc. Emma Bonino underströk att det främsta syftet med humanitärt bistånd är att rädda liv och uppmanade enträget det humanitära samfundet att mobilisera sina insatser på det politiska planet. 4. 2. 4 För~nta nationerna Kommissionen förblir en stor givare till FN-systemet, särskilt i fråga om humanitärt bistånd. Ungefär 24 % av ECHO:s medel gick till Förenta nationerna vilket är ungefär lika mycket som under de föregående åren. UNHCR:s andel av medlen var cirka 18 % och WFP:s del 5 %. Om man lägger till de bidrag som kommer direkt från medlemsstaterna står Europeiska unionen i sin helhet för en mycket stor del av det totala humanitära bistånd som förmedlas via FN. Mot denna bakgrund är kommissionen givetvis intresserad av de beslut som fattas av FN:s organ på det praktiska och strategiska planet. Kommissionen deltar som observatör i arbetet med att planera de åtgärder som skall vidtas inom de organ som styr de berörda FN-fonderna och -r,rogrammen och bemödar sig om att genom dagliga kontakter om genomförandeproblem hålla sig informerad om de aktioner som den delvis finansierar. Förenta nationernas flyktingkommissariat (UNHCR) är en av de främsta aktörerna på området för humanitärt bistånd och träder in för att hjälpa ett stort antal flyktingar och internt tvångsförflyttade i hela världen. Kommissionen har bidragit med en stor del av det bistånd som genomförts av UNHCR, bland annat i området kring de stora sjöarna i Afrika och i f. d. Jugoslavien. Den står i ständig kontakt med UNHCR på det praktiska planet, -och företrädare för ECHO, UNHCR och andra FN-organ möts regelbundet för att diskutera den politik som bör följas. Kommissionen organiserade sålunda i juni 1996 ett trepartsmöte mellan Europeiska kommissionen, USA och UNHCR. Dessa tre parter samt WFP möttes återigen i november 1996 för att diskutera politiken beträffande livsmedelsbistånd, aktioner för att bistå flyktingar, förfaranden för registrering samt miljöproblem. Dessa diskussioner har visat sig mycket givande. Världslivsmedelsprogrammet (WFP) har bemött de växande internationella behoven av livsmedelsbistånd genom att anslå en allt större del av sina resurser till akuta åtgärder. I enlighet med det avtalsmemorandum som WFP har slutit med UNHCR har WFP också engagerat sig mer direkt i de storskaliga aktionerna för att förse flyktingar med livsmedel. Kommissionen deltar som observatör i WFP:s styrelsemöten och i dess överläggningar om olika allmänna policyfrågor, bland annat förstärkning av samordningen av det humanitära bistånd som ges av FN :s organ. De diskussioner som förs gemensamt med WFP, UNHCR och USA om en strategi för livsmedelsbistånd har varit mycket givande ur kommissionens synvinkel. Under andra hälften av 1996 öppnade WFP ett representationskontor och utnämnde en ansvarig tjänsteman i Bryssel. Denna närvaro kommer att underlätta kontakterna och förstärka samarbetet mellan kommissionen och WFP. 27 I juni 1996 mötte Emma Bonino Förenta nationernas vice generalsekreterare för humanitära frågor (DHA), Akashi, i Bryssel för att diskutera situationen i området kring de stora sjöarna och ECHO:s stöd till DHA liksom samarbetet dem emellan. Kommissionen följer med intresse det arbete som bedrivs under DHA:s ledning i enlighet med resolution 1995/56 av FN :s ekonomiska och sociala råd för att förstärka och samordna Förenta nationernas humanitära bistånd. Detta gäller särskilt arbetet för att förbättra samordningen på fältet av det humanitära biståndet och arbetet i frågor som rör det bistånd som ges till tvångsförflyttade och åtgärder för att skydda dem. Under 1996 upprätthöll ECHO fortlöpande kontakter med DHA för att stödja och främja ReliefWeb som gjorde goda framsteg under året. ECHO har också följt framstegen inom MCDA projektet (användande av armens och civilförsvarets resurser för humanitära operationer), såsom skapandet av en enhet för civilt och militärt försvar inom DHA under beskydd av den internationella sammanslutningen av säkerhetsorgan (AICS). Kommissionen har deltagit i kurser om bedömning av nödsituationer och samordning på plats som har organiserats av DHA, vilket-har varit mycket lärorikt för ECHO:s operativa personal. ECHO har fortsatt sitt samarbete med Förenta nationernas barnfond (UNICEF) bland annat på området för hälsovård och livsmedels bistånd. Av de projekt som genomförts av UNICEF är vaccinations- och hälsovårdsprogrammen de viktigaste. Mot slutet av år 1996 öppnade UNI CEF ett kontor i Bryssel och utnämnde en direktör för detta, vilket kommer att underlätta kontakterna och samarbetet med kommissionens enheter. 4. 2. 5 USA Under hela året har kommissionen bemödat sig om att upprätthålla nära kontakter med Förenta staterna inom området för humanitära frågor och humanitärt bistånd, både i fråga om politik och aktioner. I april 1996 reste Bonino och Atwood, direktören för Förenta staternas organ för internationellt utvecklingsbistånd (USAID), till Rwanda för att bedöma de regionala effekterna av flyktingkrisen och för att stödja de insatser som genomförs på internationell nivå för att lösa de kriser som råder i denna region. Fruktbara årliga samråd har hållits på hög nivå inom ramen för den nya transatlantiska agendan mellan Europeiska unionen och Förenta staterna, varvid gruppen för humanitära problem diskuterat och utbytt information om nödsituationer och beslutat att mötas två gånger om året för att diskutera program och planer. USA deltog i två möten under året, varav det första var trilateralt (USA, UNHCR och Europeiska kommissionen) och det andra utökades med WFP (se punkt 4. 2. 4. ). 4. 2. 6 Andra tredje länder De resor som företogs under året till Ottawa och Tokyo beredde vägen för utvidgade kontakter med andra stora givarländer såsom Kanada och Japan, lade grunden till ett informationsutbyte om humanitära aktioner och gjorde det möjligt att inleda en dialog om riktlinjerna för aktionerna. Europeiska unionen och Kanada har kommit överens om att samråda för att förbättra distributionen av det multilaterala stödet och har planerat gemensamma åtgärder i detta syfte. 28 Vid G7-toppmötet i Lyon anslöt sig kommissionen till sina partner i G7 för att bekräfta att G7 särskilt bekymrar om humanitära nödsituationer och för att uppmana till ett närmare samarbete mellan de internationella organisationerna och de bilaterala givarna vid distribution av det humanitära biståndet och vid övergång från fasen med humanitära insatser till återhämtningsfasen. 4. 3 Utvärdering ECHO:s interna utvärderingsverksamhet nådde sin fulla omfattning under 1996. På grundval av den metod som presenteras i den praktiska handledning för utvärdering som gavs ut 1995 har ECHO utvecklat sin verksamhet genom att främst utvärdera program men också enskilda aktioner. ECHO har sålunda utvärderat den verksamhet som bedrevs under perioden 1993 till 1996 i f. d. jugoslaviska republiken Makedonien och som bestod av omkring 32 projekt till ett sammanlagt belopp på 45,25 miljoner ecu. Denna utvärdering gjorde det möjligt för kommissionen att bedöma vilken politik som skulle kunna ersätta det humanitära biståndet i f. d. jugoslaviska republiken Makedonien. lämpligheten I en strävan att dra lärdom av genomförda insatser har ECHO också utvärderat effekten och vissa befolkningsgrupper i några länder i Central- och Västafrika (Burkina Faso, Niger, Benin, Zaire och Centralafrikanska republiken). livsmedelsbistånd det humanitära g1v1ts som av Tio år efter Tjernobyl-katastrofen avslutade ECHO utvärderingen av det humanitära biståndet till offren i denna kärnkraftsolycka och särskilt till de barn som vårdades på sjukhusen i Kiev och Minsk. ECHO är mycket angeläget om att förbättra sina metoder och att dela med sig av sina erfarenheter till alla aktörer på området för humanitärt bistånd. I detta syfte har kontoret organiserat två seminarier för partner respektive för medlemsstaterna för att presentera sina utvärderingsmetoder och för att inleda en diskussion om denna del av verksamheten. 4. 4 Katastrofberedskap Under 1996 har ECHO utvecklat en ny proaktiv och huvudsakligen regional metod för att forebygga och lindra katastrofer och upprätthålla katastrofberedskap. DIPECHO programmet (Dlsaster Preparedness ECHO) 1996-98 kommer att tillämpa denna metod i Västindien, Centralamerika, Sydostasien och Bangladesh. Programmet förbereds i två etapper som består av en analys vilken följs av en handlingsplan för varje region. Det kommer att genomföras i nära samarbete med de övriga aktörerna, bland annat medlemsstaterna och FN. Analysarbetet, som har anförtrotts Centre for Research on the Epidemiology of Disaster, började i slutet av 1996. Handlingsplanerna bör kunna börja genomföras före slutet av 1997. De verksamheter som kommissionen bedriver i förebyggande syfte tar till fullo hänsyn till rekommendationerna i handlingsplanen från Y okohama ( 1994) som antogs som en del 29 internationella decennium av FN:s för bekämpning av naturkatastrofer. Dessa rekommendationer fortsätter att bidra till utvecklingen av mänskliga resurser, till till genomförande av mikroprojekt för förstärkning av handlingsförmågan och demonstrationsändamål. 5. Utsikter för 1997 Trots uppmuntrande tecken på en fredlig lösning av konflikterna i många områden i världen 1996, är det uppenbart att stora humanitära behov kvarstår att täcka under det kommande året, bland annat i f. d. Jugoslavien och i området kring de stora sjöarna. i synnerhet i f. d. Jugoslavien, och i Bosnien-Herzegovina där Detta är fallet säkerhetsrådet i december 1996 godkände bibehållen militär närvaro under en period på ytterligare arton månader. Stabilisering av fred och säkerhet i regionen är en oeftergivlig förutsättning för ett demokratiskt styre, för försoning, för återhämtning och för ett uppsving inom den ekonomisk verksamheten. Det återstår fortfarande att införa absolut respekt för yttrandefriheten, för den fria rörligheten och för minoriteternas rättigheter. Under tiden måste de stora humanitära behoven av basvaror täckas, bostäder repareras och bristen på infrastruktur avhjälpas. Dessa grundförutsättningar måste uppfyllas för att de flyktingar och internt tvångsförflyttade som så önskar skall kunna återvända till sina hemtrakter. ECHO kommer att fortsätta att samarbeta med kommissionens övriga enheter och medlemsstaterna samt med Förenta nationernas organ och övriga givare för att samordna biståndet till de grupper som berörs. Den massiva återflyttningen av flyktingar och tvångsförflyttade personer till Rwanda i slutet av 1996 är löftesrik inför framtiden, men den politiska lösningen av läget i området kring de stora sjöarna återstår ännu att finna. Situationen i Burundi och i Zaire ger fortfarande anledning till oro. De flyktingar och tvångsförflyttade personer som ännu finns kvar i östra Zaire befinner sig i stor utsträckning utom räckhåll för det humanitära biståndet. Integrationen av flyktingarna och de tvångsförflyttade i Rwanda är en akut uppgift som regeringen måste ta sig an med stöd av det internationella samfundet. I denna insats måste humanitärt stöd kombineras med mera långsiktigt utvecklingsbistånd för återställande av institutioner och infrastrukturer och återupprättande av statliga rättsystemet. Såsom framgår av verksamhetsrapporten för 1996 är det troligt att många andra länder och regioner kan komma att behöva humanitärt bistånd under det kommande året. Kommissionen kommer att fortsätta att tillgodose dessa behov lika snabbt och effektivt som tidigare. Strävandena att sammanfoga katastrothjälp med återhämtnings- och utvecklingsbistånd kommer att fortsätta under nästa år i de länder där sådana framsteg är möjliga. - B7. 510 B7-210 87-511 B7-211 B7-514 B7-214 81~15 B7-215 ät'-51ll• B7-216 87-&11 87-217 lovERVIEW oF FINANCIAL oec1s10Ns FOR ec HUMANITARIAN AID ev souRcE oF FINANCE 1992-1996 1992 1993 1994 1 9 9 5 OECISIONS CONTRACTS PAYMENTS (lnECU) (lnECU) (lnECU) Source of llnance / Budget li1e Description DECISIONS (lnECU) DECISIONS (lnECU) DECISIONS (lnECU) lOME. 1 ~T20l B7-,6000 PHARE 40,000,000 8,500,000 n,soo,aoo 1,2911,000 : - - - - - OISASTERAID DE\/ElOPlNGCOIMTRIES - ·. 82,18ii,OOO 263,268,603 46,456,000 46,3111,529 39,966,5. 3,487;000 ANNEXS1 3o As,. ,. 09'01197 1 9 9 6 DECISIOHS CONTRACTS PAYMENTS (lnECU) (lnECU) (lnECU) ·- - - - - - - - - - - - - - - - - 82,612,955 - - 39 706,137 - 23,187 315 - - 1 570,000 386,550 000 118,055,296 :: - - ·. : - ·. ·. 187 150 000 163 852,098 49 750 000 ·. ·· 1::::::. 44 858 127 - 38,540 000 38 116 000 33 726 562 - 21,420 000 - 10 950,415 B7-644 HUMANTARIAN ND TO WESTERN SAHARA POP. 2 000,000 1 730,000 625,000 5 027 012 4 S91746 3117 318 6 298 500 938,167 337,500 TOTAL FOOTNOTES: (1) NATIONAi. lNDICATI\IE PROGRAMME FOR SOMALIA (2) &-VEAR AI. LOCATION (1991•95) UNDER LOME IV IS 250,000. 000 ECU 368 042 297 604 814195 764 169 424 692 092 512 680 2 7 873 559 963 638 656 655 500 340 384 103 148 038 907 (JJ DECIDED 0N A CASE-BY·CASE BASIS (4) IN 1995, THE BUDGET CHAPTER THAT CORRESPON:>S TO ECHO BECOMES B7•200 INSTl!AD OF B7-600 (5) IN 1995, AI MECU DECISION WAS CANCEU. l!D N«J DE·COMMITTED UIC>ER BUDGET LIE B7•214. HENCE. IET OECISIONS IN 1995 FOR THE FORMER YUGOSLAIM AMOUNTED TO 229. 6 MECU. Financlal Declslons for EC Humanltarlan Ald 1992-1996 oPAYMENTS sCONTRACTS 800,000,000 700,000,000 800,000,000 500,000,000 400,000,000 300,000,000 ~ ,E. g ~ 200,000,000 100,000,000 1992 1993 1994 1995 1996 • I Summary of Financial Decisions by Countries Benefiting from Humanitarian Aid 1994-95-96 ANNEX S2 Asoer: 09/01/97 1995 1996 l. ;. OME 111 1992 1993 BUDGET OECISIONS (in ECU) OECISIONS (in ECU) OECISIONS (in ECU) OECISIONS (in ECU) 1 SOM"LIA 40000000 7 796000 N'Gl'WllST-"N LOMEIV lAFRJCA lAFRJCA Evin-i Reluoees l-FRICA l'\IU>dl & Rw. 1Man Re•~ 1. ~_,. BENIN FKIRl<IW\FAS0 1. ~. w1 CAPEVEROE CHAO 0Jt80l'II ERITREA lcn. oOf'IA FIJI ~ GUll>EA GUIIEEBISSAIJ iHAITI tVQRY C0. -. ST KENYA LIBERIA M6,DAGASCAA MALAWI Wlt. l W\IJlllTAAIA IMY0TTE i. -,. ,. SERRAT lun>AMAIOUE NIGER NIGERIA "'l'Pl. 1'. -GOJINE-" IRw~ kc,. ,cc. Al. SIERAALEONE ST lllCIA SlOAN T,'NZA/'IIA T0G0 l!GAI-OA Z. 0. IRE 1994 OECISIONS (in ECU) 1000000 13500000 151000 000 18 000 000 16 000000 447 000 355000 1 000000 60000 1000000 300000 100000 1 010000 1. 204 163 7 473 550 1 170. 000 300 000 400 000 500 000 1 180 000 70 000 340 250 123 440 15 500000 2 773 200 125000 18 507 000 1810000 200 000 500 000 7 320 000 25000000 220000 540000 950 000 581 000 2 125 000 465000 400000 4 520 000 9 950000 300 000 700000 42 000 115 000 1100000 380 000 850 000 -·~-- CenWeMRenion Floodl: 1n Btntn CNVV\ Md M. mrnlonia 1005000 700 000 ·- -----~- -~--· i '-•--M-----•• -·--- -· ·-·- -- -- I - 1994 DECISIONS (in ECU) 12 315 000 1675000 2935000 6000000 19089000 18850000 500000 3520000 1115000 600000 1 004000 5000000 2 236000 1995 DECISIONS (in ECU) 12 695 000 1150 000 5000000 17 000 000 23 955218 28 831010 2100 000 2 735000 1150000 5 960000 220 720 700 000 2 320 000 14 054 500 630 000 340 000 4 500000 269376000 17 806000 15 000 000 450 000 750,000 20595 000 236100 234 670000 27 469 772 830 000 2 770 000 12000000 17 000000 82 000000 11580000 22515000 6 250 000 1500000 100000 24 873500 1 000000 8 050 000 1180 000 1875 000 4 000000 1 050000 2 500000 1000 000 1 225000 320 000 240 000 500000 200 000 4 700000 2 320000 550 000 9870 000 8338359 615000 8000000 9825000 3300000 750000 1220000 100 000 3 481 962 950000 1990000 100 000 290 000 200 000 5 350 000 1730000 2 619578 500000 29 525 000 1900000 6 010 000 3125000 11450000 16 105 000 2 320 000 250000 500000 500000 200000 4 000 614 1000000 900000 8 570000 4 290000 1996 DECISIONS (in ECU) 41100 000 1650000 7000000 14 000 000 5070000 9 450000 300 000 500 000 2490 000 2 450 000 1060000 400 000 8 600 000 300 000 14,000 000 646000 187 000000 10 205 000 140000 4 690 000 160 000 205 430 000 10000000 450000 570 000 120000 29 520 000 340 000 300 000 3 920 000 500000 4 400000 1900000 200000 1000000 80000 500 000 317 000 300 000 1750000 200 000 500 000 9 000 000 200 000 1 260000 8 849000 550000 7000000 5 000000 1175 000 13 375 000 14 156 000 150 000 3. 420 000 800000 200000 150 000 145000 1940000 2 000 000 5 012 500 4 500000 500 000 278 000 653,168,500 /ILB-"NIA /ILGERI-" ANGOlA Wll,ENIA AZERfWJI\N BANGLJIDESH BELAAIIS BOLIVIA EtRAl'll EfflC>AAIA BIIRI. N>I CMfiOOIA Cl'f'f: IIEROf CHINA (0L(lMf<IA COSTA RICA C1. UA ECIIAO0R EGYf'T EL SNVAOOR EASTERN on1 CENTTW. N'RICA ETHIOf'IA EX-YLIGOSLAVIA GEORGIA GHANA GUATEIW't. A GUl!>EA GREAT LN<ES REGION HAITI H0IO. IRAS INDIA ll>OONl:SIA IRAO IVORYCOAST KENYA KIRGYZSTAN LAOS LEEti'NON LIBERIA MADAGASCAR MALi MAi IRIIANIA MEXICO MOLD0VA MONGOI. IA M0R0CC0 M0ZAMBI0UE MY-(8'. lf<MAI NEPAL NICARAGI. IA NIGER NIGERIA N0RTH KOREA PA><ISTAN PALESTINE/ISRAEL PN-w-M f'ERU PHILIPf'INES R<. IM"l'IIA R!JSSIA SENECW. SIERRALEOl'E S()M/1,j_lA SRI LANKA S<. OAN TAJIKISTAN TCl'AO TK<>. ll. AND [I IRKEY 1 ll<RAll'-E VIETNAM YEMEN ZAIRE Cener4'Stooos Fr:,orj81dfor'. 1,rs1:I &nt1re,Uo(!'. everalr. ntr1 ()1sester f'rooa,e1ness OmhthMa 1n Estonia. LBMe. L1thu Cy-::V. lfl8 tn the Cenbbean IAnt1oua, Etarbu/Jal 01rai:I k. bon Arn,;a, SotJh Amenca {,1)-l)(r. inal!oo and Monttonrva ir. hemfltlyl nur. le. v i:11saster Mlsi:etaneous Totals 263,268. 603 46,456,000 3,487,000 Totals 40,000,000 7,796,000 Totals 500,900,821 645,636,512 (1) IN 1995, A 5 MECU DECISION WAS CANCELLED AND DE-COMMITTEO UNDER BUDGET LINE 07-214. 1-fENCE, NET DECISIONS IN 1995 FOR THE FORMER YIJGOSLAVIA AMOUNTEO TO 229. 6 MECU Grand total 1994: Grand total 1995: Grand total 1996: 764 169 424 l ECU 692 092 512 l ECU 656 655 500 l ECU (cid:127) NANCIAL DECISIONS FOR HUMANITARIAN AID BY REGION IN 1995 AND 1996 1996 COUNTRY/REGION DECISIONNECIJ NrotCONTRACTS COUNTRY/REGION ANNEXS3 1996 As per:09/01/97 DECISION N ECU Nr of CONTRACTS EX-YUGOSLAVIA 234,870,000 288 EX-YUGOSLAVIA ACPTOTAL 211,781,720 333 ACP TOTAL 6 EASTERN & CENTRAL AFRICA <·$6••: ÄNOOlA 1 · BURKINA FASSO ·~::~~. :\6. > atiiOPIA ···•250HANÄ ::: :: • \fi ®'NEA. ·· • 3 GREAT LAKES REGION. ·. MHAt'rl 5 IVORYCOST. 6KENYA 15· LiBERIA ··r·~ ::, H : Mo. iAM81QUE 33 MÄURitAN1A •: <. äö: i\l!OERIA>. SENEGAL SiSRRÄLEONE söMÄLIA sööAA iÄiRE. Af. R@\:~a. ~R~, · AFRICA: Food Ald ANöö. tA cAPEVERÖE ~i®. !$Nll:~ejlii:!l'l •: : •:: ·. ·. ·. : : : :. EASTERN & CENTRAL AFRICA ~:~;:•~n;•~trNå~:··· GUINEA HÄITJ·. IVORYCOST ~NYA LiBERiA Niöäf NIGERIA. siERAALSOi\lE SOMALIA. S\JOÄN c. 1. • (1) ARMeNIÄ AZERBAJjAN SEi. AAOs GEORGIA t<IRG't'ZSTAN MOi. DOVA ftUSSIAN FED tÄJ1KisiÄN :Q~NE EASTERN EUROPE AtBANiÄ eäilc si. tes ~~~~ TURKEY 2,900,000 1;1~0,()QI) 1,000,000 590;00() 250,000 !i EASTERN EUROPE 4 ALBANIA 1 , 1 IRAQ 24,873,500 36 IRAQ ASIA(2) ~stAN:·· BANGLÄÖEsH äÄMä®tA>< 1NÖÖNEsiA tAos:· NEPAL NC>RtHKO~eA PAKISTAN. P. HfLil'iPiNeS SRiLÄNKÄ. tt:Wt. ANä VIETNAM YEMEN 32,239,578 •1i;~M® 2,100,000 ••:~~~ < < > ?/J::::: >••Mt4A. ®:• 950,000 )} ? ?}/!:•<<<:•~~: ::. :::::::::. :. :::. ::•:::. •::1 ::::•:< ~~~tM7:~ 3,125,000 ::: ::•:•:. :. : ::::•:::::1 >••::•··•: i;~~9: 500,000 ®(j,()® INIX>NESIA es ASIA(2) 29 Al'GHANiSTAN 1() BANGLADESH U CAMBOOIA· 1 CHINA ·:3 5 INDIA 2 LAOS 1 MYÄNMAR 8 NORTH KOREA 6 SRILANKA S:J'HAiLANO 3· VIETNÄM ·f:Yf:MEN NORTH AFRICA/MIDDLE EAST Ai. GERIA LEBANON P:AtestiNl:IISRAEL LATIN AMERICA BOLMA COLOMBIA CUBA ECUADOR ELSALVAOOR GUATEMALA MEXICO NICARAGUA PERU Co-«dnation & Montering Dlsaster Prepareåless $ DTOTAL 12,225,000 ~;OOtM® 1. äir,'. 000 U5Q,öOQ 27,385,000 M~<tQOO 2,320,000 15,00Q. ~ 450,000 750J1()0 2,770,000 1,225,000 1,990,000 1,730,000 4,290,000 4,238,714 27 NORTH AFRICA/MIDDLE EAST 9. At. Gl:RIA 10 LEBÄNON ä MöROCCO. PALESTINEASRAEL 83 LATIN AMERICA 2. 00LOMBtA 5. cösrA RiCA 23 CUBA 2 ECUADOR 1 GUATEMALA 9 HONDURAS 3 MC>liiTSERRAT 6 NICARAGUA 12 PANAMA PERU General S1udies Food eld (several c01. 111r1es) 6 ~clnation & Moritortng 26 Dlsaster Prepareåless MISCELLANEOUS 1 111 GRAND TOTAL FOOTNOTE ~)C~THOIINllEPl!IClENISlATES CIIN'Nflf_lRN>_El<USSII OIN 1•. AIMECUOECISIONWNICNfCEL1. EO~CE-C~UNOEffBUOOEflH87·2'14 HENCE. NElOECBONBNI-PORlHEFOAMERYVOOSI. A'WIAMOUNTeDtOntlMECV 187,000,000 278,040,000 14,000,000 300,000 850,000 14,000,000 646,000 140,000 100,0ÖO 205,430,000 10,000,000 340,000 342,000 1,900,000 316,000 2,100,000 317,000 80,000 1,050,000 550,000 7,000,000 5,000,000 13,375,000 · 145,000 53,450,000 J,,;<171),00(). ' 9,450,000 i0. ~05,00() 500,000 3,920,000 3,849,000 14,156,000 500,000 800,000 29,520,000 53,275,000 41,100. 000 300,000 2,490. 000 2,450,000 120. 000 570,000 500,000 300,000 50Cl,OOO 1,175,000 3,420,000 200,000 150,000 20,900,000 7,000,000 4,400,000 500,000 9,000,000 19,090,000 1,060,000 400,000 8,600,000 300,000 4,690,000 450,000 380,000 1,750,000 200,000 1,260,000 1,940,000 2,000,000 4,500,000 5,012,500 278,000 858655500 108 131 27 1 2 7 1 1 3 18 1 2 1 6 2 2 2 14 15. • 26 1 105 17 11 29 9 11 26 1 1 2 2 12 36 13 3 7 1 2 1 1 2 3 2 1 18 7 3 1 5 22 4 2 4 4 6 2 40 4 20 9 5 510 - EC CONTRACTS FOR HUMANITARIAN ASSISTANCE 1992 - 93 - 94 - 95 - 96 TYPEOF 1992 1993 1994 1995 ECU ECU ECU ECU CONTRACT EC COMMISSION-DIRECT COMMISSION/ECHO COMMISSION/AEC DELEGATIONS SUBTOTAL. 8;47 4,142 <. · 45,324,321 8,318,645 2,524,500 3i:0 ooo •. •••· iiis2. oöo: 55,194,966 11,368,642 104,381,831 11,581,577 ltHOO 116,225,415 20;000,1100 1. 526,340 2$. 000 I•·• ·:< 1,700,000 •I< 0 11 4,648,000 100,000 ~0. 0. 00 5,600,000 ··1211J>J10! t7,28M6a 11,488,919 7408114 99,518,287 1;600,000 15,470,000 ·. ·. 21,526,340 3521. 195 5,246,195 796000 11,773,000 •. ••·. ····· 1320000 23,390,000 •······•··••. ••>>•·<1••·•··••>··•····· • MEMBER STATES SPECIALIZED AGENCIES BELGIUM DENMARK FRANCE GERMANY ITALY NETHERLANDS Sl"AIN SWEOEN UK SUBTOTAL ANNEX S4 l'SPER 09/01197 1996 ECU IN%OF TOTAL IN%OF TOTAL 13'4% a. :s;s~s,5•1. i-i% 3,835,011 t5iiöoö :: oa,. 14. 7% 50,010,518 14. 6% 300,000 1. o"I. ·. · < •• •••• · ·o. o% 0. 0% 0. 0% Ö;~ Q. O,. o: 1% 2. 3% 0;. 11% 0;. 11% 0:0% 0. 0% •o;~. ·. ·. ···. ·. ?>il;~ :::•·•·t~. ,r o:i% ·••o~ 0. 7% 2,340,000 3. 4% OTHER GOVERNMENTS WESTERN SAMOA MOZAMBIQUE GRENADA TRINIDAD AND TOBAGO WALLIS AND FORTUNA NEW CALEDONIA PHILIPPINES FIJI CROATIA/MACEDONIA SUBTOTAL EC NGOs/1) AUSTRIA BEL<-IUM DENMARK FINLAND FRANCE G~MANV GREECE IRELAND ITALY Ll,l)(EMBOURG NETHERLANDS PORTUGAL SPAIN SWEDEN UK SUBTOTAL OTHER NGOs 111 NORWAY AUSTRALIA SW1TZERLAND USA SUBTOTAL LOCAL NGOs 111 ANGOLA BANGLADESH bOLMA Cltl. E E1. SALVAOOR ETHIOPIA ~ IRAQ • MISC -1990 JAMAICA LEBANON OCC. TERIUTORY (ISRW PAKISTAN PHILll'l'INES SUDAN TUR1<EY SUBTOTAL UNITED NATIONS WFP FAO WHO UNORO UNHCR UNICEF UNDP UNRWA UNOHA PAHO SPECIAL UN OPERATIONS IIOM! SUBTOTAL OTHER INTERNATIONAL ORG. ICRC FIRC CARITAS INTERNATIONAL INTERNATIONALIAANAGEMEm GRöUP LUTHERAN WORLD FEDERATION ORGANIZATION OP AMERICAtUTATES THE WORLD COUNCIL OF CHURCHES SUBTOTAL Oecomitmments others TOTAL ::· :. :. •·· ••· >. ·1 • :: ··• ••• :-. :. ···1. ·. ··• 300,000 75,000 250,000 24. 700000 25,325,000 400,000. · 10 000 000 10,400,000. : 1800000 1,100,000. 625,000 a5,25s,s10 27,128,000 " 118,942,799 n;15peo 980,000 ta. 35,750 I 18,901,237 445,208 24,691,993 1;'4$,IJ00 21,516,375 :J5o,il91ii) 34. 054 623 302,929,733 NA 2$. 0H,m 48,724,057 NA 81,634,711 23,019,fOQ 186,500 1,029,000 16,406,961 0 15,212,795 862,1$0 19,021,832 NA. 23 606 851 262,550,750 •. · : 744,692 f 879 56~ 2,424,257 0. 0% <······ ·•··· 0. 0% OJi"/4 0. 0% 0-0% 0. 0% 0,0"/. 0. 0% 0. -1 •· ·····•. ::- 0. 0% Q. 0% 0. 0% \t0% 0. 0% •0. 0,. - 0. 0% :'ii,0% 0. 0% o:n 0. 0% 0. 2% 5. 1% 1. 7% ··M%• ·11. 2% ••J:$% :·· ··o:-i% •u;. 4. 1% ö;~ 4. 2% (!;$% 3. 2% U. %. 6. 2% 45. 9% 0. 5% 1,550,000 2o;m;li® e;1% 1. 3% 4,555,000 <lM,~<. : il:%%. 1i:i% 11,614,501 M;~~ti~~ : ',i. a. 0. 2% 800,000. · >U. ,r, ~. •~teOO:. C:5% 15,288,000. ·. ·• ~f~i~~t'. 3. 5% JM% 11,995,000 ,;o•teof • · t:ri. 5. 4% 18,434,100 :•: 0;:7% • : t;~~~;•1:t i:,% 25 037 000 112,576,489 53. 6% 119,571 119,578 1,680,000 34)4p;11110 11,343,000 2•11. e~ 110,102,014 22;57;ti;~ 915,750 3;413,000 28,137,551 1;o•i,;m 28,507,910 3,380. 120 22,012,500 i,#IJ;D. 00 42 497 755 312,124,926 4;110,1>00: :: : >. 1,542;844 0 250,000 ·3,211,500 1,237,140 ••· 1 s21; ooo 1 m ooo 6,279,444 8,982,140 • ·. 0;2% 0. 0% 0. 5•!, ilit'I. 0. 9%. · · ·,;sos;•o. t::- ··••••·o. :s% i, 0. 0% 1,030,000 2:'. 287830 • •. 5, 122,130 0. 3% : :il/f'I. 1. 5%. ·. : : ~ 17$,000 2,520,000 800,000 1,245,000 13,444 600,000 1,580,ii0O 4,740,000 600,000 1,513,444. : •;0% 0. 0% ö;$ 0. 0% \j;O% 0. 0% ·~ 0. 0% o;O% 0. 0% 0. 1% 0. 0% •• il% 0. 0% 0~ 0. 2% ·-·:-;:::,. ~ 0. 0%. ,~ 0. 0% ö;~ 0. 0% t~ 0. 0%. · ä;O% 0. 0% o,ii¾: 0. 0% ä;0% 0. 0% ö;o,i. 0. 0%. :•• : 71,318,781 868,000 9,250,000 0 87,955,354 13,631,598 0 6,000,000 0 0 700 000 189,723,733 3!1;00&,BZ0 26,001,135 491,560 3,160,440 1 000 000 68,659,955 (985,688) 47,355,716. I 0 500,000 0 117,336,429 11,908,135 D 450,000 -402,175 2,149,450 570 800 240,672,705 32;m,oOC1 493,500 581f,IIOO 0 115,595,~00 7,939,000 575,000 240,000 548,1&6 910,000 550000 160,026,166 4. :8%. :. 0. 1% M% 0. 0% 1U% 1. 2% 0. 1% 0. 0% 0;1. % 0. 1% 0. 1%' 23. 5% 3U27,000 37,183,603 53;21$. "00 22,285,066 2,852,105 1117,130 92104 72,542,542 1,069,286 636,676 77,256,028 ·:. ,. n 3. 3% M% 0. 2% 0,1% 0. 0% 11. 4% 1•;2s2;m 11,4110. ~ 3,065,000 460,000. :· 83,177,496 1";4zt•D. O: 5,660,000 ioli;~ 571,770 17,156,770 5. 4% 0:0% 0;1)% 0. 0% '18;0% o:t% -~ 0. 1% G;ll. % 0. 0% 0~ 24. 4V, ·3;1,r. 1. 7% 0. 11%. 0:1>4 0. 2% iLO"/. 0. 0% 5. 0% 0. 0 100. (}'J{,. NA 20,187,850 26,313,000 NA 38,579,700 440,1'7 1,745,000 2,1~,000 8,943,500 O•• 9,314,040 244,000 1,160,000 NA 2 394 500 111,446,577 I• •· 320,000 1232000 1,552,000 300,000 10,000 58,000 ·. 50,000 500,000 41,00li 7U26 1,089,626 35,831,586 0 3,809,500 110,000 78;232,580 4,127,000 470,508 0 0 262,000 0 122,843,166 35,Cl73,II0D 1,866,000 70,000 36,809,900 : 331961251 597 954 168 753525535 680227873 100. 0% 340384103 (1) INCLUDING NATIONAL RED CROSS ASSOCIATIONS (1) TJGMA1M JIIAS)t( W'KYJN 1,n THE OOKTM. CT AMOUMTS {lZJ M!CU)ARISUBS'rAKTIAll. r LOWD THAK THI ~ AMOUKTS(]A MECU) JSfflAT tJJ:MICU MAS IIED tGIC'l'1X Atll,IJKIS'TDII' BYI>OVI (fl()Oo\) 1H ACC'Oltt'IAHCI MTHTHIOOMMmlCIKD!C2SIOtf012IULY Jffl HDfCI. COHTMCT3HAVI. IG!' 5IOHIDIYDOTIJCll TIRSAMOUNT ANDH'OT!OIO ffllJtlMIJKIMOIORRENCl(l2JMfC\J') cctaan:01 ACCVMULATIDANOUMUSIDIISSUl'IES1ROMAU. ROENUM8D. 01AC'TIOICIJN1!1'2 \YHOflQtOBICAMIPULLYOPDA'IlOMAl. Ufl. AltLY!WJMv. suN3WDJ. lMMPATILYTAICINTODmJJl!THATALLMSDTES AP:lltTH!JlltmUSIDORDICOMMITT!tJ SOTHATTlUQUaTIOHOfSUUIKDIKORISUtVISwtU. HOTARm. AOAlH * * *. ,,* M·• • * • * * ~ EUROPEAN COMMISSION (ECHO) FINANCIAL DECISIONS IN FAVOUR OF THE AFFECTED BURUNDI/RWANDAN POPULATION since the 21st October 1993 until December 1996 3t- ANNEXS5 AMOUNT TOTAL As per: 09/01197 AMOUNTS IN ECU COUNTRY DATE ReasonforContrlbutlon BURUNDI 25/11/93 Displaced Population 25/11/93 Dlsplaced Population 25/11/93 Displaced Population 22/12/93 Displaced Population 3/02/94 Displaced Population 28/03/94 Displaced Population 17/05/94 Burundi Repatriates and Rwandan Refugees 15/12/94 Displaced Population PARTNER ICRC/ONG UN ONG ONG QNG/UN ONG/UN ONG ONG REGIONAL 21/12/93 Burundi Refugees 16/03194 Burundi Refugees ONG/UN/IFRC ONG/UN 27/05/94 Rwandan, Burundi, Tanzania Refugees UNHCR/lCRC 21/06/94 Rwandan, Burundi, Tanzania Refugees UNHCR 1,000,000 1,000,000 1,000,000 1,000,000 1,000,000 14,000,000 1,000,000 5,000,000 18,300,000 13,500,000 12,000,000 19,000,000 20/07/94 Rwanda, Burundi. Zaire, Uganda, Tanzania UNHCR/ONG/lCRC 12,000,000 27/07/94 Rwanda, Burundi,Zaire, Uganda, Tanzania UN/ONG/lCRC 75,000,000 21/09/94 Refugees & Disp. pop. in Central/East Africa ONG 20/12/94 Rwandan/Burundi Populations 9/03/95 Rwanda, Burundi, Zaire, Tanzania 25/07/95 Rwanda, Burundi, Zaire, Tanzania 21/11/95 Rwanda, Burundi, Zaire. Tanzania 26/07/96 Rwandan/Burundi Populations 26/07/96 Rwanda, Burundi, Zaire. Tanzania ONG/UN/lFRC WFP UNHCR/NGO UN/ONG/ICRC UN/NGO UN/NGO 4,500,000 45,000,000 12,000,000 25,000,000 70,000,000 10,000,000 26,500,000 22/11/96 Rwanda, Burundi, Zaire, Tanzania UN/lCRC/IFRC 10,000,000 11/12/96 Rwanda, Burundi, Zaire. Tanzania UN/NGO/lCRC/lFRC 158,930,000 RWANDA 28/10/93 Burundi Refugees 28/10/93 Burundi Refugees 28/10/93 Displaced population 10/11/93 Burundi Refugees 15/12/93 Burundi Refugees ONG ONG ONG/UN UN ONG 4/02/94 Refugees and displaced population ICRC/ONG 9/04/94 Conflict 12/04/94 Conflict & Drought 11/05/94 Conflict 17110/94 Rehabilitation-Electricity & Water TANZANIA 15/11/93 Burundi Refugees 11/11/93 Burundi Refugees 29/04/94 Rwandan Refugees 29/04/94 Rwandan Refugees ONG ONG ONG/lCRC GTZ ONG UN/ONG ONG ONG 1,000,000 1,000,000 1,000,000 1,000,000 1,000,000 8,000,000 500,000 1,000,000 1,000,000 5,000,000 1,000,000 1,000,000 680,000 450,000 ZAIRE 15/11/93 Burundi Refugees UN/ONG 500,000 25,000,000 511,730,000 20,500,000 3,130,000 500,000 TOTAL 1993-December 1996 560,860,000 *** *. • * *M* * * *** ANNEXS6 Breakdown of Community Aid to the Former Yugoslavia, 1991-1996 by Republic · Republic Bosnia-H erzegovina Croatia (+UNPAS) Serbia and Montenegro Slovenia FYR. ofMacedonia All Republics Turkey and Hungary Total % 55. 6% 20. 0% 17. 2% 0. 6% 3. 6% 2. 7% 0. 2% 100°/4 Breakdown of Community Aid to the Former Yugoslavia, 1996 by Relief Items Relief Items Food & Hygiene Medical · Local Capacity Building Psychosocial Winterisation Rehabilitation Miscellaneous Total % 32. 7% 14. 8% 4. 4% 3. 0% 1. 1% 15. 8% 28. 2% 100% ISSN 1024-4506 KOM(97) 437 slutlig DOKUMENT sv 05 01 11 Katalognummer CB-C0-97-443-SV-C ISBN 92-78-23931-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: 97/644/CE: Decisão da Comissão de 3 de Setembro de 1997 que aceita compromissos oferecidos por dois exportadores polacos no âmbito do processo anti-dumping relativo às importações de zinco em formas brutas, não ligado, originário da Polónia e da Rússia

eurovoc_concepts:
Poland
Russia
anti-dumping duty
import
zinc

formats: html pdfa1b print