text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 03. 09. 1997 KOM(97)430 lopull. Kertomus neuvostolle ja Euroopan pariamentiUe neuvoston 15 päivänä joulukuuta 1994 tekemällä päätöksellä 94/808/EY hyväksytyn yhteisön tilastojen ympäristdosuutta koskevan nelivuotisen kehitysohjelman toteuttamisesta (komission esittämä) Kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille neuvoston 15 päivänä joulukuuta 1994 tekemällä päätöksellä 94/808/EY hyväksytyn yhteisön tilastojen ympäristöosuutta koskevan nelivuotisen kehitysohjelman toteuttamisesta 1. TIIVISTELMÄ 2. TAUSTA JA TAVOITTEET 3. POLIITTINEN KONTEKSTI: YMPÄRISTÖ 4. POLIITTINEN KONTEKSTI: TILASTOT 5. VOIMAVARAT 6. TOIMET JA TULOKSET 7. IHMISTEN TOIMINNASTA AIHEUTUVA KUORMITUS 7. 1 YHTEISET HANKKEET 7. 2 PAASTOT 7. 3 JÀTETILASTOT 7. 4 VESITILASTOT 7. 5 MAATALOUS- JA TEOLUSUUSTUOTTEIDEN TUOTANTO JA KULUTUS 7. 6 ENERGIAN TUOTANTO JA KULUTUS 7. 7 LIIKENNE 7. 8 MUUT ALAT , 8. TALOUDELLISET JA YHTEISKUNNALLISET VASTEET 8. 1 MAATALOUS- JA TEOLLISUUSTUOTTEET JA NIIDEN KULUTUS 8. 2 JÄTEHUOLTO 8. 3 LIIKENNE 8. 4 JULKISET PALVELUT 8. 5 VÄESTÖNKASVU, KOTITALOUDET JA SOSIAALIHUOLTO 9. PUITTEET 9. 1 YMPÄRISTÖKUORMITUS INDEKSEJÄ KOSKEVA HANKE 9. 2 TALOUS-JA YMPÄRISTÖTIETOJEN YHDENTÄMINEN 9. 3 YMPÄRISTÖÄ KOSKEVAT SATELLUTTITIUT 10. YHTEISET TOIMET. 10. 1 KYSELYLOMAKKEET 10. 2 JULKAISUT 10. 3 TIETOKANNAT 11. EUROOPAN YMPÄRISTÖKESKUS 12. OHJELMAN ARVIOINTI TAULUKKO 1: POLITIIKAN ALUEET YMPÄRISTÖKUORMITUS INDEKSIHANKKEESSA TAULUKKO 2: TIETOTYYPIN MUKAAN JAOTELLUT TOIMET TAULUKKO 3: TOIMINNAN TYYPIN MUKAISESTI JAOTELLUT TOIMET TAULUKK04: JULKAISULUETTELO 1994-1997 (PUOLIVÄLI) TAULUKKO 5: BUDJETTIVARAT 1994-1997 2 2 4 4 5 S 5 5 6 6 7 7 8. 8 8 9 9 9 10 10 10 10 11 12 12 13 13 14 14 14 15 18 19 20 21 22 1. TIIVISTELMÄ Joulukuun 15. päivänä 1994 tehdyllä neuvoston päätöksellä 94/808/EY perustettiin yhteisön tilastojen ympäristöosuutta kehittävä nelivuotinen ohjelma. Ohjelman mukaisesti komissio tuottaa säännöllisesti virallisia tilastoja, joilla mitataan ihmisen toiminnasta aiheutuvaa ympäristökuormitusta ja tällaisen kuormituksen vähentämiseen tähtääviä taloudellisia ja yhteiskunnallisia toimia. Kansalliset tilastovirastot keräävät ja toimittavat tilastot Eurostatiin, ja niissä käytetään yhdenmukaisia määritelmiä ja menetelmiä. Erityisesti korostetaan, että ympäristötilastot olisi otettava osaksi yhteisön muita tilastoja ja että olisi käytettävä kansainvälisiä toiminta Euroopan ympäristökeskuksen kanssa. tilastostandardeja yhteensovitettava ja Tämä kertomus jätetään päätöksen 6 artiklan mukaisesti. Kertomuksessa kuvataan toteutettuja toimia ja niistä saatuja tuloksia kullakin päätöksessä määritellyllä toiminta-alueella. Kertomukseen sisältyy myös ohjelman yleinen arviointi. Toiminnan ja tulosten arviointi osoittaa, että komissio ja jäsenvaltiot ovat kyenneet luomaan puitteet, joihin sisältyvät myös yhtenäiset määritelmät ja menetelmät ja joissa voidaan jatkaa virallisten tilastotietojen säännöllistä toimittamista useilla päätöksessä luetelluilla keskeisillä toiminta-alueilla. Tällaisia ovat erityisesti jätteitä ja tiedonkulun aikaansaaminen on kuitenkin ollut odotettua hitaampaa. Syinä tähän ovat olleet tarvittavan valmistelutyön suuri määrä ja jäsenvaltioiden vähäiset voimavarat. ympäristönsuojelumenoja Säännöllisen koskevat tilastot. kiinnitetään huomiota myös Kertomuksessa toiminnan yhteensovittaminen Euroopan ympäristökeskuksen kanssa on onnistunut hyvin. Päätöksen oletusten mukaisesti keskus käyttää omien tehtäviensä hoidossa laajalti jäsenvaltioiden tilastovirastojen tuottamia tilastoja. Näin on erityisesti ympäristön tilaa koskevien säännöllisesti annettavien raporttien kohdalla. siihen, että on käynnissä useita metodologiahankkeita, Parhaillaan esimerkiksi ympäristöindikaattoreita ja vihreää kansantalouden tilinpitoa koskevat hankkeet. Kertomuksessa todetaan, että näiden päätökseen saamiseksi ja säännöllisen ohjelman tiedonvaihdon vakiinnuttamiseksi jatkamista ehdotettava nelivuotisen olisi 2. TAUSTA JA TAVOITTEET Yhteisön ympäristötoimien ja ehdotusten määrä ja vaikutusala kasvoivat 1980- luvun lopulla, ja niiden myötä lisääntyi ympäristöpolitiikkaa koskevan tiedon tarve. Kysyntää pyrittiin tyydyttämää monilla eri keinoin. • Vuonna 1985 neuvosto teki päätöksen Corine-ohjelman perustamisesta. • Vuonan 1987 komission yhteyteen Eurostatiin perustettiin ympäristötilastoihin erikoistunut yksikkö. • Vuonna 1989 komissio teki ehdotuksen Euroopan ympäristökeskuksesta (EEA) ja ympäristöä koskevasta Euroopan tieto- ja seurantaverkostosta (Eionet). • Vuonna 1989 komissio ehdotti nelivuotista kehitysohjelmaa ympäristöä koskevien tilastotietojen parantamiseksi. Neuvosto teki lopullisen päätöksen ympäristötilastoja koskevasta nelivuotisesta ohjelmasta joulukuussa 1994. Ohjelman tavoitteena on kehittää virallisten tilastojen ympäristöosuutta ja tuoda ne kaikkien jäsenvaltioiden käyttöön. Päätöksen 6 artiklassa edellytetään, että ohjelmasta annetaan kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Tällä kertomuksella täytetään mainittu vaatimus ja tarjotaan - kuvaus komission toiminnasta ja siitä tähän mennessä saaduista tuloksista - kehitysohjelman arviointi. "Virallisilla tilastoilla" tarkoitetaan tässä yhteydessä tilastotietoja, jotka yleensä kokoaa kansallinen tilastovirasto tai jotka kootaan sen alaisuudessa. Useimmissa jäsenvaltioissa kansallisella tilastovirastolla on ensisijainen oikeudellinen vastuu yksilöitä, yrityksiä ja muita taloudellisia yksiköitä sekä julkista hallintoa koskevien tilastotietojen keruusta. Komissio sisällä tilastot kuuluvat virallisesti Eurostatin vastuualueeseen. Kun komissio ehdotti kehitysohjelmaa, se halusi edistää ympäristötilastoihin liittyvän erityisosaamisen vaihtoa kansallisten tilastovirastojen välillä, jolloin voitaisiin hyödyntää eräiden jäsenvaltioiden kehittyneitä menetelmiä. Näin oli tarkoitus tilastovirastot pystyisivät keräämään, käsittelemään ja arvioimaan suuren määrän ympäristotilastotietoja. Tehokkuuden parantamiseksi ympäristötilastojen keruu oli määrä yhdistää mahdollisimman suuressa määrin jo olemassa olleisiin tietojen keruumenettelyihin, esimerkiksi teollisuuden ja maatalouden kyselyihin ja rekistereihin. tilanne, jossa kaikki kansalliset luoda Lisäksi komissio halusi edistää yhteisesti hyväksyttyjen menetelmien käyttöä, jotta ympäristötilastoja voitaisiin yhdenmukaistaa. Yhteisön edut huomioon ottaen yhteisistä menetelmistä sovittaisiin mahdollisuuksien mukaan myös kansainvälisesti, jolloin tulokseksi saatavat tilastot olisivat maailmanlaajuisesti vertailukelpoisia. - 3- Käytettävissä olevien resurssien asettamissa rajoissa sekä tietojen keruun että menetelmien yhdenmukaistamisen oli määrä kattaa kaikki päätöksen liitteessä A luetellut tilastomuuttujat ja talouden toimialat. Tällöin kaavailtiin, että viralliset tilastot ja Euroopan ympäristökeskuksen tietoverkon, Eionetin kautta keräämät tiedot toisiaan. Näin täytettäisiin yhteisön laajat tietotarpeet sekä ympäristöpolitiikan että muuhun politiikkaan liittyvien ympäristökysymyksien osalta. Tämän vuoksi päätöksessä on Eurostatin ja Euroopan ympäristökeskuksen välisen toiminnan yhteensovittamista koskevia erityismääräyksiä (1, 4 ja 6 artikla ja liite B). täydentäisivät 3. POLIITTINEN KONTEKSTI: YMPÄRISTÖ EU: n ympäristöohjelmassa1. ympäristöpolitiikan nykytavoitteet ilmaistaan viidennessä Viidennessä ympäristöohjelmassa todetaan, että on tärkeää "hyödyntää ja vahvistaa kokemuksia ja mahdollisuuksia [. ] talous- ja sosiaalialan perinteisten virallisten viidennessä tehtävä tilastojen ympäristöohjelmassa korostettaviin kohderyhmiin ja välineisiin. Itse asiassa tilastotietoja pidetään sellaisenaan "välineenä" viidennen ympäristöohjelman osassa, joka käsittelee "välineiden käytön laajentamista". Tilastojen suoraan osalta. " liittyy 4. POLIITTINEN KONTEKSTI: TILASTOT Yhteisön nykyinen tilastopolitiikka on määritelty neuvoston päätöksellä 93/464/ETY2, jolla hyväksyttiin ensisijaisia toimenpiteitä tilastotietojen alalla koskeva puiteohjelma vuosiksi 1993-1997 ("tilasto-ohjelma"), ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 322/973, joka koskee Eurostatin osuutta yhteisön tilastojen laadinnassa. Näihin teksteihin sisältyy säännös, jonka mukaan komissiota voi avustaa päätöksen 89/382/ETY, Euratom4 mukaisesti perustettu tilasto- ohjelmakomitea. "erityisiä toteuttamistoimia". Tilasto-ohjelmasta tehdyssä päätöksessä 93/464/ETY todetaan, että monilla aloilla kautta tarvitaan julki jäsenvaltioiden tuoda näkemyksiään toteutettavuudesta. Ympäristötilastojen osalta nykyisessä päätöksessä todetaan, että komissio voi itse hyväksyä tietyntyyppisiä toimenpiteitä kuultuaan tilasto-ohjelmakomiteaa. Ennen kyseisen päätöksen tekemistä komissio kuitenkin vakuutti neuvostolle, että tätä tilasto-ohjelmista tällaisten Tilasto-ohjelmakomitean tarpeellisuudesta vastaavat virastot toimien voivat ja 1 Neuvoston ja neuvostossa 1. helmikuuta 1993 kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma yhteisön poliittisesta ohjelmasta ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevaksi toiminnaksi. EYVL N:o C 138,17. 5. 1993, s. 1. 2EYVLNoL219, 28. 8. 1993, s. 1. 3 Neuvoston asetus (EY) N:o 322/97, 17. helmikuuta 1997. EYVL N:o L 52, 22. 2. 1997. 4EYVLN:oL181, 28. 6. 1989, s. 47. mahdollisuutta käytettäisiin harkiten eikä sen avulla pyrittäisi ohittamaan neuvoston ja Euroopan parlamentin päätöksentekovaltuuksia. Tähän mennessä komissio ei ole käyttänyt mahdollisuutta. 5. VOIMAVARAT koskevan kehittämisohjelmaa suunnitelluiksi kuluiksi päätöksen nelivuotista Ympäristötilastojen (sitoumuksiksi) 9 rahoitusselvityksessä ilmoitettiin miljoonaa ecua vuosina 1994-1997. Varat olivat tilastoihin käytettäviä budjettivaroja budjettikohdasta B5-6 (ks. taulukko 5). Todellisuudessa käytettävissä olleiden varojen kokonaismäärä oli hieman suurempi (noin 10,4 miljoonaa ecua). Kohdasta B5-6 saatavat varat olivat suunniteltua vähäisempiä, mutta lisävaroja saatiin kohdasta B4-3 (ympäristö) ja muista budjettikohdista, lisävarat käytettiin kuten taulukosta 5 ilmenee. Kohdasta B4-3 myönnetyt pääasiassa sellaisten toimien nopean toteuttamisen tukeen, jotka oli lueteltu ympänstöindikaattoreita tilinpitoa koskevassa ja vihreää kansantalouden tiedonannossa (ks. kohta 9. ). tavanomaisia 6. TOIMET JA TULOKSET Nykyisen päätöksen mukaiset toimet voidaan luokitella kahdella tavoin: joko 2 artiklan 3 alakohdan mukaisesti erottamalla toisistaan tiedot, jotka koskevat • ihmisen toiminnasta aiheutuvaa ympäristökuormitusta • vastauksena ympäristöpolitiikkaan ja ympäristön tilan muutoksiin syntyviä taloudellisia ja yhteiskunnallisia rvasteita tai työalueiden mukaisesti (liitteen A kohta 2) • tietotyypin mukaisesti (liitteen A kohta 2) • toimintatyypin tai menetelmän perusteella (2 artiklan 4 kohta ja liitteen A kohta 3). Selkeyden vuoksi toimet jaotellaan tässä kertomuksessa ympäristökuormituksen ja vasteiden ja työalueiden mukaisesti. Viittauksia "toimintatyyppiin" on tiivistelmätaulukoissa (taulukot 2 ja 3). "tietotyyppiin" sekä 7. IHMISTEN TOIMINNASTA AIHEUTUVAT PAINEET 7. 1 Yhteiset hankkeet käsitellään hankkeissa Yhteisissä aiheutuvaa ja ympäristökuormitusta. Hankkeita on mm. päästöjen, vesi tilastojen alalla. Hankkeisiin kuuluu myös työ, jota tehdään sellaisten indikaattorien ja indeksien luomiseksi, joilla voidaan mitata kaikkien talouden toimialojen aiheuttamaa kuormitusta (ks. 9. 1). jatetilastojen toiminnasta ihmisen 7. 2 Päästöt Päästöt: Eurostat kerää eräiden ilmansaasteiden päästötietoja Eurostatin ja OECD:n yhteisen, ympäristön tilaa koskevan kyselylomakkeen avulla (ks. 10. 1). tuottaa tilastoja tietoja Euroopan Eurostat ympäristökeskuksen Corinair-ilmapäästöjen tarjoaa yhtenäiset puitteet, joissa ilmapäästöjä koskevia tietoja voidaan kerätä kaikista jäsenvaltioista. Corinairista on myös tiiviit yhteydet kansallisiin päästörekistereihin. järjestelmään. Corinair ja niihin teknisiä liittyviä Lisäksi Eurostat ja Euroopan ympäristökeskus valmistelevat "yhteisiä työkaluja", joita voidaan tulevaisuudessa käyttää yhtenäispäästöjäijestelmässä. Järjestelmään kuuluvat useiden eri saasteiden päästöt sekä ilmaan, veteen että maahan. Hankkeen yhteydessä Eurostat on tilastollisesta päästölähteiden nimikkeistöstä (NOSE). Nimikkeistön avulla on entistä helpompi yhdistää päästötiedot NACE-luokituksen mukaisesti määriteltyihin talouden toimialoihin. luonnoksen standardoidusta laatinut Teollisuuden päästöjen osalta on kaavailtu, että neuvoston vuonna 1996 ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi antaman direktiivin 15 artiklan säännösten mukaisesti luotaisiin saastepäästörekisteri (PER). Yhteisien nimikkeistöjen ansiosta PER-tietoja voitaisiin tulevaisuudessa käyttää yhtenäispäästöjarjestelmässä. 7. 3 Jätetilastot Vuodesta 1988 alkaen Eurostat on säännöllisesti kerännyt tilastoja jätteiden tuotannosta ja jätehuollosta. Tiedot on kerätty osana Eurostatin ja OECD:n yhteistä ympäristön tilaa koskevaa kyselylomaketta (ks. 10. 1). Näiden tilastojen kattavuuden ja vertailtavuuden parantamiseksi Eurostat on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa pyrkinyt luomaan yhtenäisen näkemyksen jätetilastoihin. Useita vuosia kestäneiden tutkimusten ja kokeilujen perusteella on laadittu ehdotus jätetilastoja koskevaksi neuvoston asetukseksi. Komission on määrä jättää asetusluonnos neuvostolle ja Euroopan parlamentille myöhemmin vuoden 1997 aikana. talteenottoa ja kierrätystä koskevien Ehdotuksessa on säännöksiä jätteiden tuotantoa, keräystä ja käsittelyä sekä jätteiden säännöllisestä toimittamisesta. Ehdotus kattaa kaikki talouden toimialat maa-, metsä- ja kalataloutta lukuun ottamatta sekä kotitalouksien tuottamat jätteet. Jätetilastointiin käytetään Euroopan jäteluettelon (European Waste Catalogue) tiivistettyä ja rakenteeltaan uudistettua jätetilastolukitusta. Ehdotusluonnoksessa on myös tarkka tunnusjärjestelmä jätehuollon ja jätteenkäsittelyn toiminnoille. tilastotietojen Jos ehdotus hyväksytään, sen tuloksena syntyy säännöllinen yhdenmukaisten jätetilastotietojen vaihto. Jotta yrityksille ja muille tiedon tuottajille koituva rasitus jäisi mahdollisimman vähäiseksi, ehdotusta on yksinkertaistettu siten, että siihen sisältyvät ainoastaan jätepolitiikan kehittämisen ja valvonnan kannalta olennaiset tiedot. Komissio on sisällyttänyt tilastollisia säännöksiä myös kaatopaikkoja koskevaan tarkastettuun direktiiviehdotukseen, jonka se on jo aiemmin vuonna 1997 lähettänyt neuvostolle ja parlamentille. - 6- Jos jatetilastojen oikeudelliset perusteet hyväksytään, se on samalla osoitus siitä, että jäsenvaltiot ovat valmiita jätteitä koskevien tietojen vaihtoa. tukemaan nykyistä säännöllisempää 7. 4 Vesitilastot Vuodesta 1988 alkaen Eurostat on säännöllisesti kerännyt vesitilastoja. Tiedot on tilaa koskevaa kerätty osana Eurostatin ja OECD:n yhteistä ympäristön kyselylomaketta (ks. 10. 1). Vuosina 1994-1997 on keskitytty kohentamaan vesivaroja, toimialoittaista vedenkäyttöä ja jäteveden käsittelyä koskevien tietojen kattavuutta ja vertailtavuutta, sekä laatimaan soveltuvia indikaattoreita. Eurostat on ehdottanut parannettuja määritelmiä näihin tilastoihin ja pyytänyt jäsenvaltioita tarkistamaan kaikki Eurostatille jo aiemmin jätetyt tiedot. Eurostat tukee vesitilastojen laadintaa myös niissä jäsenvaltioissa, joissa aiemmin ei ole laadittu säännöllisesti tällaisia tilastoja. tutkimuksen jatkuvat. Eräästä Alan metodologiset tutkimuksesta on saatu tuloksena menetelmä, jolla voidaan laatia yhdenmukaisia arvioita uudistuvista vesivarannoista joko vesialueittain tai hallinnollisten rajojen mukaisesti. Tällöin on myös mahdollista tarkkailla käytettävissä olevia varantoja vuedenajoittain. Jo tähän mennessä tehdyn työn tuloksena voidaan odottaa merkittäviä laadullisia parannuksia Eurostatin säännöllisesti laatimiin vesitilastoihin. 7. 5 Maatalous- ja teollisuustuotteiden tuotanto ja kulutus Edellä mainittujen yhteisten hankkeiden lisäksi torjunta-aineiden käyttöä ja ravinnetaseita koskevat tiedot on todettu keskeisiksi alueiksi, joilla voidaan parantaa maatalouden aiheuttaman ympäristö kuormituksen arvioimiseen käytettäviä tilastoja. on ryhtynyt Torjunta-aineiden käyttö: Eurostat entistä yksityiskohtaisempia tilastoja torjunta-aineiden käytöstä. Tietojen saatavuuden parantamiseksi Eurostat on tukenut jäsenvaltioiden välistä tiedonvaihtoa, jonka aiheena on ollut maanviljelijöille suunnattujen, torjunta-aineiden käyttökyselyiden menetelmät. Kyselyissä käytettäväksi työkaluksi on luotu tietokanta, jossa torjunta- aineiden kaupalliset nimet yhdistyvät niiden kemiallisiin nimiin. Ensimmäinen torjunta-ainetilastojulkaisu tuotettiin vuonna 1996. keräämään Ravinnetase: Eurostat on ryhtynyt keräämään säännöllisesti ravinnetasetta koskevia tietoja NUTS-tason 3 alueista. Tällöin Eurostat käyttää jäsenvaltioiden kokemuksiin perustuvaa yhdenmukaista menetelmää. Ravinnetaseet perustuvat yksityiskohtaisiin maataloustilastoihin (karjan määrä ja lannoitteiden käyttö), joita Eurostat jo entuudestaan kerää. Tietoihin sisältyy maatalousmaan typpiylijäämää koskevia tietoja, ja niiden myötä tietoja mahdollisista typen ja muiden aineiden päästöistä pinta-ja pohjaveteen sekä ilmaan. Torjunta-aineita ja ravinnetasetta koskevia tietoja sekä muita jäsenvaltioiden toimittamia tietoja käytetään jatkossa maatalouden ympäristöindikaattorien säännölliseen tuotantoon. Indikaattorit ovat täysin yhteensopivia yhteisön muiden maataloustilastojen kanssa, ja yhdessä ne antavat tasapainoisen kuvan maatalouden - 7- taloudellisesta aiheuttamasta ympäristökuormituksesta. ja yhteiskunnallisesta merkityksestä ja maataloustuotannon 7. 6 Energian tuotanto ja kulutus tilastot jo nykyisellään sangen kehittyneitä energiatilastojaan Eurostat hyödyntää julkaistessaan vuosittaiset aiheuttamista fossiilisten polttoaineiden hiilidioksidipäätöistä. Tilastot perustuvat jäsenvaltioiden toimittamiin lopullista energiankulutusta koskeviin tietoihin sekä yhteisiin päästökertoimiin. Vuodesta 1997 alkaen Eurostat on käyttänyt hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) oletusarvoisia päästökertoimia. Tilastojen avulla voidaan todeta oikeksi kansalliset hiilidioksidipäästöt, jotka jäsenvaltiot toimittavat neuvoston päätöksen N:o 389/93 mukaisesti, sekä näitä yksityiskohtaisemmat Corinair-päästötiedot (ks. 7. 1). Muut energiantuotantoon ja -kulutukseen liittyvät päästötiedot kuuluvat edellä kuvattuun päästöjä käsittelevään työhön. Vaikka kyseisen päätöksen mukaisen kehittämisohjelman alaisuuteen eivät kuulukaan uudistuvia energianlähteitä käsittelevät tilastot, voidaan todeta, että Eurostat on vuodesta 1994 lähtien ulottanut säännölliset energiatilastonsa koskemaan myös niitä. Uudistuviin energianlähteisiin kuuluvat biomassa, aurinkoenergia ja tuulienergia (vesivoima on aina laskettu mukaan tilastoihin), ja tilastot ulottuvat taaksepäin aina vuoteen 1989 asti. 7. 7 Liikenne Eurostatin julkaisuihin on useiden vuosien ajan sisältynyt monia indikaattoreita, joilla mitataan ympäristön kannalta merkittäviä ja liikenteeseen liittyviä paineita. Tällainen julkaisu on esimerkiksi säännöllisesti ilmestyvä kokoelma Environment Statistics ja Europe's Environment: The Dobris Assessment. Liikenteeseen liittyvistä ympäristöpaineista on lisäksi tietoa julkaisussa Road transport and the environment in the European Union. liikenteen muutoksia 7. 8 Muut alat Päätöksen liitteessä A luetellaan lisäksi seuraavat alat: • raaka-aineiden hankinta ja kulutus • rakentaminen ja asuminen • vapaa-aika ja matkailu • väestönkasvu, kotitaloudet ja sosiaalihuolto • julkiset palvelut. Nämä alat sisältyvät päästöjä, jätetilastoja ja vesitilastoja käsitteleviin yhteisiin hankkeisiin sekä ympäristökuormitus - indikaattoreihin ja - indekseihin. - 8- 8. TALOUDELLISET JA YHTEISKUNNALLISET REAKTIOT 8. 1 Maatalous- ja teollisuustuotteet ja niiden kulutus Ympäristönsuojelumenojen tilastointia varten on luotu käsitteelliset puitteet (SERIEE - statistics on expenditure on environmental protection), jotka liittyvät kansantalouden tilinpitoon. Niitä on testattu tutkimusten ja kokeiluselvitysten avulla (ks. 9. 3). Teollisuuden ympäristömenoista on kerätty joitakin tietoja Eurostatin ja OECD:n yhteisen kyselylomakkeen avulla. Lomake koskee saastumisen torjunta-ja tarkkailumenoja (ks. 10. 1). Tällaisten tietojen saatavuus eri jäsenvaltioista on parantunut vuodesta 1994 lähtien, mutta tiedot ovat yhä epätäydellisiä. tapahtuu tavanomaisten Vuoden 1997 alussa neuvosto antoi asetuksen yritystoiminnan rakennetilastoista. 5 Asetus tarjoaa oikeudellisen perustan, jolta jäsenvaltiot voivat säännöllisesti toimittaa tilastoja "tuotantoprosessin jälkeisistä" ympäristönsuojeluinvestoinneista. Tämä teollisuustilastojen yhteydessä vuotta 1995 koskevista tiedoista alkaen. Asetuksessa säädetään myös kokeiluhankkeista, joiden aiheina ovat integroituun teknologiaan suuntautuvat hankkeet sekä nykyiset ympäristönsuojelumenot. Toiveena on, että oikeusperustan hyväksymisen myötä jäsenvaltiot pystyvät entistä paremmin säännöllisesti. Useimmat jäsenvaltiot ovat kuitenkin pyytäneet poikkeuksia velvoitteeseen, joka koskee tilastojen toimittamista vuodelta 1995. toimittamaan tietoja Ympäristömenot kuvaavat tiettyihin ympäristötavaroiden ja -palveluiden ryhmiin kohdistuvaa kulutusta. Eurostat on samalla laatinut yhdessä OECD:n kanssa kansainvälisesti tuottaa ympäristönsuojeluun tarkoitettuja tavaroita ja palveluita, sekä antanut arviot EU:n ekoteollisuuden liikevaihdosta ja työllisyydestä. Työtä aiotaan jatkaa keräämällä tietoja säännöllisesti jäsenvaltioiden kanssa. tunnustetut määritelmät ekoteollisuudelle, joka Eurostat on tehnyt yhteistyötä komission muiden osastojen ja OECD:n kanssa, jotta saataisiin aikaan hyväksyttävät määritelmät, joita tarvitaan vihreitä veroja (ympäristöveroja) ja muita ympäristönsuojeluun liittyviä taloudellisia välineitä kuvaavien tilastojen laatimiseen. 8. 2 Jätehuolto säännöksiä Jätehuoltotilastoja koskevia jätetilastoja koskevaksi neuvoston direktiiviksi ja ehdotettuun kaatopaikkadirektiiviin sekä neuvoston asetukseen yritystoiminnan rakennetilastoista (ks. 7. 1). Tarvittavat tekniset valmistelut on tehty osana yleistä jätetilastoja käsittelevää työtä ja taloudellisten tietojen osalta ympäristönsuojelumenoja koskevan työn yhteydessä. ehdotukseen sisältyy 5 Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 58/97 annettu 20. joulukuuta 1996 yritystoiminnan rakennetilastoista, EYVL N:o L 14,17. 1. 1997, s. 1. - 9- 8. 3 Liikenne Vuonna 1996 koottiin ensimmäisen kerran tiettyjä liikenteeseen liittyviä talous- ja the verotusindikaattoreita, jotka julkaistiin environment - energy and fiscal aspects. teoksessa Road transport and 8. 4 Julkiset palvelut SERIEE tarjoaa käsitteelliset puitteet myös ympäristönsuojeluun kohdistuvien julkisen hallinnon menojen tilastointiin. Tällöin ympäristönsuojelutoimiin luetaan mm. jätevedenkäsittely (ks. 7. 4) ja jätehuolto (ks. 7. 3 ja 8. 2). Tietoja on kerätty lähetetyllä vapaaehtoisella kyselylomakkeella vuonna 1996 ja jäsenvaltioille Eurostatin Teollisuuden ja ympäristömenojen osalta jäsenvaltioiden toimittamat tiedot ovat olleet jossain määrin puutteellisia, mutta tähän on ollut useita eri syitä. kyselylomakkeella. yhteisellä OECD:n EU:n ympäristönsuojelumenoista on tehty tutkimus, jonka tulokset julkaistaan vuonna 1997. kuuluvat Eurostatin Ympäristöä koskevan tutkimuksen ja kehittämisen julkisia menoja käsittelevät tilastot ja kehittämismenojen tilastoihin. Käytettyä standardiluokitusta (NABS) tarkistettiin yhteistyössä OECD:n kanssa vuonna 1994, jolloin tehtiin tiettyjä parannuksia ympäristötutkimuksen viitteisiin. säännöllisesti julkaisemiin tutkimus- laadittu ehdotuksia On myös julkisyhteisöjen kansantalouden tilinpitoa (EKT). tehtäväluokitukseen siitä, että ympäristömenot sisällytettäisiin joka on osa Euroopan (COFOG), 8. 5 Väestönkasvu, kotitaloudet ja sosiaalihuolto Eurostat kerää ja julkaisee jatkuvasti sosiaali- ja väestöindikaattoreita, eivätkä ne kuulu suoraan päätöksen toimien alaan. Eurostat on kuitenkin tehnyt paljon työtä kiinnostavia jotka parantaakseen ympäristöpolitiikan kannalta. väestöennusteita, erityisen ovat On myös laadittu ehdotuksia siitä, että kotitalouksien tietyt ympäristömenot sisällytettäisiin käyttötarkoituksen mukaiseen yksilöllisen kulutuksen luokitukseen (COICOP), joka on osa Euroopan kansantalouden tilinpitoa (EKT). 9. PUITTEET Päätöksen mukaisesti (liite A) ohjelman ensisijaisiin toiminta-alueisiin kuuluvat • tilinpidon puitteiden määrittely siten, että niissä voidaan yhdistää ympäristöä esimerkiksi ja näiden yhteyksien määrittely koskevat taloudelliset ympäristöä koskeviin kansantalouden tilinpitoihin ja luonnonvarojen tilinpitoihin tiedot yleiseen satelliittitileihin, tilinpitojärjestelmään, • luonnonvarojen tilinpidon kehittäminen. - 10 Alalla tehtävää työtä pidetään tärkeänä, ja Eurostat on yhdessä muiden komission alan toimintamahdollisuuksia yksiköiden kanssa vuosina 1993-94 tarkastellut jota kuvataan perinpohjaisesti. Tarkastelun tilinpitoa neuvostolle käsittelevässä tiedonannossa. 6 Komissio hyväksyi tiedonannon joulukuussa 1994. ja parlamentille annetussa vihreää kansantalouden laadittiin strategia, tuloksena Strategia perustuu kolmeen keskeiseen ajatukseen. • Tavoitteena on tiedottamista pitäisi ympäristökuormitus, politiikan alueet ja talouden toimialat. varten. Välineiden tilastovälineitä politikan ohjausta rakentaa avulla liittää ja julkista toisiinsa • Mukaan pitäisi ottaa sekä aineelliset että taloudelliset tiedot. • Mahdollisimman pitkälti olisi käytettävä hyväksyttyjä kansantalouden tilinpidon käsitteitä. Tavoitteen saavuttamiseksi komissio toteuttaa samanaikaisesti toimia viidellä eri alalla: Toimi 1 Toimi 2 Toimi 3 Toimi 4 Toimi 5 sellaisen käsikirjan kansantalouden tilinpidon" yhteiset hyväksytyt puitteet laatiminen, selvitetään jossa "vihreän Euroopan ympäristökuormitusta koskevan laatiminen (ks. 9. 1) indeksijärjestelmän Euroopan yhtenäisen laatiminen (ks. 9. 2) talous- ja ympäristöindeksijärjestelmän ympäristöä koskevien satelliittitilien tilinpitoihin (ks. 9. 3) liittäminen kansantalouden rahallisen menetelmien parantaminen toteutetaan pääasiassa arvioinnin yhteisön TTK-ohjelman yhteydessä, eikä se kuulu päätöksen mukaiseen Eurostatin työohjelmaan. ja ympäristövahinkojen laajentaminen. Tämä toimi Toimia toteutetaan rinnakkain, ja ne on aloitettu vuonna 1995. Tulokset saadaan käyttöön asteittain vuosina 1997-1999. Rinnakkaista toteuttamista pidettiin teknisistä syistä välttämättömänä, koska työhön sisältyy monia metodologisia uudistuksia eikä tällöin voida tukeutua yhteen ainoaan lähestymistapaan. 9. 1 Ympäristökuormitusindeksejä koskeva hanke Ympäristökuormitusindeksejä käsittelevällä hankkeella halutaan laatia indeksejä, jotka mittaavat yhdistettyjä kaikilla kymmenellä ympäristöpolitiikan alalla (ks. taulukko 1). Nämä ovat yleisesti ottaen samanlaisia kuin viidennen ympäristöohjelman alat (ks. 3). ympäristökuormituksia 6 KOM(94) 670 lopull. - 1 1- Kukin näistä kymmenestä indeksistä on painotettu yhdistelmä vähintään viidestä alan kannalta merkittävästä kuormitusindikaattorista. Indikaattorien valinta ja painotuskertoimien arviointi perustuu kyseisellä politiikan alalla tehtäviin asiantuntijaselvityksiin. Asiantuntijaselvitykset tehdään vaiheittain vuosina 1995-1997, ja indikaattorien toisen valintakierroksen tulokset saatiin alkuvuodesta 1997. Painotuskertoimia koskevaa työtä jatketaan vuosina 1997-1998, ja hankkeen ensimmäiset tulokset julkaistaan vuonna 1998. ympäristökuormitusindikaattoreilla Jotta ympäristöpaineet saataisiin liitettyä talouden toimialoihin, pyritään siihen, että viidennessä valituilla ympäristöohjelmassa käytettyjä sektoreita, eli energiaa, teollisuutta, liikennettä, maataloutta, matkailua ja jätehuoltoa. Kultakin sektorilta on tehty tutkimuksia, joilla selvitetään tarvittavat indikaattorit ja arvioidaan tietolähteet. voitaisiin mitata Jotta voitaisiin arvioida ja tallentaa tarvittavat ympäristökuormitustiedot, Envstat- tietokantaa (vrt. tietokannat) laajennetaan parhaillaan ympäristökuormituksen tietojärjestelmäksi (EPIS). 9. 2 Talous- ja ympäristötietojen yhdistäminen ja ympäristötietojen yhdistämiseksi Eurostat pyrkii siirtymään Talous- järjestelmään, jossa ympäristömuuttujat sisältyvät kansantalouden tilinpitoon. Tällaista järjestelmää käytetään jo monissa jäsenvaltioissa. Esimerkkejä ovat Alankomaiden NAMEA (National Accounting Matrix including Environmental Accounts) ja vastaavat järjestelmät Tanskassa, Saksassa, Itävallassa ja Ruotsissa. Kaikissa jäsenvaltioissa kehitetään nyt NAMEA:n tyyppisiä järjestelmiä, jotka alkuvaiheessa perustuvat 60-70:een eri alaan jaettuun talouteen (tuotantoalat ja lopullinen kulutus) sekä ympäristömuuttujiin, joihin sisältyvät kotitalouksien päästöt ja ympäristönsuojelumenot. Järjestelmää voidaan laajentaa lisäämällä indikaattoreita ja yhdistettyjä ympäristökuormitusindeksejä, jotka liittyvät politiikan eri aloihin edellä kuvatuin tavoin (ks. 9. 1). Jäsenvaltioiden yhteensovitettu työ käynnistyi vuonna 1995, ja eräistä maista saadaan kokeiluvaiheen tuloksia NAMEA:n tyyppisistä järjestelmistä vuoden 1997 lopulla. Kestää kuitenkin kauemmin, ennen kuin kansalliset taulukot voidaan liittää yhdeksi yhteisön kehykseksi. 9. 3 Ympäristöä koskevat satelliittitilit Satelliittitileihin on varauduttu EKT. ssä7, jossa niitä pidetään perusvälineenä sovitettaessa erityisiä tietotarpeita kansantalouden yleisiin käsitteellisiin puitteisiin. Satelliittitilit tarjoavat välineet, joilla voidaan muotoilla ja valvoa erityisalojen ja politiikkaa, ympäristöä. Niiden avulla voidaan täyttää kyseisten alojen tietotarpeita siten, että tileihin sisällytetään lisätietoja tai niissä muutetaan peruskäsitteitä ja laajennetaan tilinpidon alaa muun kuin taloudellisen tiedon suuntaan. terveydenhuoltoa, sosiaalihuoltoa esimerkiksi koulutusta, 7 Euroopan kansantalouden tilinpito 1995. - 12- Yhdessä kansallisten tilastolaitosten kanssa Eurostat pyrkii luomaan kaksi satelliittitilien luokkaa: • Ympäristösuojelun kustannustilit (EPEA) on määritelty SERIEE:ssä. Näissä hyödynnetään ympäristönsuojelun sekä ympäristöteollisuutta ja ympäristöveroja koskevia tietoja (ks. 8. 1 ja 8. 4). EPEA antaa ympäristönsuojelumenojen talousvaikutuksesta (myös työllisyydestä) sekä kansallisella että EU: n tasolla. kustannuksia koskevia päätöksentekijöille politiikan tietoja tietoja • Luonnonvarojen tilit on määritelty metsien, veden ja maaperän varojen osalta yhtenäisten ympäristö- ja taloustilien järjestelmässä (SEEA). 8 Näihin tileihin kuuluvat sekä aineellisia varantoja ja niiden liikkeitä koskevat tiedot että tarjoavat poliittisten taloustoimia koskevat päätösten talouden vuorovaikutuksesta. Tietoja voidaan käyttää eri alojen politiikan arviointiin kestävän kehityksen kannalta. tiedot. Luonnonvarojen luonnonvarojen tietoa tekijöille käytön tilit ja Satelliittitilejä koskevaa työtä on tehty vuodesta 1993, ja kokeiluna on tuotettu tilejä yhä useammilta aloita ja useammista jäsenvaltioista. Työtä rajoittaa kuitenkin jäsenvaltioiden käytettävissä olevan henkilöstön ja voimavarojen puute. Lisäksi EKT:n päätileihin sisältyvät nyt tiettyjen omien luonnonvarojen ehtymistä koskevat tiedot. 10. YHTEISET TOIMET 10. 1 Kyselylomakkeet Vuodesta 1988 lähtien jäsenvaltioilta säännöllisesti kerättävissä yleisissä tiedoissa on keskitytty Eurostatin ja OECD:n yhteiseen ympäristön tilaa käsittelevään kyselylomakkeeseen. Lomakkeessa on ilmaa, sisävesiä, meriympäristöä, metsiä, maankäyttöä, luontoa, melua ja jätteitä käsittelevät osat, ja se lähetetään jäsenvaltioille joka toinen vuosi. Lomakkeessa on noin 2500 ympäristömuuttujaa, joista kerätään maakohtaista ja määritelmät muodostavat yleisesti käytännössä tunnustetun standardin, ja kaikki OECD:n jäsenvaltiot hyväksyvät lomakkeen vapaaehtoisen tiedonkeruun pohjaksi. Tiettyjen muuttujien vertailtavuudesta voidaan esittää varauksia, mutta yleisesti se tarjoaa perustan EU-maiden ja muiden OECD-maiden vertailulle ympäristön kehityssuuntausten osalta. tietoa. Lomakkeen taulukot Yhteinen lomake tarkistettiin täysin vuosina 1990-1992, eikä siihen ole nykyisen päätöksen kattamana kautena tämän jälkeen tehty merkittäviä muutoksia. Vuosien 1994 ja 1996 lomakkeisiin tehtiin kuitenkin vähäisiä parannuksia. Vuonna 1996 laadittiin lisäksi Eurostatin ja OECD:n yhteinen lomake, joka käsittelee saastumisen tarkkailumenoja. Kyselylomakkeen ja aikaisempia versioita käytti OECD yksin, vaikka Eurostat onkin osallistunut sen torjunta- 8 SEEA. -13 kehittämiseen. Lomakkeessa käytetään mahdollisimman laajalti SERIEE. n mukaisia käsitteitä ja määritelmiä. Vuonna 1996 Eurostat otti käyttöön ympäristöä koskevan alueellisen kyselylomakkeen, jossa jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan tietoja noin 50:stä NUTS 2 -tason muuttujasta. Muuttujat ovat osajoukko Eurostatin ja OECD:n yhteisiin kyselylomakkeisiin sisältyvistä muuttujista. Muuttujat on valittu siten, että indikaattoreita, joilla voidaan arvioida EU:n niillä on pyritty tuottamaan rakennerahastojen kautta tehtyjä ympäristöinvestointeja. Kyselylomakkeella kerätään tietoja myös Keski- ja Itä-Euroopan maista, jotka ovat hakeneet EU:n jäsenyyttä. Alustavat tulokset ovat saatavilla vuoden 1997 lopulla. 10. 2 Julkaisut Päätöksen 2 artiklan 4 kohtaan sisältyy tiedottaminen yhtenä toiminnan lajina, joka kuuluu ympäristötilastojen kehittämisohjelmaan. Ohjelman aikana Eurostat on tiedottanut metodologisista kysymyksistä ja julkaissut useita tilastojulkaisuja (ks. taulukko 4). Ympäristötilastoja sisältyy lisäksi moniin yleisjulkaisuihin (Eurostatin vuosikirja, Yhteisön perustilastot, Eurooppa lukuina, jne. ). Eurostat on myös osallistunut merkittävästi Euroopan ympäristökeskuksen julkaisuihin {Europe's Environment: the Dobris Assessment (1995) ja Environment in the European Union 1995). Eurostatin tiedotustoimintaan kuuluu myös tietojen toimittaminen vastauksena saatuihin pyyntöihin. Joidenkin tutkimusten tuloksia on lisäksi jaettu alan asiantuntij oille valmisteluasiakirj oina. 10. 3 Tietokannat tallennetaan Eurostat on perustanut Envstat-tuotantotietokannan, jäsenvaltioilta ja muilta tiedontoimittajilta kerätyt tiedot. Envstatin avulla voidaan käsitellä tilastojen lisäksi metodologista ja muuta tietoa, ja näin parantaa tiedon laatua. Sen avulla voidaan myös laskea joitakin johdettuja tilastoja, jolloin joissakin tapauksissa voidaan estimoida lisäsarjoja. johon Levitettävät tiedot kopioidaan Eurostatin New Cronos -nimisen viitetietokannan MILIEU-osaan, johon tietyillä ulkopuolisilla käyttäjillä on välitön pääsy. MILIEU- tiedot ovat saatavilla myös elektronisessa muodossa. 11. EUROOPAN YMPÄRISTÖKESKUS Päätöksen 4 artiklassa ympäristötilastojen ympäristökeskuksen (EEA) työohjelman kanssa. kehitysohjelman liitteessä B on ja säännöksiä, yhteensovittamista jotka koskevat Euroopan Yhteensovittaminen on ollut tehokasta, ja sitä on toteutettu neljän alan toimilla. • Eurostatin ja EEA:n välinen aiesopimus allekirjoitettiin toukokuussa 1995. Siinä määritellään keskeiset säännöt ja menettelyt sekä näiden kahden organisaation - 1 4- väliselle yleiselle yhteistyölle että ympäristötilastojen kehittämisohjelmaa koskevan päätöksen ja EEA:ta koskevan asetuksen9 säännösten toteuttamiselle. Eurostat on nimenomaan muotoillut vuosittaiset työohjelmansa ja jakanut voimavarat eri hankkeisiinsa siten, että ne täydentävät ja tukevat EE A: n vuosittaiseen ja monivuotiseen työohjelmaan kuuluvia hankkeita. Eurostat on yhdessä EEA:n kanssa pyrkinyt iöytämään alueita, joilla on käytettävissä tai tilastotietoja EEA-hankkeisiin, erityisesti joilla voitaisiin saada käyttöön ympäristön tilaa koskevien kertomusten laadintaan. Eurostat laati kattavan tilastokertomuksen varten vuosina 1992-1995. Tämän seurauksena julkaistiin vuonna 1995 EE A: n kertomus Europe's environment: the Dobris assessment sekä siihen liittyvä Eurostatin, UNECE:n, OECD:n ja WHO:n kokoama Statistical Compendium (ks. taulukko 4). yleiseurooppalaista Dobris-ympäristöraporttia • Päätöksen mukaisesti tilastokomitealle annettava vuosittainen tilasto työ ohjelma on jätetty myös EEA:n hallintoneuvostolle. Menettely aloitettiin vuoden 1996 työohjelmalla, koska se oli ensimmäinen nyt voimassa olevan päätöksen tekemisen jälkeen laadittu työohjelma. EEA:n hallintoneuvosto käsitteli vuoden 1996 työohjelmaa 22. syyskuuta 1995 pitämässään kokouksessa ja hyväksyi sen vain vähäisin huomautuksin. EEA:n hallintoneuvosto käsitteli vuoden 1997 työohjelman 12. joulukuuta 1996. Tällöin hallintoneuvosto pyysi Eurostatia muuttamaan hiilidioksidipäästöarvioiden julkaisua (ks. 7. 6), ja Eurostat on suostunut tähän pyyntöön. jotka koskivat suunnitelmiaan, • Eurostat osallistuu aktiivisesti prosessiin, jossa EEA:n työohjelmista käydään keskusteluja komission ja jäsenvaltioiden kanssa. Keskeisellä sijalla tässä prosessissa ovat säännölliset tapaamiset EEA. n National Focal Points/Eionet10 -työryhmän kanssa sekä EEA:n vuosittaista työohjelmaa koskevat viralliset lausunnot, jotka komissio antaa joka vuosi. tai metodologisessa kehittämistyössä Toiminnan yhteensovittamisen ansiosta Eurostatin ja EEA:n toteuttamassa tietojen ollut keruussa päällekkäisyyksiä. Joillakin aloilla organisaatiot ovat nimenomaan hyötyneet toistensa tiedoista ja osaamisesta, mikä on nopeuttanut työtä. Tarvitaan kuitenkin lisää työtä, jotta toimien täydentävyys voitaisiin säilyttää ja erityisesti taata, etteivät EEAja Euroopan teemakeskukset käynnistä uusia tiedonkeruita aloilla, joilta jo on yhteisön tilastoja. juurikaan ole ei 12. OHJELMAN ARVIOINTI Monet päätöksessä määritellyistä ympäristötilastoista ovat saatavilla useista tuodaan jäsenvaltioista, säännöllisesti Eurostatille toimitetaan ja ne ja 9 Neuvoston asetus (ETY) N:o 1210/90, annettu 7 päivänä toukokuuta 1990, Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta. EYVL N:oL 120,11. 5. 1990, s. 1. 10 EIONET: Environment INformation and Observation NETwork (ympäristöä koskeva Euroopan tieto-ja seurantaverkosto). - 1 5- käyttäjien ja muiden saataville. Näiden tietojen päätöksentekijöiden yhdenmukaistamista varten on nyt luotu tarvittavat standardit ja puitteet, joita voidaan periaatteessa käyttää myös muihin tietoihin, joita ei vielä säännöllisesti toimiteta Eurostatille. Joissakin kaikkien keskeisimmissä tapauksissa, joissa yhdenmukaisten tietojen säännölliseen toimittamiseen ei vielä ole päästy, on (erityisesti ehdotus neuvoston käynnissä asetukseksi jätetilastoista). Tältä osin päätöksellä luotu kehitysohjelma on saavuttanut asetetut tavoitteet. tavoitteen saavuttamiseksi toimia Ongelmia on kuitenkin jäljellä, ja niitä olisi tarkasteltava. Ensinnäkin jäsenvaltioilla uusien tilastojen laatimiseen käytettävissä olevat inhimilliset ja rahoitusvarat ovat joissakin aina rajallisia. Ympäristötilastoihin myönnetyt voimavarat ovat jäsenvaltioissa kasvaneet viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana. Useimmissa jäsenvaltioissa ympäristötilastoista vastaavat osastot ovat kuitenkin pieniä tilastojen suhteessa säännöllisestä keruusta, joita kansalliset päätöksentekijät, yhteisön tilastotarpeet tai Euroopan ympäristökeskuksen hankkeet edellyttävät. joka koituisi täysimittaisten työmäärään, sellaisten Toiseksi havaitaan, että parhaillaan kehitettävien ja testattavien käsitteellisten puitteiden seurauksena tarvitaan usein entistä tarkempia tietoja, esimerkiksi yksityiskohtaisempi jaottelu talousaloittain (ks. 9. 2). Tarvittavat tiedot ovat joskus jo saatavilla jäsenvaltiosta, mutta joskus tarvitaan myös uusia tiedon keruita. tarvitaan huomattavia liittyy myös se, että Tähän jotta kokeiluhankkeiden yhteydessä Eurostatille toimitettuja uusia tilastoja voitaisiin tarkastella ja yhdistää ja laatia niistä päätelmiä säännöllisiä tiedon keruita koskevien ehdotusten muodossa. Rajoittavana tekijänä on usein puute henkilöstöstä, jolla on tarvittava tekninen pätevyys. lisäponnisteluja, Lopuksi on merkittäviä aloja, joilla tarvitaan lisää kehittämistyötä, jotta voitaisiin vakiinnuttaa yhtenäiset menetelmät ja päästä jäsenvaltioiden kanssa sopimukseen säännöllisestä tilastotietojen toimittamisesta. Tällaisia aloja ovat mm. • taloudelliset ja aineelliset tiedot, joita tarvitaan liikenteen, maatalouden ja matkailun kannalta merkittäviä ympäristöindikaattoreita varten, mukaan lukien kestävän kehityksen indikaattorit • aineelliset tiedot muussa kuin maatalouskäytössä olevasta maasta ja kaupunkialueista • aineelliset tiedot vaarallisten tai harvinaisten aineiden tuotannosta ja käytöstä • taloudelliset ja aineelliset tiedot, joita tarvitaan suunniteltujen luonnonvaroja käsittelevien tilien toteuttamiseksi. Hallinnollisista lähteistä saatavia tietoja voidaan hyödyntää laajalti, mutta tietojen sovittamiseen ja yhdenmukaistamiseen tilastotarpeita vastaaviksi tarvitaan on vielä lisää työtä. Ympäristötietojen keruuta voidaan myös liittää elinkeinoelämän eri aloilla (maatalous, energia, liikenne) tehtäviin tutkimuksiin. Tältä osin on edistytty odotettua hitaammin, koska tehdä nykyistä tutkimuksia ei ole haluttu monimutkaisemmiksi ja näin rasittaa vastaajia, erityisesti yrityksiä. 16- Myös ympäristölainsäädännön ja tilastotietojen keruun välisiä yhteyksiä voitaisiin parantaa. Nykyiseen ympäristölainsäädäntöön ilmoitusvelvoitteita ei useimmiten voida käyttää yhdenmukaisten tilastotietojen säännöllisen kulun turvaamiseen. Äskettäin laadituissa lakiteksteissä on kuitenkin kiinnitetty entistä enemmän huomiota säännölliseen tiedonkulkuun ja siihen liittyvään tilastolliseen yhdenmukaistamiseen. Näitä ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi annettu direktiivi (IPPC-direktiivi), ehdotus kaatopaikkadirektiiviksi ja ehdotus vesipolitiikan puitedirektiiviksi. esimerkiksi liittyviä ovat Yleisesti komissio katsoo, että nelivuotisesta ohjelmasta on saatu hyviä tuloksia, toiminta-alueiden edellyttämän metodologisen kun otetaan huomioon eri kehitystyön vaativuus ja eri jäsenvaltioiden tilastolaitoksissa edelleen vallitseva voimavarojen puute. On kuitenkin selvästi tarpeen jatkaa metodologista työtä edellä kuvatulla tavalla ja samalla entistä enemmän korostaa tarvittavia toimia, joilla voidaan turvata säännöllinen tiedonkulku niillä aloilla, joilla metodologinen työ on jo viety loppuun. Tämän vuoksi komission mielestä pitäisi ehdottaa nelivuotisen ohjelman jatkamista. Tätä koskeva ehdotus valmistuu ennen vuoden 1997 loppua. 17- TAULUKKO 1: POLITIIKAN ALUEET YMPÄRISTÖKUORMITUS INDEKSIHANKKEESSA Ilmastonmuutos Otsonikerroksen oheneminen Biologisen monimuotoisuuden väheneminen Luonnonvarojen ehtyminen Myrkkyjen leviäminen ympäristöön Jätteet Ilmansaasteet Meriympäristö ja rannikkoalueet Veden saastuminen ja vesivarat Kaupunkien ongelmat, meluja hajut - 18 TAULUKKO 2: TIETOTYYPIN MUKAAN JAOTELLUT TOIMET Tietotyyppi Toiminta-alueet Tuotanto- prosessit, päästöt Jätepäästötja jätteiden käsittely Luonnonvarojen Julkiset ja yksityiset käyttö menot Raaka-aineiden hankinta ja kulutus Maatalous-ja teollisuustuotteiden tuotanto ja kulutus Energian tuotanto ja kulutus Rakentaminen ja asuminen Vapaa-aika ja matkailu Liikenne Väestönkasvu, kotitaloudet ja sosiaalihuolto + Julkiset palvelut -19 TAULUKKO 3: TOIMINNAN TYYPIN MUKAISESTI JAOTELLUT TOIMET Toiminnan tyyppi Työalue Metodologiset ja käsitteelliset tutkimukset Käytännön tutkimukset Kokeilu- tutkimukset Tietojen keruu Levittäminen Raaka-aineiden hankinta ja kulutus Maatalous-ja teollisuustuotteiden tuotanto ja kulutus Energiantuotantoja kulutus + + + Rakentaminen ja asuminen + Vapaa-aika ja matkailu Liikenne Väestönkasvu, kotitaloudet ja sosiaalihuolto + Julkiset palvelut Puitteiden kehittäminen talous-ja ympäristötietojen yhdistämiseksi + 20- TAULUKKO 4: JULKAISULUETTELO 1994-1997 (VUODEN PUOLIVÄLIIN ASTI) Compendium Kompendium Compendium 1997 Environment statistics 1996 Umweltstatistik 1996 Statistiques de l'environnement 1996 Special compendiums Sonderkompendiums Compendiums spéciaux 1995 1997 Europe's environment: statistical compendium for the Dobris assessment Indicators of sustainable development: a pilot set following the methodology of the UN-CSD Indikatoren fur Nachhaltige Entwicklung: eine Pilotstudie gemäB der Méthodologie der KNE- méthodologie de la CDD-NU VN Indicateurs de développement durable: une étude pilote selon la Domain-specific publications Spezielle Veroffentlichungen Publications liées aux domaines spécifiques 1994 SERIEE 1994 version Environmental protection expenditure: data collection methods in the public sector and industry 1996 The distribution of nitrogen inputs to agriculture Verteilung des Stickstoffeintrags in den Boden durch die Landwirtschaft La répartition des apports d'azote dans l'agriculture 1997 1995 1996 Carbon dioxide emissions from fossil fuels 1985-1993 Kohlendioxidemissionen von fossilen Brenstoffen 1985-1993 Emissions de dioxide de carbone des combustibles fossiles 1985- 1993 EUR 12 Trade in valuable waste materials Abfallstoffe mit Handelswert im Auusenhandel der EUR 12 Echanges de déchets à valeur commerciale de l'EUR 12 Statistics in Focus Statistik kurzgefasst Statistiques en bref Road transport and the environment in the EU StraBenverkehr und Umwelt in der EU Les transports routiers et l'environnement dans 1TJE Overview of pesticide data in the EU Ûberblick ûber die Pestiziddaten in der EU Aperçu sur les données de pesticides dans 1TJE Road transport and the environment - energy and fiscal aspects StraBenverkehr und Umwelt - Energie- und Steueraspekte Transport routier et environnement - aspects énergétiques et fiscaux Eurostat general statistics Eurostat allgemeine Statistik Eurostat statistiques générales Basic statistics of the Community Statistische Grundzahlen der Gemeinschaft Statistiques de base de la Communauté Europe in figures Europa in Zahlen Europe en chiffres Social portrait of Europe Sozialportrait Europas Portrait social d'Europe Eurostat yearbook Eurostat Jahrbuch Annuaire Eurostat *=translation not yet available/Ubersetzung noch nicht vorhanden/traduction pas encore disponible - 2 1- TAULUKKO 5: BUDJETTIVARAT 1994-1997 Sitoumukset (1000 ecua) suunniteltu neuvoston päätös rahoitusselvitys toteutunut B5-6 tilastot (huomautus 1) B4-3 ympäristö (huomautus 2) muut budjettikohdat 1994 1500 1595 418 - 1995 2200 1150 633 312 1996 2800 1300 2000 150 1997 yhteensä 2500 9000 1000 1500 300 5045 4551 762 yhteensä toteutunut 2013 2095 3450 2800 10358 Huomautukset: 1. Tähän sisältyvät tilasto-ohjelman aiheiden 88 ja 89 (ympäristö) sekä aiheen 29 (kansantalouden tilinpito) mukaiset menot. Ympäristötileihin aiheen 29 mukaisesti myönnetyt varat ovat noin 200 000 ecua vuosittain vuodesta 1995 lähtien. 2. Vuodesta 1996 lähtien lukuihin sisältyvät lisävarat, jotka on myönnetty ympänstöindikaattoreita ja vihreää kansantalouden tilinpitoa koskevan tiedonannon perusteella. 2 2- ISSN 1024-4492 KOM(97) 430 lopullinen ASIAKIRJAT FI 17 14 Luettelonumero : CB-CO-97-434-FI-C ISBN 92-78-23859-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg i3>~


title: Proposition de règlement (CE) du Conseil modifiant le règlement (CEE) n° 1842/83 établissant les règles générales relatives à la cession de lait et de certains produits laitiers aux élèves dans les établissements scolaires

eurovoc_concepts:
EU aid
educational institution
milk
milk product
social policy

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 03. 09. 1997 COM(97)432 final Proposition de REGLEMENT (CE) DU CONSEIL modifiant le règlement (CEE) n° 1842/83 établissant les règles générales relatives à la cession de lait et de certains produits laitiers aux élèves dans les établissements scolaires (présentée par la Commission) EXPOSE DES MOTIFS La proposition de règlement ci-joint prévoit d'inclure le produit "viili/fil" (un type de lait fermenté ) dans la liste des produits laitiers pouvant bénéficier de l'aide au lait scolaire dans le cadre du règlement (CEE) n° 1842/83. Il s'agit d'un produit qui contribue pour une part importante à la consommation laitière en Finlande et en Suède, où il occupe une position similaire à celle du yoghourt dans le reste de la Communauté. Cette proposition vise à donner suite au compromis qui a été adopté dans le contexte du "paquet-prix" pour la campagne 1997/98. ^ Proposition de REGLEMENT (CE) N° DU CONSEIL du modifiant le règlement (CEE) n° 1842/83 établissant les règles générales relatives à la cession de lait et de certains produits laitiers aux élèves dans les établissements scolaires LE CONSEIL DE L'UNION EUROPEENNE vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) n° 804/68 du Conseil, du 27 juin 1968, portant organisation commune des marchés dans le secteur du lait et des produits laitiers , modifié en dernier lieu par le règlement (CE) n° 1587/96 , et notamment son article 26 paragraphe 3, vu la proposition de la Commission , considérant que l'article 26 paragraphe 1 du règlement (CEE) n° 804/68 prévoit l'octroi d'une aide communautaire pour la cession aux élèves dans les établissements scolaires de certains produits laitiers, dont ceux relevant du code NC 0403; considérant que l'article 2 paragraphe 1 premier alinéa du règlement (CEE) n° 1842/83 du Conseil4, modifié en dernier lieu par le règlement (CEE) n° 2748/93 , précise la liste des produits laitiers bénéficiant de l'aide communautaire; qu'il convient d'inclure dans cette liste le produit "viili/fil"au lait entier, qui relève du code NC 0403, afin de tenir compte des habitudes de consommation dans certains Etats membres, J. O. n° L 148 du 28. 6. 1968, p. 13. J. O. n° L 206 du 16. 8. 1996, p. 21. J. O. n° C J. O. n°L 183 du 7. 7. 1983, p. 1. J. O. n°L 249 du 7. 10. 1993, p. l. A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT : Article premier À l'article 2 paragraphe 1 du règlement (CEE) n° 1842/83, le premier alinéa est complété comme suit: « d) "viili/fil" au lait entier. ». Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le septième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Par le Conseil FICHE FINANCIERE LIGNE BUDGETAIRE: Bl-2061 INTITULE DE LA MESURE : CRÉDITS: 131,2 Mio ECU Proposition de règlement du Conseil modifiant le règlement (CEE) n° 1842/83 établissant les règles générales relatives à la cession de lait et de certains produits laitiers aux élèves dans les établissements scolaires. BASE JURIDIQUE Article 26 paragraphe 3 du règlement (CEE) n° 804/68 OBJECTIFS DE LA MESURE : L'inclusion du produit "viili/fil" dans la liste des produits laitiers pouvant bénéficier de l'aide communautaire au lait scolaire. PERIODE DE 12 MOIS Mio ECU EXERCICE EN COURS (97) Mio ECU EXERCICE SUIVANT (98) Mio ECU p. m. p. m. p. m. INCIDENCES FINANCIÈRES DÉPENSES À LA CHARGE -DU BUDGET DES CE (RESTITUTIONS/INTERVENTIONS) DES BUDGETS NATIONAUX D'AUTRES SECTEURS RECETTES RESSOURCES PROPRES DES CE (PRÉLÈVEMENTS/DROITS DE DOUANE) SUR LE PLAN NATIONAL 3. 4. 5. 0 5. 1 5. 0. 1 5. 1. 1 PRÉVISIONS DES DEPENSES PRÉVISIONS DES RECETTES 5. 2 MODE DE CALCUL 1999 Mio ECU 2000 Mio ECU 2001 Mio ECU p. m. p. m. p. m. 2002 Mio ECU p. m. 6. 0 |6. 1 6. 2 6. 3 FINANCEMENT POSSIBLE PAR CRÉDITS INSCRITS AU CHAPITRE CONCERNÉ DU BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION FINANCEMENT POSSIBLE PAR VIREMENT ENTRE CHAPITRES DU BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION NÉCESSITÉ D'UN BUDGET SUPPLÉMENTAIRE CRÉDITS À INSCRIRE DANS LES BUDGETS FUTURS OUI/NON OUI / NON ©W-/NON ©Ul/NON OBSERVATIONS L'incidence de la mesure sur le budget devrait être négligeable. Le produit en question devrait remplacer d'autres produits laitiers, sans impact sur la quantité totale subventionnée. J~ ISSN 0254-1491 COM(97) 432 final DOCUMENTS FR 03 05 16 10 N° de catalogue : CB-CO-97-436-FR-C ISBN 92-78-23869-4 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg c


title: Beretning til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelse af det fireårige udviklingsprogram vedrørende den miljømæssige del af Fællesskabets statistikker vedtaget henhold til Rådets beslutning 94/808/EF af 15. december 1994

eurovoc_concepts:
EU action
EU statistics
European Environment Agency
data collection
environmental policy

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 03. 09. 1997 KOM(97) 430 endelig udg Beretning til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelse af det fireårige udviklingsprogam vedrørende den miljømæssige del af Fællesskabets statistikker vedtaget henhold til Rådets beslutning 94/808/EF af 15. december 1994. (forelagt af Kommissionen) Beretning til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelse af det fireårige udviklingsprogam vedrørende den miljømæssige del af Fællesskabets statistikker vedtaget henhold til Rådets beslutning 94/808/EF af 15. december 1994. 1. RESUME 2. BAGGRUND OG MÅLSÆTNINGER 3. MILJØBASIS 4. STATISTIKBASIS 5. BUDGETMIDLER 6. AKTIONER OG RESULTATER 7. MILJØBELASTNINGEN SOM FØLGE AF MENNESKELIGE AKTIVITETER 7. 1 Fællesprojekter 7. 2 Emissioner 7. 3 Affaldsstatistik 7. 4 Vandstatistik 7. 5 Produktion og forbrug af landbrugs- og industriprodukter 7. 6 Produktion og forbrug af energi 7. 7 Transport 7. 8 Andre områder 8. ØKONOMISKE OG SAMFUNDSMÆSSIGE REAKTIONER 8. 1 Produktion og forbrug af landbrugs- og industriprodukter 8. 2 Affaldshåndtering 8. 3 Transport. 8. 4 Offentlige tjenesteydelser 8. 5 Befolkningstilvækst, husholdninger og social forsorg 9. GENERELLE RAMMER 9. 1 Projektet vedrørende miljøbelastningsindeks 9. 2 Integration af økonomiske og miljømæssige data 9. 3 Satellitregnskaber for miljøet 10. FÆLLES AKTIONER 10. 1 Spørgeskemaer 10. 2 Publikationer 10. 3 Databaser 11. DET EUROPÆISKE MILJØAGENTUR 12. EVALUERING AF PROGRAMMET TABEL 1: AKTIONSOMRÅDER FOR PROJEKTET MILJØBELASTNINGSINDEKS TABEL 2: AKTIONER EFTER OPLYSNINGERNES ART TABEL 3: AKTIONER EFTER AKTIONERNES ART TABEL 4: PUBLIKATIONER 1994-MEDIO 1997 TABEL 5: BUDGETMIDLER 1994 - 1997 - 1 2 3 4 4 5 5 5 5 6 6 7 7 8 8 8 9 9 9 10 10 10 10 11 12 12 13 13 14 14 15 16 18 19 20 21 22 1. RESUME Med Rådets beslutning 94/808/EF af 15. december 1994 indførtes et fireårs program til udvikling af miljødimensionen i EU's statistikker. I henhold til dette program opstiller Kommissionen de regelmæssige officielle statistikker til måling af både belastningen af miljøet som følge af menneskelige aktiviteter og de økonomiske og samfundsmæssige reaktioner med henblik på at reducere denne belastning. På basis af harmoniserede definitioner og metodologier indsamler de nationale statistiske kontorer de statistiske data og indberetter dem til Eurostat. Der lægges særlig vægt på, at miljøstatistikkerne integreres i andre fællesskabsstatistikker, og at der anvendes internationale statistiske normer, samt at der foretages en samordning med Det Europæiske Miljøagentur. Nærværende beretning fremlægges i overensstemmelse med beslutningens artikel 6. Den omhandler de trufne foranstaltninger og de opnåede resultater inden for hvert af de arbejdsområder, der er defineret i beslutningen. Den indeholder også en generel evaluering af programmet. Ved en nærmere gennemgang af de forskellige aktioner og resultater fremgår det, at Kommissionen og medlemsstaterne har kunnet fastlægge de nødvendige rammer (herunder harmonisering af definitioner og metodologier) for regelmæssig indberetning af officielle satistikker inden for flere af de vigtigste arbejdsområder, der er nævnt i beslutningen, bl. a. affaldsstatistik og miljøudgifter. Etablering af regelmæssige datastrømme har imidlertid vist sig at være mere langsommelig end ventet både på grund af forberedelsernes omfang og ressourcemangelen i medlemsstaterne. fremhæver Beretningen samordningen med Det Europæiske Miljøagentur. Agenturet har i overensstemmmelse med beslutningen i udstrakt grad gjort brug af medlemsstaternes officielle statistiske oplysninger ved løsningen af sine egne arbejdsopgaver, især i forbindelse med rapportering om miljøets tilstand. endvidere Beretningen konkluderer, at det for at færdiggøre de forskellige igangværende metodologiske projekter, og grønne nationalregnskaber, og for at etablere regelmæssige datastrømme vil være hensigtsmæssigt at foreslå en forlængelse af programmet. bl. a. vedrørende miljøindikatorer - 2- 2. BAGGRUND OG MÅLSÆTNINGER Det stigende antal eksisterende og foreslåede miljøforanstaltninger samt omfanget heraf i slutningen af 1980'eme skabte en stærk efterspørgsel efter data om miljøpolitik. Flere tiltag sigtede mod at dække denne efterspørgsel: • i 1985 vedtog Rådet en beslutning om indførelse af CORINE-programmet • • i 1987 blev der i Kommissionen (Eurostat) oprettet et særligt kontor for miljøstatistik i 1989 fremlagde Kommissionen et forslag om oprettelse af et Europæisk Miljøagentur og et Europæisk Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnetværk (EIONET) • i 1989 fremlagde Kommissionen et fireårs udviklingsprogram om miljøstatitistik. Rådets beslutning om et fireårs program om miljøstatistik blev endeligt vedtaget af Rådet i december 1994. Formålet er at udvikle miljødimensionen i officielle statistikker og gøre dem tilgængelige i alle medlemsstaterne. I henhold til beslutningens artikel 6 skal Kommissionen udarbejde en beretning til Europa-Parlamentet og Rådet. Med nærværende beretning skulle denne forpligtelse være opfyldt, da den indeholder - en beskrivelse af Kommissionens aktioner og hidtil opnåede resultater - en evaluering af udviklingsprogrammet. I denne forbindelse betegner "officielle statistikker" de data, som normalt indsamles af de nationale statistiske kontorer, som i de fleste medlemsstater har det primære juridiske ansvar for indsamling af statistiske data fra privatpersoner, virksomheder og andre økonomiske enheder samt fra den offentlige forvaltning. I Kommissionen er det Eurostat, som har det formelle ansvar. Når Kommissionen lancerede dette udviklingsprogram, var det for at fremme overførslen af knowhow om miljøstatistik mellem de nationale statistiske kontorer, således at man kunne trække på visse medlemsstaters allerede veletablerede ekspetise på dette felt. Derved ville alle nationale statistiske kontorer kunne erhverve de nødvendige forudsætninger for at indsamle, bearbejde og validere en lang række miljørelevante statistikker. For at sikre størst mulig effektivitet skulle indsamlingen af miljøstatistikker i eksisterende dataindsamlingssystemer, som for eksempel eksisterende undersøgelser og registre vedrørende industri og landbrug. så vidt mulig integreres Endvidere foreslog Kommissionen at fremme anvendelsen af fælles metodologier med henblik på at harmonisere sådanne miljøstatistikker. I så stor udstrækning som muligt skulle disse metodololgier også harmoniseres internationalt, således at statistikkerne både var internationalt sammenlignelige og tilgodeså EU's interesser. Både dataindsamlingen og den metodologiske harmonisering skulle i det omfang de til rådighed stående midler tillod det dække samtlige statistiske variabler og økonomiske aktiviteter, som er nævnt i beslutningens bilag A. tanken, at sådanne officielle Det var som Miljøagenturet havde indsamlet via EIONET skulle være komplementære, således informationsbehov vedrørende miljøpolitik og andre at EU's meget brede politikkers miljøaspekter kunne opfyldes. Beslutningen indeholder derfor specifikke bestemmelser om samordningen mellem Eurostat og Miljøagenturet (art. 1,4,6 og bilag B) statistikker og oplysninger, 3. MILJØBASIS Nærværende målsætninger miljøhandlingsprogram. 1 for miljøpolitikken er formuleret i det femte Miljøhandlingsprogrammet understreger især nødvendigheden af at "udnytte og styrke erfaringerne og ekspertisen traditionelle officielle statistikker på det økonomiske og sociale område". Der er en direkte forbindelse mellem statistikkernes rolle og miljøprogrammets fokusering på målområder og i sig selv omtalt som et instrumenter. Således er statistiske oplysninger "instrument" i miljøprogrammets afsnit om "større udvalg af instrumenter". [. ] vedrørende 4. STATISTIKBASIS EU's løbende politik om statistik i almindelighed er fastlagt i Rådets beslutning 93/464/EØF2 om rammeprogrammet for prioriterede aktioner vedrørende statistiske oplysninger 1993-1997 (det statistiske program) og i Rådets forordning (EF) nr. 322/973 om Eurostats rolle i forbindelse med udarbejdelse af EF- statistikker. Disse retsakter indeholder bl. a. bestemmelser om, at Kommissionen bistås af Udvalget for Det Statistiske Program, der blev nedsat ved afgørelse 89/382/EØF, Euratom4. Beslutning 93/464/EØF om det statistiske program indholder bestemmelser om "specifikke gennemførelsesaktioner" på forskellige områder. Udvalget for Det Statistiske Program udgør et forum, hvorigennem medlemsstaternes statistiske kontorer, som er ansvarlige for gennemførelse af statistiske aktioner, kan give udtryk for deres mening om sådanne aktioners relevans og gennemførlighed. indeholder nærværende beslutning Angående udvikling af miljøstatistik bestemmelser om, at Kommissionen selv kan træffe visse foranstaltninger efter at 1 Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 1. februar 1993 om et program for Fællesskabets politik og virke inden for miljø og bæredygtig udvikling. EFT. nr. C 138 af 17. 5. 1993, s. l. 2 EFT. nr. L 219 af 28. 8. 1993. pl. 3 Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997. EFT. nr. L 52 af 22. 2. 1997 4 EFT. nr. L181 af 28. 6. 1989, s. 47. have hørt Udvalget for Det Statistiske program. Før denne beslutning blev vedtaget forsikrede Kommissionen imidlertid Rådet om, at denne bestemmelse kun ville blive anvendt i meget begrænset omfang, og ikke med det formål at omgå Rådets og Europa-Parlamentets beslutningsbeføjelser. Indtil nu har Kommissionen således ikke gjort brug af denne bestemmelse. 5. BUDGETMIDLER I finansieringsoversigten til beslutningen om det fireårige udviklingsprogram for miljøstatistik er der opført planlagte udgifter (forpligtelser) på 9 mio. ECU for perioden 1994-1997 finansieret over de normale budgetbevilliger til statistik i kapitel B5-6 (se tabel 5). Det samlede beløb, som reelt var til rådighed, var lidt større (ca. 10,5 mio. ECU). Midlerne fra kapitel B5-6 var mindre end forventet, men til gengæld blev der frigjort ekstra midler fra kapitel B4-3 (miljø) og andre budgetposter som vist i tabel 5. De ekstra midler fra kapitel B4-3 blev primært stillet til rådighed for at finansiere en hurtig gennemførelse af aktionerne, som er nævnt i meddelelsen om miljøindikatorer og grønne nationalregnskaber (se punkt 9). 6. AKTIONER OG RESULTATER Aktionerne i henhold til nærværende beslutning kan klassificeres på to måder ved at sondre (art. 2, stk. 3) mellem oplysninger om: • belastningen af miljøet som følge af menneskelige aktiviteter • økonomiske og samfundsmæssige reaktioner på miljøpolitikker og på ændringer i miljøets tilstand eller • • • efter arbejdsområde (bilag A, stk. 2) efter oplysningernes art (bilag A, stk. 2) efter aktionens eller metodens art (art. 2, stk. 4 og bilag A, stk. 3). Af tydelighedshensyn er aktionerne i denne beretning klassificeret efter til "belastning" og "reaktioner" og efter arbejdsområde. Krydsreferencer "oplysningernes art" og "aktionens art" fremgår af oversigtstabeller / tabel 2 og 3). 7. MILJØBELASTNINGEN SOM FØLGE AF MENNESKELIGE AKTIVITETER 7. 1 Fælles projekter Fælles projekter om belastningen som følge af menneskelige aktiviteter omfatter arbejde vedrørende emissioner, affaldsstatistik og vandstatistik. Arbejdet omfatter endvidere udvikling af belastningsindikatorer og -indeks til måling af belastningen som følge af alle økonomiske aktiviteter (se 9. 1). 7. 2 Emissioner Emissioner: Eurostat indsamler regelmæssigt data om emissioner af en række luftforurenende stoffer på basis af det fælles Eurostat/OECD-spørgeskema om miljøets tilstand (se 10. 1). Eurostat leverer også statistikker og tilhørende tekniske oplysninger som input til CORINAIR-luftemissionsoversigten, som forvaltes af Miljøagenturet. CORINAIR giver en harmoniseret ramme for udarbejdelse af luftemissionsdata i alle medlemsstaterne og er kompatibel med nationale emissionsoversigter. Hertil kommer, at Eurostat og Miljøagenturet er i færd med at udvikle "fælles redskaber" med henblik på udarbejdelse af en integreret emissionsoversigt over forureningen af luften, vandet og jorden omfattende en lang række forurenende stoffer. Som led i dette projekt har Eurostat udarbejdet et udkast til en statistisk nomenklatur for emissionskilder (NOSE), som gør at det lettere at sammenholde emissionsdata med de økonomiske aktiviteter, som er defineret i NACE. For emissioner fra industrien skal der i henhold til artikel 15 i direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening, der blev vedtaget af Rådet i 1996, udarbejdes et emissionsregister for forskellige forureningskilder (PER). Såfremt der anvendes fælles nomenklaturer, vil det være muligt at anvende PER- data i den integrerede emissionsoversigt. 7. 3 Affaldsstatistik Eurostat har siden 1988 regelmæssigt indsamlet statistiske oplysninger om produktion og håndtering af affald på basis af et fælles Eurostat/OECD- spørgeskema om miljøets tilstand (se 10. 1). Med henblik på at sikre nødvendige forbedringer i disse statistikkers dækning og sammenlignelighed har Eurostat i samarbejde med medlemstaterne udviklet en forbedret til affaldsstatistikker. Efter flere års studier og undersøgelser blev der udarbejdet et forslag til en rådsforordning om affaldsstatistik, som Kommissionen senere i løbet af 1997 videresender til Rådet og Europa-Parlamentet. tilgang fælles Forslaget indeholder bestemmelser om regelmæssig indberetning af statistiske data om produktion, indsamling og behandling af affald, herunder genanvendelse. Det omfatter affald fra alle former for økonomisk aktivitet undtagen landbrug, skovbrug og fiskeri samt affald fra husholdninger. Af hensyn til den statistiske indberetning klassificeres affaldet efter en aggregeret og omstruktureret udgave af Det Europæiske Affaldskatalog. detaljerede kodningssystemer for håndtering og behandling af. affald. indgår også forslaget I Forslaget vil, hvis det bliver vedtaget, resultere i en regelmæssig strøm af harmoniserede affaldsstatistikker. For at mindske byrden for virksomheder og andre dataleverandører er forslaget blevet forenklet, således at det kun omfatter de vigtigste data til udformning og overvågning af affaldspolitikken. Kommissionen har også indføjet bestemmelser om statistiske oplysninger i det reviderede forslag til direktiv om deponering af affald, som allerede er sendt til Rådet og Parlamentet i 1997. Vedtages det juridiske grundlag for affaldsstatistikker vil det være et udtryk for medlemsstaternes vilje til at støtte en mere regelmæssig strøm af data om affald end hidtil. 7. 4 Vandstatistik lægges der vægt på at øge omfanget og Siden 1988 har Eurostat regelmæssigt indsamlet statistiske data om vand på basis af det fælles Eurostat/OECD-spørgeskema om miljøets tilstand (se 10. 1). I perioden 1994-1997 forbedre sammenligneligheden af data om vandressourcer, vandforbrug efter sektorer og spildevandsbehandling samt udvikling af passende indikatorer. Eurostat har foreslået bedre definitioner statistikker og anmodet medlemsstaterne om at gennemgå alle data, som allerede er leveret til Eurostat. Endvidere bistår Eurostat med udviklingen af vandstatistikker i medlemsstater, hvor sådanne statistikker hidtil ikke har været udarbejdet regelmæssigt. for disse til brug Metodologisk arbejde foretages løbende på dette område. Dette har bl. a. resulteret i etablering af en metodologi for opstilling af harmoniserede skøn over vedvarende vandressourcer efter afvandingsområde eller administrativt område med mulighed for at overvåge eksisterende ressourcer på de forskellige årstider. Det allerede fuldførte arbejde skulle medføre væsentlige forbedringer i kvaliteten af de vandstatistikker, som regelmæssigt udarbejdes af Eurostat. 7. 5 Produktion og forbrug af landbrugs- og industriprodukter over ovennævnte Ud og næringsstofbalancer som væsentlige områder til forbedring af statistikker, der skal måle landbrugets miljøbelastning. pesticidforbruget fællesprojekter betragtes Pesticidforbruget: Eurostat er i færd med at opstille statistikker over pesticidforbruget, som er mere detaljerede end de statistikker, der allerede findes på området. For at øge omfanget af data har Eurostat opfordret medlemsstaterne til at udveksle metodologiske oplysninger om undersøgelser af pesticidforbruget hos landmændene. Som et hjælpemiddel for disse undersøgelser er der oprettet en database, der fungerer som nøgle mellem de kommercielle pesticidbetegnelser og de kemiske betegnelser. Den første publikation om pesticidstatistikker blev udgivet i 1996. at opstille er begyndt regelmæssige Næringsstofbalancer: Eurostat næringsstofbalancer for regioner på niveau 3 i NUTS ved hjælp af en harmoniseret metodologi, som er baseret på medlemsstaternes erfaringer. Disse balancer bygger på de detaljerede landbrugsstatistikker (besætningsstørrelser og gødningsforbrug), som allerede udarbejdes af Eurostat. Balancerne indeholder oplysninger om nitrogenoverskud på landbrugsarealer og således om den potentielle risiko for nitrogenforurening af overfladevand og grundvand samt luften og forurening fra andre stoffer. Data om pesticider og næringsstofbalancer vil sammen med andre data, som leveres af medlemsstaterne blive anvendt til at udarbejde regelmæssige agro andre EU- miljøindikatorer. Disse landbrugsstatistikker, og tilsammen vil de kunne give et nuanceret billede af forenelige med indikatorer er -7 landbrugets økonomiske og samfundsmæssige betydning og miljøbelastningen fra landbrugets produktion. 7. 6 Produktion og forbrug af energi På basis af de eksisterende energistatistikker offentliggør Eurostat årlige statistikker over kuldioxidemissioner fra fossile brændstoffer. Disse statistikker er udarbejdet ud fra skøn baseret på medlemsstaternes data om energiforbruget og en række fælles emmissionsfaktorer. Fra 1997 anvender Eurostat de standard emissionsfaktorer, som er fastsat af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC). Disse statistikker kan anvendes til at validere både de nationale registre over kuldioxidemission, som leveres af medlemsstaterne i henhold til Rådets beslutning 389/93 og også de mere detaljerede emissionsoversigter, der udarbejdes i henhold til CORINAIR (se 7. 1). Andre emissionsdata i relation til produktion og forbrug af energi er omfattet af ovennævnte arbejde angående emissioner. Selv om vedvarende energi ikke er omfattet af udviklingsprogrammet, bør det nævnes, at Eurostat siden 1994 har udvidet de regelmæssige energistatistikker til at omfatte vedvarende energikilder, herunder biomasse, solenergi, vindenergi (vandkraft har altid indgået heri) med data, som går tilbage til 1989. 7. 7 Transport En række indikatorer til måling af miljøtendenser inden for transport og transportens belastning miljøet har i flere år været af omfattet i Eurostats publikationer, som f. eks. det tilbagevendende kompendium Environment Statistics og Europe's Environment: The Dobris Assessment. Publikationen Road transport and the environment in the European Union indeholder data om transportens belastning af miljøet. 7. 8 Andre områder De andre områder, som er nævnt i beslutningens bilag A er: • udvinding og forbrug af råstoffer • anlægsarbejder og og bebyggelse • fritid og turisme • befolkningstilvækst, husholdninger og social forsorg • offentlige tjenesteydelser. Disse områder indgår i de fælles projekter om emissioner, affaldsstatistik og vandstatistik samt om belastningsindikatorer og -indeks. 8. ØKONOMISKE OG SAMFUNDSMÆSSIGE REAKTIONER 8. 1 Produktion og forbrug af landbrugs- og industriprodukter til der SERIEE, anvendes Metodologien om miljøbeskyttelsesudgifter, og som har relation til nationalregnskaber, er blevet udviklet og afprøvet via pilotundersøgelser (9. 3). Visse data om miljøudgifter fordelt på erhverv er blevet indsamlet på basis af fakultative spørgeskemaer, der blev sendt til medlemsstaterne i 1996, og et fælles Eurostat/OECD-spørgeskema (selO. l). Selv om om udgifter medlemsstaternes forsyning med sådanne data er blevet bedre, er oplysningerne stadig ufuldstændige. forureningsbekæmpelse og statistikker -kontrol til I begyndelsen af 1997 vedtog Rådet en forordning om statistik over erhvervsstrukturer5, som giver retsgrundlaget for medlemsstaternes regelmæssige indberetning af statistiske data om efterfølgende miljøbeskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med de regelmæssige industri statistikker begyndende med data for 1995. Forordningen indeholder også bestemmelser om investeringer i integrerede teknologier og om løbende udgifter til miljøbeskyttelse. Det er håbet, at vedtagelsen af dette retsgrundlag vil sætte medlemsstaterne i stand til at levere regelmæssige data. Imidlertid har de fleste medlemsstater anmodet om at blive undtaget fra denne forpligtelse, hvad angår 1995-dataene. Miljøudgifter er målestok for forbruget af visse kategorier af miljømæssige varer og tjenesteydelser. Med udgangspunkt heri har Eurostat i samarbejde med OECD udarbejdet internationalt anerkendte definitioner af økoindustrier, som producerer varer og tjenesteydelser med henblik på miljøbeskyttelse. I en undersøgelse, der i 1996 blev foretaget på basis af disse definitioner, blev der udarbejdet skøn over omsætningen og beskæftigelsen inden for EU's økoindustrier. Det er hensigten at fortsætte dette arbejde og foretage regelmæssig indsamling af data i samarbejde med medlemsstaterne. Eurostat har også samarbejdet med andre af Kommissionens tjenestegrene og OECD om at fastlægge fælles definitioner til brug for udarbejdelse af statistikker over grønne afgifter og andre økonomiske til miljøbeskyttelse. instrumenter i relation 8. 2 Affaldshåndtering Den foreslåede rådsforordning om affaldsstatistik og det foreslåede direktiv om deponering af affald og også Rådets statistik over erhvervsstrukturer (se 7. 1) indeholder bestemmelser om affaldshåndtering. De nødvendige tekniske forberedelser i almindelighed og for de økonomiske datas vedkommende i arbejdet med udgifterne til miljøbeskyttelse. indgår i arbejdet med affaldsstatistik forordning om Rådets forordning (EC, Euratom) nr. 58/97 af 20. december 1996 om statistik over erhvervsstrukturer. EFT nr. L 14, af 17. 1. 1997, s. l. 8. 3 Transport I 1996 blev der for første gang udarbejdet økonomiske og skattemæssige indikatorer vedrørende transport, som blev offentliggjort i Road transport and the environment -energy and fiscal acpects. 8. 4 Offentlige tjenesteydelser til miljøbeskyttelse. SERIEE indeholder også det metodologiske grundlag for statistikker over det offentliges udgifter forbindelse omfatter miljøbeskyttelse bl. a. også spildevandsbehandling (se 7. 4) og affaldshåndtering (se 7. 3 og 8. 2). Der er blevet indsamlet data på basis af et fakultativt spørgeskema, der blev sendt til medlemsstaterne i 1996, og også det fælles Eurostat/OECD- spørgeskema. Ligesom for data om miljøudgifter efter erhverv er de af medlemsstaterne indsendte data ufuldstændige, omend af andre årsager. I denne Der er blevet foretaget en undersøgelse af EU's udgifter til miljøbeskyttelse, og resultaterne heraf vil blive offentliggjort i 1997. Statistikker over offentlige budgetter til forskning og udvikling på miljøområdet indgår i Eurostats regelmæssige statistikker over budgetter til forskning og udvikling. Den statistiske standardklassifikation til dette formål (NABS) blev revideret i 1994 i samarbejde med OECD, således at miljøforskningen i højere grad er blevet tilgodeset. Der er fremsat forslag om, at miljøudgifterne skal medtages i den statistiske formålsklassifikation for offentlig forvaltning og service (COFOG), som indgår i det europæiske nationalregnskabssystem (ENS). 8. 5 Befolkningstilvækst, husholdninger og social forsorg Oplysninger om sociale og demografiske indikatorer indsamles og offentliggøres regelmæssigt af Eurostat og har ikke været direkte omfattet af foranstaltningerne i denne beslutning. Det bør nævnes, at Eurostat har udfoldet store bestræbelser for at forbedre befolkningsprognoser, som er af stor betydning for miljøpolitikken. Der er fremsat forslag om, at specifikke dele af husholdningernes miljøudgifter skal medtages i den statistiske klassifikation af individuelt konsum efter formål (COICOP), som indgår i det europæiske nationalregnskabssystem (ENS). 9. GENERELLE RAMMER I henhold arbejdsområde, som går ud på at: til beslutningen (bilag A) indholder programmet et prioriteret • fastlægge en opgørelsesramme for integration af økonomiske data om miljøet i samlede opgørelsessystemer som f eks. satellitregnskaber på miljøområdet og disses forbindelser med det nationale regnskabssystem og opgørelse af naturressourcerne • udviklinge opgørelser over naturressourcerne. 10 I betragtning af dette arbejdsområdes betydning tog Eurostat og andre af Kommissionens tjenestegrene i 1993-1994 fat på at formulere målsætningerne for arbejdet på dette område. Dette resulterede i den strategi, som er beskrevet i meddelelsen til Rådet og Parlamentet om miljøindikatorer og grønne nationalregnskaber6, som blev vedtaget af Kommessionen i december 1994. Denne strategi bygger på tre principper: • Målsætningen er at udvikle statistiske redskaber til brug for udformningen af politikker og til formidling af oplysninger til offentligheden. Ved hjælp af disse redskaber skulle det være muligt at sammenkæde miljøbelastningen, de forskellige aktionsområder og de økonomiske aktiviteter. • Både fysiske og monetære data bør indgå. • De anerkendte nationalregnskabsbegreber bør så vidt muligt anvendes. For at opfylde målsætningen har Kommissionen iværksat fem parallelle aktioner. Aktion 1 Udarbejdelse af en håndbog i et europæisk system for "grønne nationalregnskaber" Aktion 2 Aktion 3 Aktion 4 Aktion 5 Etablering af et europæisk system for miljøbelastningsindeks (se 9. 1) Etablering af et europæisk system for integrerede økonomiske og miljømæssige indeks (se 9. 2) Opstilling af satellitregnskaber nationalregnskaber (se 9. 3) for miljø i tilknytning til Forbedring af metodologien og mulighederne for økonomisk opgørelse af miljøskader. Denne aktion gennemføres primært inden for EU's FTU-program og indgår ikke i Eurostats arbejdsprogram i henhold til nærværende beslutning. Disse aktioner gennemføres parallelt. Arbejdet hermed startede i 1995 og resultaterne vil begynde at foreligge i løbet af 1997-1999. Denne parallelle afvikling af aktionerne blev anset for at være nødvendig af tekniske grunde, da dette arbejde vil indebære mange metodologiske innovationer, og det ville være uhensigtsmæssigt at satse på kun en fremgangsmåde. 9. 1 Projektet vedrørende miljøbelastningsindeks Målsætningen for projektet vedrørende miljøbelastningsindeksene er at opstille indeks til måling af den aggregerede miljøbelastning for hver af de aktionsområder, der er nævnt i tabel 1, og som i det store og hele er identiske med de områder, som er nævnt i det femte miljøhandlingsprogram (se pkt. 3). KOM(94) 670 endelig udg. 11 indeks vil være en vægtet kombination af mindst Hver af de ti fem miljøbelastningsindikatorer, som er relevante for dette område. Udvælgelsen af indikatorer og vurderingen af vægtningskoefficienterne sker på grundlag af en række undersøgelser, som foretages af eksperter inden for det pågældende område. Disse undersøgelser afvikles i etaper i perioden 1995-1997, og resultaterne af anden udvælgelsesrunde i begyndelsen af 1997. Arbejdet med vægtningskoefficienterne vil fortsætte i løbet af 1997-98, og de første resultater af projektet vil blive offentliggjort i 1998. forelå For at skabe forbindelse mellem miljøbelastningsindeksene og de økonomiske aktiviteter er det hensigten, at de udvalgte belastningsindikatorer skal kunne måle bidraget fra "sektorerne" i det femte miljøhandlingsprogram, dvs. energi, industri, transport, landbrug, turisme og affaldshåndtering. For hver af disse sektorer er der foretaget undersøgelser for at finde relevante indikatorer og evaluere datakilder. For at tilvejebringe den nødvendige kapacitet til at beregne og lagre de nødvendige til et data om miljøbelastning udvides databasen Envstat informationssystem for miljøbelastning (EPIS). (se databaser) 9. 2 Integration af økonomiske og miljømæssige data f. eks. NAMEA (National Accounting Matrix Med henblik på integrering af økonomiske og miljømæssige data er Eurostat i færd med at udarbejde et system, hvor miljøvariabler vil komme til at indgå i en sådan nationalregnskab smat rix. Flere medlemsstater anvender allerede en fremgangsmåde, including Environmental Accounts) i Nederlandene og lignende systemer i Danmark, Tyskland, Østrig og Sverige. Alle medlemsstater arbejder nu på systemer af NAMEA-typen, som i første omgang baseres på en opdeling af økonomien i 60-70 brancher (produktionsaktiviteter plus husholdningernes konsum) og miljøvariabler, herunder emissioner og udgifter til miljøbeskyttelse. Et sådant system kan principielt godt udvides indikatorer og aggregerede belastningsindeks, som er kædet sammen med ovennævnte aktionsområder (se 9. 1). til at omfatte flere Medlemsstaterne indledte en koordineret indsats i 1995, og nye resultater i form af pilotsystemer af NAMEA-typen vil i visse lande foreligge i slutningen af 1997; en fuldstændig integration af de nationale tabeller i et fælles EU-system vil dog tage længere tid. 9. 3 Satellitregnskaber for miljøet I ENS7 betragtes satellitregnskaber som det normale redskab, når man skal afpasse specifikke databehov efter begrebsapparatet i nationalregnskaberne. Ved hjælp af satellitregnskaber er det muligt at udvikle og overvåge specifikke politikker, f. eks. sundhed, uddannelse, social forsorg og miljø. Disse databehov kan opfyldes ved at gå mere i detaljer, ved at ændre basisbegreber og ved at udvide regnskaberne til også at omfatte andet end økonomiske oplysninger. 7 det europæiske nationalregnskab 1995. 12 Eurostat samarbejder med de nationale statistiske kontorer om at udvikle to kategorier af satellitregnskaber for miljøet: • Opgørelsen over udgifter til miljøbeskyttelse (EPEA) defineret i henhold til SERIEE. Denne indeholder data om udgifter til miljøbeskyttelse samt data om økoindustrier og grønne afgifter og andre data om finansieringsstrømme i medlemsstaterne (se 8. 1 og 8. 4). EPEA giver beslutningstagerne oplysninger om miljøbeskyttelsesudgifternes påvirkning af økonomien (og beskæftigelsen) på nationalt plan og EU-plan. • Opgørelser over naturressourcer for skove, vand og underjordiske aktiver som defineret i systemet for integreret miljømæssig og økonomisk regnskabsføring (SEEA)8. Disse regnskaber integrerer data om fysiske lagre og strømme samt data om økonomiske transaktioner i forbindelse hermed. Opgørelserne over naturressourcer giver beslutningstagerne oplysninger om relationerne mellem ressourceforbruget og økonomien, som er direkte relevante for en evaluering af politikker ud fra kriterierne om bæredygtighed. Arbejdet med satellitregnskaberne har været i gang siden 1993, og der opstilles pilotregnskaber for et stigende antal områder og medlemsstater. Dette arbejde hæmmes imidlertid af ressourcemangelen i medlemsstaterne. Endvidere bør det nævnes, at ENS åbner mulighed for at inkludere data om udtømningen i hovedregnskaberne. ejede naturressourcer af visse offentligt eller privat 10. FÆLLESAKTIONER 10. 1 Spørgeskemaer Siden 1988 har medlemsstaterne regelmæssigt indsamlet data på basis af et fælles Eurostat/OECD-spørgeskema om miljøets tilstand inden for områder som luft, indre vandveje, havmiljø, skove, arealanvendelse, fauna, støj og affald. Dette spørgeskema sendes ud til medlemsstaterne hvert andet år. Ved hjælp af dette spørgeskema tilvejebringes et sæt de facto standardiserede tabeller og definitioner for ca 2500 miljøvariabler, for hvilke der kræves data på nationalt niveau. Alle OECD-lande anerkender spørgeskemaet som basis for frivillig indsamling af data, og selv om man må tage forbehold over for sammenligneligheden af visse variabler, giver det et sammenligningsgrundlag for miljødata mellem EU-landene og andre OECD-lande. Der blev foretaget en gennemgribende revision af dette spørgeskema i løbet af 1990-1992, og det var derfor ikke nødvendigt at foretage større ændringer i den periode, som er omfattet af nærværende beslutning, selv om der blev foretaget mindre forbedringer i spørgeskemaet for 1994 og 1996. I 1996 blev der udsendt endnu et fælles Eurostat/OECD-spørgeskema om forurenende stoffer og udgifter til forureningsbekæmpelse. OECD havde selv 8 SEEA-reference 13 anvendt tidligere versioner af spørgeskemaet, selv om Eurostat medvirkede ved udarbejdelsen af det. Begreber og definitioner er så vidt muligt afstemt efter SERIEE. et nyt år udsendte Eurostat Samme regionalt miljøspørgeskema. Medlemsstaterne skulle på basis heraf levere data om ca. 50 variabler på niveau 2 i NUTS. Disse variabler er en underkategori af de data, som hidrører fra Eurostat/OECD-spørgeskemaerne. Variablerne blev udvalgt med henblik på udarbejdelse af indikatorer til vurdering miljøinvesteringer finansieret over EU's strukturfonde. Spørgeskemaet anvendes også til at indsamle data fra lande i Øst- og Centraleuropa, som har ansøgt om EU-medlemsskab. De første resultater vil foreligge i slutningen af 1997. 10. 2 Publikationer I henhold til artikel 2, stk. 4, er formidling af data en af de aktioner, som indgår i udviklingsprogrammet for miljøstatistik. I hele programmets løbetid har Eurostat offentliggjort både metodologiske oplysninger og statistikker i en række publikationer (se tabel 4). Endvidere er udvalgte miljøstatistikker blevet offentliggjort i en række generelle publikationer (Eurostat Årbog, Statistiske Basisoplysninger om Den Europæiske Union, Europa i Tal mv. ). Eurostat har også ydet væsentlige bidrag til publikationer udgivet af Miljøagenturet (Europe's Environment: the Dobris Assessment (1995) and Environment in the European Union 1995). Oplysninger, som Eurostat har givet som svar på forespørgsler, formidles også. Endvidere er resultater af analyser og studier i form af arbejdsdokumenter blevet videregivet til specialister. 10. 3 Databaser Eurostat har udviklet en produktionsdatabase, Envstat, hvori lagres arbejdsdata indsamlet hos medlemsstaterne og andre dataleverandører. Envstat har faciliteter til ud over statistikker at behandle metodologiske og andre oplysninger til forbedring af datakvaliteten. Den kan også anvendes til opstilling af afledte statistikker, således at det i nogle tilfælde er muligt at beregne supplerende dataserier. Data til videre formidling kopieres over i domænet MILIEU i Eurostats referencedatabase, New Cronos, hvortil visse eksterne brugere har direkte adgang. MILIEU-data foreligger også på elektroniske medier. 11. DET EUROPÆISKE MILJØAGENTUR Artikel 4 og bilag B i nærværende beslutning indeholder bestemmelser om samordning vedrørende miljøstatistik med af Miljøagenturets arbejdsprogram. udviklingsprogrammet Fire aktioner har ligget til grund for en effektiv samordning: • Der blev i maj 1995 indgået et aftalememorandum mellem Eurostat og Miljøagenturet om de grundlæggende regler og procedurer for både det 14- generelle samarbejde mellem de to organisationer og for gennemførelsen af de relevante bestemmelser for miljøstatistik og i forordningen om Miljøagenturet9. i beslutningen om udviklingsprogrammet • Eurostat har været støtte projekterne i Miljøagenturets årlige og særlig opmærksom på at udforme sine årlige arbejdsprogrammer og tildele midler til projekterne heri med henblik på at supplere og flerårlige arbejdsprogrammer. Eurostat har også samarbejdet med Miljøagenturet om at afdække områder, hvor der allerede findes eller senere vil kunne tilvejebringes data til brug for agenturets projekter, især i forbindelse med udarbejdelse af rapporter om miljøets tilstand. Eurostat ydede et omfattende statistisk bidrag til det paneuropæiske projekt vedrørende udarbejdelse af Dobris-rapporten om miljøets i i perioden 1992-1995, the Dobris offentliggørelsen af agenturets rapport Europe's environment: assessment og sidestykket hertil Statistical Compendium udgivet af Eurostat, ECE, OECD og WHO (se tabel 4). resulterede i 1995 tilstand som • I overensstemmelse med beslutningen er det årlige statistiske arbejdsprogram, der forelægges for Udvalget for Det Statistiske Program, også blevet forelagt for Miljøagenturets bestyrelse. Denne procedure blev for første gang anvendt i forbindelse med arbejdsprogrammet for 1996, som var det første årsprogram efter vedtagelsen af nærværende beslutning. Arbejdsprogrammet for 1996 blev gennemgået af Miljøagenturets bestyrelse den 22. 9. 95 og godkendtes med kun ubetydelige bemærkninger. Arbejdsprogrammet for 1997 blev drøftet af Miljøagenturets bestyrelse den 12. 12. 96, men i dette tilfælde anmodede bestyrelsen Eurostat om at ændre dets planer om at offentliggøre skøn over kuldioxidemissioner (se 7. 6), og Eurostat har accepteret denne ændring. • Eurostat deltager aktivt, når Kommissionen og medlemsstaterne drøfter Miljøagenturets arbejdsprogrammer. Det drejer sig i denne forbindelse primært om møder i arbejdsgruppen nationale knudepunkter EEA /EIONET10 og den formelle udtalelse om Miljøagenturets årlige arbejdsprogram, som hvert år vedtages af Kommissionen. Globalt betragtet er virkningen af denne samordning, at der kun i meget begrænset omfang har været overlapninger i Eurostats og Miljøagenturets arbejde, både hvad angår dataindsamling og det metodologiske arbejde. På nogle områder har begge organer tværtimod kunnet drage fordel af hinandens data og ekspertise, således at der hurtigere er sket fremskridt. Imidlertid skal der stadig arbejdes på at bevare denne komplementaritet og især på at undgå, at Miljøagenturet og de europæiske temacentre starter nye dataindsamlinger på områder, som allerede er dækket af EU-statistikker. 9 Rådets forordning (EØF) nr. 1210/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet. EFT nr. L 120 af 11. 5. 1990, s. 1. 10 EIONET: Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnct. - 1 5- 12. EVALUERING AF PROGRAMMET En stor del af de miljøstatistikker, der er nævnt i denne beslutning, er tilgængelige i mange medlemsstater og indberettes regelmæssigt til Eurostat og stilles til rådighed for beslutningstagere og andre brugere. Herudover er der nu fastsat de nødvendige normer og retningslinjer til harmonisering af både disse data og i princippet også andre data, som endnu ikke indberettes regelmæssigt til Eurostat. På nogle af de vigtigste områder, hvor regelmæssig indberetning af harmoniserede data endnu (især ikke er har forordningsforslaget udviklingsprogrammet i henhold til nærværende beslutning opfyldt sin målsætning. lykkedes, er der bestræbelser om for at opnå dette angår, affaldsstatistik). i gang Hvad dette Der er stadig uløste problemer, som bør underkastes en nærmere analyse. For det første er de menneskelige og finansielle ressourcer, der er til rådighed til nye statistikker i medlemsstaterne altid begrænsede. Inden for de seneste fem år er der i nogle medlemsstater blevet afsat flere ressourcer til miljøstatistik. I de fleste medlemsstater er de tjenestegrene, som er ansvarlige for miljøstatistik,dog stadig for små i forhold til den arbejdsbyrde, der ville blive pålagt dem, hvis de regelmæssigt skulle indsamle alle de nødvendige oplysninger, hvad enten de er beregnet for nationale beslutningstagere, EU-statistikker eller til Miljøagenturets projekter. For det andet vil de nye systemer, som er under udvikling og afprøvning (se pkt. 8), kræve mere detaljerede data, f. eks. med en mere detaljeret opdeling efter branche (se 9. 2). I nogle tilfælde eksisterer disse data allerede i medlemsstaterne, men i andre tilfælde skal der foretages en ny dataindsamling. Når detaljerede nye statistikker er indberettet til Eurostat som led i pilotprojekter i henhold til nærværende beslutning, kræver det ligeledes en ekstra indsats for at bearbejde og integrere disse statistikker og drage konklusioner i form af forslag til regelmæssig indsamling af data. Den bremsende faktor i denne forbindelse er ofte mangel på personale med den nødvendige tekniske ekspertise. Endelig er der stadig vigtige områder, hvor ekstra udviklingsarbejde er påkrævet for at fastlægge harmoniserede metoder og nå til enighed med medlemsstaterne om regelmæssig indberetning af statistikker. Blandt disse områder kan bl. a. nævnes. • økonomiske og fysiske data til brug for miljøindikatorer, herunder indikatorer for bæredygtig udvikling, for transport, landbrug og turisme • fysiske data om arealer, som ikke anvendes til landbrugsformål, samt byområder • fysiske data om produktion og anvendelse af farlige eller knappe stoffer • økonomiske og fysiske data til brug for de planlagte opgørelser over naturressourcerne. Der er rige muligheder for at udnytte data fra administrative kilder, men det vil kræve en ekstra indsats for at tilpasse og harmonisere disse data til statistiske formål. Endvidere er der muligheder for at indsamle flere miljødata i undersøgelser vedrørende industri, landbrug, energi og transport. Her har der været mindre 16- fremgang end forventet, fordi man har skullet undgå at gøre undersøgelserne mere komplicerede og dermed øge respondenternes byrde, navnlig virksomhederne. Der er også mulighed for at fskabe bedre sammenhæng mellem miljølovgivningen og indsamlingen af statistiske data. Kravene til indberetning af data i den eksisterende miljølovgivning er i de fleste tilfælde ikke tilstrækkelig basis for etablering af regelmæssige strømme af harmoniserede statistiske data. I retsakterne af nyere dato (f. eks. direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening, direktivforslaget om deponering af affald og forslaget til rammedirektiv om vandpolitik) lægges der større vægt på behovet for regelmæssige datastrømme og deraf følgende behov for harmonisering af statistikker. Generelt konkluderer beretningen, at resultaterne af det fireårige program er gode i betragtning af det metodologiske arbejdes kompleksitet inden for de forskellige arbejdsområder og den konstante ressourcemangel hos medlemsstaternes statistiske kontorer. Imidlertid vil det i høj grad være hensigtsmæssigt at fortsætte det nævnte metodologiske arbejde, således at der bliver lagt ekstra vægt på at sikre en regelmæssig strøm af data inden for de områder, hvor store mængder metodologisk arbejde er afsluttet. Kommissionen finder det derfor hensigtsmæssigt at foreslå en forlængelse af det fireårige program, som er omhandlet i nærværende beslutning. Et sådant forslag vil blive udarbejdet inden udgangen af 1997. 17 TABEL 1: AKTIONSOMRÅDER FOR PROJEKTET MILJØBELASTNINGSINDEKS Klimaændringer Nedbrydelse af ozonlaget Indskrænkning af den biologiske diversitet Udtømning af naturressourcer Udledning af sundhedsskadelige stoffer Affald Luftforurening Havmiljø og kystområder Vandforurening og vandressourcer Problemer i byområder, stoj- og lugtgener 18 TABEL 2: AKTIONER EFTER OPLYSNINGERNES ART Oplysningernes art Arbejdsområder Produktions- processer, emissioner Produktion og behandling af affald Brug af naturres- sourccr Offentlige og private udgifter Udvinding og forbrug af råstoffer Produktion og forbrug af landbrugs- og industriprodukter Produktion og forbrug af energi Bygge- og anlægsarbejder Fritid og turisme Transport Befolkningstilvækst, husholdninger og social forsorg Offentlige tjenesteydelser -19 TABEL 3: AKTIONER EFTER AKTIONERNES ART Arbejdsområder Udvikling af metoder og begrebsap parat Praktisk udviklings arbejde Pilotundcr- søgclscr Indsamling Formidling Udvinding og forbrug af råstoffer Produktion og forbrug af landbrugs- og industriprodukter Produktion og forbrug af energi Bygge- og anlægsarbejder Fritid og turisme Transport Befolkningstilvækst, husholdninger og social forsorg Offentlige tjenesteydelser Udvikling af rammer for integration af økonomiske data og miljødata + - 2 0- TABEL 4: PUBLIKATIONER 1994-MEDIO 1997 Compendium Kompendium Compendium 1997 Environment statistics 1996 Umweltstatistik 1996 Statistiques de l'environnement 1996 Special compendiums Sonderkompendiums Compendiums spéciaux 1995 1997 Europe's environment: statistical compendium for the Dobris assessment Indicators of sustainable development: a pilot set following the methodology of the UN-CSD Indikatoren fur Nachhaltige Entwicklung: eine Pilotstudie gcmaB der Méthodologie der KNE- méthodologie de la CDD-NU VN Indicateurs de développement durable: une étude pilote selon la Domain-specific publications Spezicllc Veroffcntlichungcn Publications liées aux domaines spécifiques 1994 SERIEE 1994 version Environmental protection expenditure: data collection methods in the public sector and industry 1996 The distribution of nitrogen inputs to agriculture Verteilung des Stickstoffeintrags in den Boden durch die Landwirtschaft La répartition des apports d'azote dans l'agriculture 1997 1995 1996 Carbon dioxide emissions from fossil fuels 1985-1993 Kohlendioxidemissionen von fossilen BrenstolTen 1985-1993 Emissions de dioxide de carbone des combustibles fossiles 1985- 1993 EUR 12 Trade in valuable waste materials Abfallstoffe mit Handelswert im Auusenhandel der EUR 12 Echanges de déchets à valeur commerciale de l'EUR 12 Statistics in Focus Statistik kur/gefasst Statistiques en bref Road transport and the environment in the EU Straflenverkelir und Umwelt in der EU Les transports routiers et l'environnement dans 1TJE Overview of pesticide data in the EU Ûbcrblick ûber die Pestiziddaten in der EU Aperçu sur les données de pesticides dans l'UE Road transport and the environment - energy and fiscal aspects Straflenverkehr und Umwelt - Energie- und Steueraspekte Transport routier et environnement - aspects énergétiques et fiscaux Eurostat general statistics Eurostat ailgemcine Statistik Eurostat statistiques générales Basic statistics of the Community Statistische Grundzahlen der Gemeinschaft Statistiques de base de la Communauté Europe in figures Europa in Zahlen Europe en chiffres Social portrait of Europe Sozialportrait Europas Portrait social d'Europe Eurostat yearbook Eurostat Jalirbuch Annuaire Eurostat *=translation not yet available/Ubersetzung noch nicht vorhanden/traduction pas encore disponible 21 TABEL 5: BUDGETMIDLER 1994-1997 Forpligtelsesbevillinger (1000 ECU) Planlagte Endelige Finansieringsoversigt i rådsbeslutning B5-6 Statistiske oplysninger (Anm. 1) 1994 1995 1996 1997 INSGE- SAMT 1500 2200 2800 2500 9000 1595 1150 1300 1000 5045 B4-3 Miljø (Anm. 2) 418 Andre budgetposter 633 312 2000 150 1500 300 4551 762 I ALT (Endelige bev. ) 2013 2095 3450 2800 10358 Anmærkninger: 1. Omfatter de relevante udgifter under tema 88, 89 (miljø) og 29 (nationalregnskaber). De midler, der er afsat til miljøregnskaber under tema 29 beløber sig til 200 000 ECU pr. år fra 1995. 2. Fra 1996 inkl. ekstra midler bevilget i henhold til meddelelse om miljøindikatorer og grønne nationalregnskaber. - 2 2- ISSN 0254-1459 KOM(97) 430 endelig udg. DOKUMENTER DA 17 14 Katalognummer : CB-CO-97-434-DA-C ISBN 92-78-23851-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg -23» "