title: PREGUNTA ESCRITA n. 3023/97 del Amedeo AMADEO a la Comisión. Política futura de lucha contra el ruido (Libro Verde)

eurovoc_concepts:
EU publication
European Commission
noise pollution
pollution control measures
prevention of pollution
proposal (EU)
resolution of parliament

text: C 117/130 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 4. 98 (98/C 117/170) PREGUNTA ESCRITA E-3023/97 de Amedeo Amadeo (NI) a la Comisio·n (1 de octubre de 1997) Asunto: Pol(cid:14)·tica futura de lucha contra el ruido (Libro Verde) Visto el Libro Verde de la Comisio·n sobre la pol(cid:14)·tica futura de lucha contra el ruido (COM(96)540), aunque se valora positivamente el propo·sito de la Comisio·n de elaborar una directiva marco relativa a la medicio·n y evaluacio·n de la exposicio·n al ruido, cabe observar de forma cr(cid:14)·tica que la Comisio·n anuncia que «en un segundo momento» establecera· los valores objetivo y las medidas para alcanzarlos. Segu·n el principio de la prevencio·n, es importante disponer de dichos valores objetivo para los sectores prioritarios de la reduccio·n de la contaminacio·n acu·stica. En consecuencia, ¿esta· dispuesta la Comisio·n a no aplazar la definicio·n de dichos valores? (98/C 117/171) PREGUNTA ESCRITA E-3024/97 de Amedeo Amadeo (NI) a la Comisio·n (1 de octubre de 1997) Asunto: Pol(cid:14)·tica futura de lucha contra el ruido (Libro Verde) Visto el Libro Verde de la Comisio·n sobre la pol(cid:14)·tica futura de lucha contra el ruido (COM(96)540), considerando las dimensiones del problema de la contaminacio·n acu·stica en la Comunidad y visto que la pol(cid:14)·tica europea de medio ambiente todav(cid:14)·a no otorga alta prioridad a la lucha contra este tipo de contaminacio·n, es de gran importancia la prevista elaboracio·n de un amplio programa de accio·n. En consecuencia, aunque se aprueba, en principio, el contenido del Libro Verde, ¿no considera la Comisio·n que el programa de accio·n se ha de elaborar cuanto antes y en un corto per(cid:14)·odo de tiempo? (98/C 117/172) PREGUNTA ESCRITA E-3025/97 de Amedeo Amadeo (NI) a la Comisio·n (1 de octubre de 1997) Asunto: Pol(cid:14)·tica futura de lucha contra el ruido (Libro Verde) Visto el Libro Verde de la Comisio·n sobre la pol(cid:14)·tica futura de lucha contra el ruido (COM(96)540), ¿podr(cid:14)·a la Comisio·n incluir la reduccio·n de la contaminacio·n acu·stica entre los principales puntos de la actividad de investigacio·n y desarrollo de la Comunidad, as(cid:14)· como mejorar la coordinacio·n y aumentar la concentracio·n? (98/C 117/173) PREGUNTA ESCRITA E-3026/97 de Amedeo Amadeo (NI) a la Comisio·n (1 de octubre de 1997) Asunto: Pol(cid:14)·tica futura de lucha contra el ruido (Libro Verde) A propo·sito del Libro Verde de la Comisio·n sobre la pol(cid:14)·tica futura de lucha contra el ruido (COM(96)540), el Comite· Econo·mico y Social acepta la utilizacio·n de los instrumentos econo·micos que propone la Comisio·n, pero rechaza la adopcio·n de medidas fiscales para «castigar» a los responsables de la contaminacio·n acu·stica o como fuente de ingresos para las administraciones locales. ¿Se asegurara· la Comisio·n de que la utilizacio·n de instrumentos econo·micos no sustituya la adopcio·n de normas sobre los valores l(cid:14)·mite de emisio·n?


title: Amended Proposal for a European Parliament and Council Decision on the review of the European Community Programme of policy and action in relation to the environment and sustainable development "Towards Sustainability"

eurovoc_concepts:
EU programme
environmental policy
environmental protection
sustainable development

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 01. 10. 1997 COM(97) 471 final 96/0027 (COD) OPINION OF THE COMMISSION pursuant to Article 189 b (2) of the EC Treaty, on the European Parliament's amendments to the Council's common position regarding the proposal for a DECISION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL ON THE REVIEW OF THE EUROPEAN COMMUNITY PROGRAMME OF POLICY AND ACTION IN RELATION TO THE ENVIRONMENT AND SUSTAINABLE DEVELOPMENT "TOWARDS SUSTAINABILITY" AMENDING THE PROPOSAL OF THE COMMISSION pursuant to Article 189 a (2) of the EC Treaty 1. Background On 29 February 1996, the Commission presented to Parliament and Council a proposal for a Decision of the Parliament and the Council on the review of the European Community Programme of policy and action in relation to the environment and sustainable development "Towards Sustainability", based on Article 130 s (3), first subparagraph, of the Treaty1 (COM (95) 647 final - 96/0027 (COD) of 24 January 1996). The Economic and Social Committee delivered its opinion on 29-30 May 19962. The Committee of the Regions delivered its opinion on 18-19 September 19963. The European Parliament delivered its Opinion on first reading on 13 November 19964 On 4 December 1996, further to the Parliament's opinion the Commission forwarded to the Council an amended proposal5 (COM (96) 648 final of 4 December 1996). On 17 April 1997, the Council adopted its common position in accordance with Article 189b of the Treaty6. On 17 July 1997, the European Parliament adopted its second reading decision to amend the common position of the Council7. 2. Objective and content of the proposed Decision On 18 March 1992, the Commission adopted the European Community Programme of policy and action in relation to the environment and sustainable development "Towards Sustainability". The Parliament's Resolution of 17 November 1992 welcomed the guidelines set in the Programme. 1 OJ No C 140, 11. 5. 1996. 2 OJ No C 212, 22. 7. 1996. 3 OJ No C 34, 3. 2. 1997. 4 OJ No C 362, 2. 12. 1996. •' OJ No C 28, 29. 1. 1997. 6 OJ No C 157, 24. 5. 1997. 7 Not yet published The Council and Representatives of the Governments of the Member States, in their Resolution of 1 February 1993, approved the general approach and strategy set out in the Programme. The Programme is essentially targeted towards the year 2000, but provision was made in the Programme for a comprehensive review of its strategy to be carried out before the end of 1995. In the Resolutions of the Parliament and the Council a review was explicitly requested for and this review was carried out during 1995. A Progress Report on the implementation of the Programme, which was adopted by the Commission on 10 January 1996 (COM(95) 624 final) and an updated State of the Environment Report presented by the European Environment Agency on 10 November 1995 formed the factual elements of the review process. The prime objective of the proposal for a Decision is to give a renewed political impulse at Community level to the implementation of the Fifth Programme and to overall progress on sustainable development. It aims to refocus priority actions within the existing Programme towards key areas where the Community should take the initiative to overcome the obstacles to implementation identified in the Progress Report. 3. Opinion of the Commission on the amendments of the European Parliament 3. 1 General remarks Of the 28 amendments adopted by the European Parliament in second reading, the Commission can accept 13 amendments in whole or in part or in principle. 15 amendments cannot be supported. Of the 13, 4 amendments were already accepted by the Commission in the first reading and included in the amended proposal of December 1996. 3. 2 Spécifie remarks Amendments accepted Amendments 15 and 23 are acceptable in mil and were already included in the amended proposal of December 1996 (COM (96) 648 final). Amendments 32. 33 and 35 are also acceptable in full since they reintroduce the original Commission text. In relation to the amendments dealing with the integration of environmental considerations into other policies, the Commission can accept reformulations of part aa) of amendment 7 (on agriculture) and part ca) of amendment 14 (on tourism). The rest of amendment 7 cannot be accepted because it is weaker than the Commission proposal. The rest of the amendment 14 cannot be accepted since it proposes an inclusion of the Polluter Pays Principle, which already is in the Treaty, and an inclusion of an "User of natural resources pays principle" which is not known. The Commission accepts a reference to liability as mentioned in amendment 12 in the draft Decision, but in view of the White Paper it is preparing on this subject, it considers it wise to maintain the general reference included in Article 3 of its original proposal. It can largely accept amendment 13 on persistent organic pollutants and included this in its amended proposal of December 1996 in Article 11. 7. In relation to broadening the range of instruments, the Commission can accept a reformulation of amendment 17. The Commission presented a proposal on strategic environmental impact assesment in December 1996. Concerning amendment 25. the Commission included in its amended proposal of December 1996 a reference to technical, administrative and financial support to associated countries of Central and Eastern Europe applying for accession. As regards amendments 34 and 37 concerning the particular environment themes (Article 11), the Commission can accept those amendments as far as they reintroduce parts of the original proposal by the Commission. It cannot accept other elements of these amendments for institutional reasons. However, some of the suggestions are likely to form part of future Work Programmes of the Commission. Amendments not accepted The Commission cannot agree with amendment 1 to make a specific reference to Article 130 r of the Treaty, since it gives no added value. The Commission cannot agree to include amendment 2 (and related to one part of amendment 37) to include an obligation to reach the highest level of environmental protection in the Union by 1 January 1999. This issue has no direct relationship with the proposal for the review of the Fifth Programme. The Commission has undertaken on the basis of the Joint Declaration on standards for the protection of the environment, health and product safety, to review the "acquis communautaire" and where necessary to put proposals forward, on decisions which need to be taken before the end of the transitional period provided for in the Accession Treaties, i. e. 1 January 1999. Amendment 3 includes detailed references to the findings of the European Environment Agency in its updated State of the Environment Report. The Commission considers that a simple reference to the Agency's Report as in the original Commission proposal suffices. In relation to amendments 4. 6. 16. 21 and 36 and certain parts of amendments 17 and 37 where deadlines and targets are suggested, given the structure oî the draft Decision, the adoption of such deadlines or targets would specify final dates for the Community to decide on the measures. This would create procedural difficulties. In amendment 5 it is suggested to replace the wording "priorities are" by "the Community shall". The Commission does not consider this amendment to be appropriate. The draft Decision indicates the priority areas with a broad indication of the mix of measures which would help to achieve the objectives of the Programme. The phrase "the Community shall" would be more legally binding given it would prescribe exactly the measures indicated, without being in a position to develop other measures. In many amendments throughout the text (for example numbers 6. 7. 12. 16. 17. 20. 21. 22. 24. 36 and certain parts of amendments 34 and 37). the Commission is explicitly or implicitly required to put forward proposals before the programme expires or to take other actions. In some cases the detailed scope and content of the measure is already indicated. The Commission cannot accept these amendments because they either affect the right of initiative of the Commission as described in the Treaty or they limit the scope of the Commission proposal or are too detailed or specific compared to the scope of the draft Decision. Furthermore, this Decision cannot become a detailed work programme for the Commission. Seme of the suggested actions may however form part of Commission Work Programmes of future years. Amendment 26 limits the issue of trade and environment to the WTO context only. Furthermore, the Community cannot ensure that WTO rules take full account of the need to maintain a high level of environmental protection. Amendment 27 on Green GNP cannot be accepted. The Fifth Programme does not provide for the development of a Green GNP in the EU by 1999. It indicates that economic indicators such as GNP need modification and adaptation at the initiative of the Member States and supported by the EC. The 1994 Communication on indicators and environmental accounting indicated that subsequent research has shown that the development of a "Green GNP" is more difficult than originally assumed. As a result, the Commission together with other international bodies and Member States is now developing satellite accounts as a first step in this direction. As regards amendments 36 and 40 and certain parts of amendment 34 concerning the particular environment themes (Article 11), the Commission cannot accept these amendments for institutional reasons. However, some of the suggestions are likely to form part of future Work Programmes of the Commission. 4. Amended proposal Following the second reading of the draft Decision proposal adopted by the European Parliament on 17 July 1997, the Commission herewith modifies its proposal by including in part 3 amendments. 4 other amendments were already included in the amended proposal of December 1996. The remainder of the amendments acceptable to the Commission do not require modifications to the text of the Commission proposal. Compared to the common position of the Council, they reintroduce the text of the original Commission proposal. Amended Proposal for a EUROPEAN PARLIAMENT AND COUNCIL DECISION on the review of the European Community Programme of policy and action in relation to the environment and sustainable development "Towards Sustainability" COMMON POSITION AMENDED PROPOSAL Article 2 (2. T. f) (new) (f) to start the groundwork for a phased reform of the common agriculture policy, to be implemented at the latest at the time of accession of new member states. The reform should ensure that aid will in future be tied primarily to sustainable methods of farming. Article 2 (2. 5. d) (new) that to ensure the Structural and (d) support to Cohesion Funds are used sustainable forms of tourism and the projects financed by these funds are made the subject of an environmental impact assessment in accordance with the requirements of the Structural and Cohesion Funds Regulations and revised Council Directive 85/337/EEC. the * Article 3 (3. 2. a) to promote (a) to develop approaches to environmental impact assessment for plans and programmes, the development of and methodologies, guidance training material for both assessments of projects and of plans and programmes; and (a) the Community will put in place an approach to environmental impact assessment for plans and programmes, and promote the development of methodologies, training and guidance material for both assessments of projects and of plans and programmes; « ISSN 0254-1475 COM(97) 471 final DOCUMENTS EN 11 14 17 Catalogue number : CB-CO-97-483-EN-C ISBN 92-78-24974-2 Office lor Official Publications of the lîuropcan Communities L-2985 Luxembourg


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Yhteiskunta- ja talouselämän tahojen asema Interreg-ohjelmissa ja Eures-verkostossa"

eurovoc_concepts:
EU action
Structural Funds
cross-border cooperation
free movement of workers
frontier region

formats: html pdfa1b print


title: Komission tiedonanto -Ehdotus jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoiksi vuonna 1998

eurovoc_concepts:
EU Member State
employment policy
fight against unemployment
integration into employment

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 01. 10. 1997 KOM(97)497 lopull. Komission tiedonanto Ehdotus jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoiksi vuonna 1398 1. lokakuuta 1 9 97 Komission tiedonanto Ehdotus jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoiksi vuonna 1 9 98 I Uudet tavoitteet Amsterdamin Eurooppa-neuvosto oli käännekohta unionin Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät EY:n lisättävän uuden työllisyyttä koskevan osaston ja sopivat, että pidettävä yhteistä etua koskevana asiana. Uusi sopimus työllisyyspolitiikkojen menettelyn mukaisesti. suuntaviivat, suosituksia. yhteensovittamista Essenin huippukokouksessa vahvistamaan työllisyyspolitiikassa. perustamissopimukseen työllisyyttä on tehostaa kansallisten aloitetun yhteiset jäsenvaltioille siinä voidaan myöhemmin Lisäksi perusteella varaudutaan joiden antaa Koska Amsterdamissa sovittiin uuden työllisyysosaston määräysten soveltamisesta jo ennen kuin ne laatinut nämä suuntaviivat ylimääräisessä Eurooppa-neuvostossa 20. -21. marraskuuta käytävän keskustelun pohjaksi. Komissio esittää työllisyyshuippukokousta koskevien päätelmien pohjalta lopullisen ehdotuksensa neuvoston hyväksyttäväksi. tulevat voimaan, komissio on jatkossa puheenjohtajan alulle prosessin, On tärkeää ymmärtää tämän menettelyn olennainen sisältö. Uusi perussopimus on puitteissa pannut tarkastella työllisyystilannetta työllisyyspolitiikkansa laatia suuntaviivat. Kansalliset suuntaviivat on toki nivellettävä kokonaisnäkemykseen, johon kuuluvat myös terve makrotalouspolitiikka ja toimivat yhtenäismarkkinat sekä työllisyyden huomioonottaminen yhteisöpolitiikan kaikilla aloilla. jäsenvaltiot kansallisen vuosittain voivat jonka ja Tilaisuus uudistusten toteuttamiseen talouskasvun tuotannon työllisyyden ja Pitkän hitaan jakson päätyttyä EU:n kestävän kasvun perusedellytykset ovat nyt hyvät: inflaatio on ennätyksellisen hidasta, julkinen talous on aikaisempaa paljon paremmassa kunnossa, yritysten kannattavuus on parantunut merkittävästi, vienti kasvaa nopeasti ja luottamus on vahvistunut huomattavasti. Kokonaistalouden jatkuva vakaus ja talous- ja rahaliiton toteutuminen Amsterdamin Eurooppa-neuvoston hyväksymän toimintasuunnitelman mukaisesti luovat perustan tälle kehitykselle. yhtenäismarkkinoiden loppuunsaattaminen sekä uusia työttömyysongelmia, työpaikkoja, Emme kuitenkaan saa tuudittautua noususuhdanteen ja parempien talousnäkymien luomaan turvallisuuden tunteeseen. Vain pitkäaikainen vahvan talouskasvun kausi voi johtaa EU:n nykyisen työttömyystason laskuun. Kasvu sinänsä ei kuitenkaan voi ratkaista Euroopan luoda ammattitaidosta, riittävästi epätasa-arvoisista vaikeuksista työnsaantimahdollisuuksista. Siksi tarvitaan jatkuvia keskipitkän ja pitkän aikavälin rakenneuudistuksia. Kokemus on osoittanut, että tämänkaltaiset uudistukset on syytä toteuttaa silloin, kun talous kasvaa ja kysyntä elpyy. Siksi hallitusten pitäisi työllisyysjärjestelmien ymmärtää, että talouskasvu tarjoaa erinomaisen tilaisuuden rohkeisiin uudistuksiin. johtuvat kyvyttömyydestä puutteellisesta työtapoihin työvoiman sopeutua uusiin jotka ja A*l Näissä suuntaviivoissa ei ehdoteta menojen lisäystä vaan varainkäytön rakenteellista uudistamista, etuus- ja verotusjärjestelmien uudistamista ja siirtymistä passiivisesta tasoisella varainkäytöllä toimeentulotuesta ennakoiviin päästäisiin parempiin tuloksiin. Erityisesti tarvitaan politiikan muutoksia yritysten investointimahdollisuuksien jotka tekniikan yhä nopeamman parantavat jatkuvasti kehityksen tasalla ja siten vastata uusien taitojen ja monipuolisuuden kasvavaan kysyntään. työntekijöiden mahdollisuuksia pysyä jotta nykyisen -halukkuuden lisäämiseksi toimiin, toimia, sekä ja Suuntaviivojen tavoitteena on siten varmistaa, että talouden elpyessä pystytään luomaan runsaasti uusia työpaikkoja ja saavutetaan vakaa kokonaistaloudellinen tilanne, ja että näiden edullisten tekijöiden yhdistelmä onnistutaan vakiinnuttamaan. Komissio katsoo, että jäsenvaltioiden olisi tavoitteen saavuttamiseksi keskityttävä neljään työllisyyspolitiikan toimintalinjaan: • Yrittäjyys • Työllistettävyys • Sopeutumiskyky • Yhtäläiset mahdollisuudet Toimintalinjojen on oltava yhtenäisen ja niissä on noudatettava kokonaisvaltaista strategiaa. Näin varmistetaan parhaat edellytykset sekä joustavalle sopeutumiselle muuttuviin markkinoihin että työntekijöiden kannalta tärkeälle hyvien työpaikkojen turvaamiselle. lähestymistavan mukaisia jäsenvaltioiden on Jotta Euroopan tasolla voisi tapahtua toimintasuunnitelmia, jotka heijastavat paikallisia noudatettava yksityiskohtaisia toimeen yhteisten eurooppalaisten ja pannaan oloja, mutta laaditaan perustuttava tavoiteohjelmien jäsenvaltioiden ja unionin vuorovaikutukseen. Toimintasuunnitelmia on tarkistettava ja seurattava vuosittain. suuntaviivojen puitteissa. todellista edistystä, Toiminnan on jotka ja Suurin haaste yli se jotta Siksi jäsenvaltioiden prosentin, tason. Euroopan unionin pitkän aikavälin tavoitteena on oltava työllisyysasteen vähittäinen tärkeimpien 70 nostaminen sitouduttava kauppakumppaneidensa kunnianhimoisiin keskipitkän aikavälin ja samalla käytettävä tarkoin hyväksi talouskasvun ja vakaan makrotalouden suomat mahdollisuudet. Ottaen huomioon, että talouskasvun edellytykset ovat nyt hyvät, jäsenvaltioiden olisi ja tarvittaessa EU:n tuella siten, että työllisyysaste nousisi nykyisestä 60,4 prosentista 65 prosenttiin viiden vuoden kuluessa työttömyysaste vähenisi samalla 7 prosenttiin. Tämä tarkoittaa sitä, että on luotava ainakin 12 miljoonaa uutta työpaikkaa. yhteisesti näiden suuntaviivojen pohjalta saavuttaisi on ja työllisyystavoitteisiin -politiikkaan toimittava ja Näissä suuntaviivoissa on pyritty keskittymään ja parhaisiin käytäntöihin perustuviin toimiin, joilla voidaan odottaa olevan todellisia vaikutuksia ja jotka luovat todellista lisäarvoa. Vaikka komissio on tietoinen siitä, että työllisyys- ja työmarkkinatilanne eri jäsenvaltioissa vaihtelee, se on näissä suuntaviivoissa asettanut joitakin kunnianhimoisia tavoitteita, joiden tarkoituksena on kiinnittää kaikilla tasoilla toimivien päätöksentekijöiden huomiota asiaan. jäsenvaltioiden kokemuksiin Il Uusi yrittäjyyskulttuuri ilmapiirin luomista, ideoitaan mahdollisimman Yrittäjyyden kannustaminen merkitsee sellaisen jossa yritykset menestyvät ja joka rohkaisee yksilöitä hyödyntämään luovuuttaan ja tehokkaasti siten, että syntyy uusia uusia työpaikkoja. Kolmasosa yksityisen sektorin työpaikoista on alle kymmenen työntekijän yrityksissä. työntekijän pienyrityksissä ja kolmasosa alle 250 Jotta EU:n Pääosa uusista työllisyystilanne paranisi, on luotava enemmän työpaikkoja kannustamalla tämänkaltaisia uutta yrittäjyyskulttuuria. yrityksiä erityisesti palvelualalla. Siksi luodaan näissä yrityksissä. työpaikoista tarvitaan tai luovasta ajattelusta Edellytykset uudelle yrittäjyyskulttuurille ovat jo olemassa. Euroopassa ei ole pulaa lahjakkaista yksilöistä, ja EU:lla on kaikki edellytykset menestyä maailmanlaajuisessa kilpailussa. Emme ole kuitenkaan täysin hyödyntämään kaikkia mahdollisuuksiamme. On vielä pystyneet jäsenvaltiot ensiarvoisen ja tärkeää, että kaikki jatkuvaa yhteistyötä pyrkimyksenä luoda parempi yritysympäristö ja uusi joiden avulla nämä mahdollisuudet voidaan muuntaa yrittäjyyskulttuuri, uusiksi työpaikoiksi. On selvää näyttöä siitä, että yrittäjyyttä voidaan edistää parhaiten kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan perustuvalla politiikalla. tekevät määrätietoista luoda luoda Yrittäjyyden ja uusien työpaikkojen tarpeella on kuitenkin laajempi ulottuvuus. Kokemus osoittaa, että paikallistasolla ja yhteisötalouden piirissä on hyvät työpaikkoja. Näitä huomattava määrä mahdollisuudet henkilöpalveluita, työpaikkoja, mahdollisuuksia paikallisyhteisöille suunnattuja palveluita toimintaa, on käytettävä hyväksi paljon määrätietoisemmin kuin aiemmin. Paikalliset työllisyysaloitteet kaikki asianosaiset paikallis- ja aluetasolla sekä kansallisella tasolla tekevät laajasti tehokkaiksi. Näistä hankkeista yhteistyötä, ovat osoittautuneet erityisen saatuja myönteisiä laajempaa osana paikallistason kehitysohjelmaa koko EU:ssa. kokemuksia on hyödynnettävä ja yleishyödyllistä ja alueelliset sopimukset, puitteissa erityisesti joiden uusia ja sekä yrityksiä tuotanto- kehittämään tietoyhteiskunnan Lisäksi Euroopassa on pyrittävä uuden tekniikan ja innovatiivisuuden avulla luomaan edistämään uusia ja kulutustapoja. Jäsenvaltioiden on ympäristöystävällisempiä kehiteltävä käyttömahdollisuuksien strategiaa parantamiseksi kaikilla tasoilla edistääkseen uuden tekniikan hyödyntämistä ja työpaikkojen luomista uusilla ja kasvavilla aloilla. Jäsenvaltioiden on myös huomattavasti tavoitteena nostaa Euroopan keskiarvo 1,9 prosentista 2,5 prosenttiin BKT:sta, joka vastaisi kilpailijamaiden T&K-panostusta. Samalla niiden on tehostettava innovaatioiden ja uusien tekniikoiden yhteiskäyttöä vahvistamalla suurten, keskisuurten ja pienten yritysten yhteistyötä. ja kehityksen rahoitusta tutkimuksen lisättävä Uuden eurooppalaisen yrittäjyyskulttuurin muita toimia: luominen vaatii kuitenkin myös • On helpotettava yritysten perustamista ia niiden toiminnan harjoittamista luomalla selkeät, pysyvät luotettavat säännöt. Jäsenvaltioiden on tarkistettava ja kevennettävä pk-yritysten hallinnollisia velvoitteita ottaen huomioon pohtivan työryhmän tulevat suositukset. toimintaympäristön yksinkertaistamista yritysten ja erityisesti •^ työntekijöiden palkkaamisesta aiheutuvia yleiskustannuksia. on pyrittävä merkittävästi vähentämään uusien + palkkatyöntekijästä itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi siirtymisen ja mikroyritysten perustamisen esteet, erityisesti sikäli kuin ne johtuvat nykyisistä ja nykyisiä säännöksiä on korjattava siirtymävaiheen helpottamiseksi. sosiaaliturvajärjestelmistä, on poistettava • Riskipääomamarkkinoita on kehitettävä siten, että Euroopan taloudelliset voimavarat saadaan yrittäjyyden ja luovuuden tueksi. Jäsenvaltioiden on investointipankin aloitteiden pohjalta pk-yritysten tutkittava Euroopan erityistarpeita, jotka takuupääoman liittyvät rahoitukseen. lähinnä oman pääoman ja ^ on perustettava yleiseurooppalaiset pääoman jälkimarkkinat vuoteen 2000 mennessä. työpaikkojen • Verotusta on kehitettävä luomista suosivaan suuntaan. Nykyisten' on kannustettava yrityksiä luomaan uusia työpaikkoja katkaisemalla pitkään jatkunut työn verotuksen ja välillisten kustannusten kasvusuuntaus (35% vuonna 1980 ja 4 2% vuonna 1995). Jokaisen jäsenvaltion on: talousnäkymien jäsenvaltioiden vallitessa hyvien -> asetettava tavoitteet työn verotuksen merkittävästä keventämisestä ilman budjettivaikutuksia siten, että asiassa edistytään huomattavasti vuoteen 2000 mennessä. Komissio tukee jäsenvaltioiden pyrkimyksiä kiinnittää enemmän huomiota yrittäjyyteen koulutuksen aikana, osoittaa olemassaolevia esteitä ja levittää tietoa toimien ja edistämiseksi se käynnistää Yrittäjyys Euroopassa -nimisen aloitteen. aloitteista. Näiden käytännöistä hyvistä uusista UI Uusi työllistettävyyskulttuuri on ansiosta työvoimareservinsä Euroopalla kaikki mahdollisuudet talouskasvuun ja hyvinvointiin. EU:ssa on noin 18 miljoonaa työtöntä ja lisäksi 8-9 miljoonaa muuta henkilöä, jotka haluaisivat tehdä töitä, jos vain saisivat työpaikan. Näiden voimavarojen hyödyntämiseksi on kehitettävä uusi työllistettävyyskulttuuri. Työllistettävyys merkitsee sekä sitä, että henkilöllä on tarjotaan kannustimia ja mahdollisuuksia työpaikan hakemiseen. tarvittava ammattitaito että sitä, että hänelle työhön Unionin työvoiman vanhenemisen ja uuden teknologian nopean kehittymisen myötä Eurooppaan on muodostumassa kasvava osaamiskuilu. Yritykset hakevat työntekijöitä, joilla on työtehtäviin tarvittavaa uutta ammattitaitoa, kun useimmat työttömät ovat ammattitaidottomia tai heidän taitonsa on vanhentunutta. Lisäksi monet nuoret jättävät koulunkäynnin kesken tai eivät hanki ammatillista pätevyyttä, ja suurella osalla työvoimasta - erityisesti työntekijöillä, joilla on tavallisuudesta poikkeava työsopimus - on hyvin vähän mahdollisuuksia saada täydennyskoulutusta. Työttömistä alle kymmenellä prosentilla on mahdollisuus saada koulutusta. joiden ammattitaito on puutteellinen, ja niillä, tukemalla hankkimansa toimenpiteitä, ja Koulutus sinänsä ei riitä. On selvä tarve muuttaa työttömyyskorvaus- verotusjärjestelmiä edistävät aktiivisia työllisyyttä ja kannustavat työikäisiä hankkimaan uusia taitoja ja saattamaan vuotuiset jo työvoimapoliittiset menot ovat yhteensä noin 200 miljardia ecua, josta vain kolmasosa käytetään aktiivisiin työllistämistoimiin. On syytä tutkia kaikki sosiaalisin perustein tehdyt tulonsiirrot ja selvittää, voitaisiinko ne käyttää paluuta, helpottamaan kuntouttamiseen, tehokkaammin koulutukseen tai ammattikokemuksen hankkimiseen. Jäsenvaltioiden työelämään tasalle. taidot jotka ajan parhaiden käytäntöjen mukaisesti Jäsenvaltioiden työvoimapalvelujen mahdollisuuksia auttaa työnhakijoita on ja uudistettava viestintätekniikkaa hyödyntämällä. Työvoimatoimistojen on vahvistettava työmarkkinoiden asemaansa toisaalta tuntemustaan, toimittamaan työnantajille riittävän ammattitaitoisia työntekijöitä ja toisaalta tarjoamaan Passiivisiin työttömyysavustuksiin pitäisi turvautua vain äärimmäisenä keinona. nähden jotta ne pystyisivät tehtävänkuvansa mukaisesti työmahdollisuuksia. työnhakijoille parannettava työnantajiin uusinta tietoa ja • On ehkäistävä pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyyttä. Jäsenvaltioiden on omaksuttava ennaltaehkäisevä työllistettävyyden edistämisstrategia, joka perustuu siihen, että yksilölliset tarpeet otetaan huomioon mahdollisimman varhaisessa vaiheessa ja toimitaan välittömästi sen varmistamiseksi, että jokaiselle työttömälle aikuiselle - •^ työpaikka, koulutusta, uudelleenkoulutusta, työharjoittelua tai muuta työllistettävyyttä edistävää - ennen kuin hän on ollut yhtäjaksoisesti työttömänä kaksitoista kuukautta. tarjotaan uusi mahdollisuus toimintaa jokaiselle •> mahdollisuus ennen kuin hän on ollut työttömänä kuusi kuukautta. työttömälle tarjotaan nuorelle vastaavanlainen toimien yhteisvaikutuksesta työmarkkinoille paluuseen Voidaan olettaa, että ennaltaehkäisevien tähtäävien ja nuorisotyöttömyys vähenisi puoleen viiden vuoden kuluessa. Tämä parantaisi myös vammaisten työllisyystilannetta, koska monet vammaiset ovat pitkäaikaistyöttömiä. jäsenvaltioiden pitkäaikais- ja 5- nuorista työelämään. Kymmenen On helpotettava siirtymistä koulutuksesta prosenttia Heidän työnsaantimahdollisuutensa ovat heikot. Sama koskee monia niistä 45 prosentista, loppuun. Jäsenvaltioiden on pyrittävä koulunkäyntinsä keskiasteen opintojaan kesken. suorita jättää jotka eivät •^ vähentämään koulunkäyntinsä keskeyttävien määrä puoleen viiden vuoden kuluessa ja asteittain vähentämään niiden nuorten osuutta, jotka eivät saata ylemmän keskiasteen opintojaan loppuun. -> merkittävästi parhaiten menestyneiden tarpeen mukaan oppisopimuskoulutus on erityisen ammattiin. lisäämään osallistumista oppisopimuskoulutukseen ja koska tehokas keino kouluttaa nuoria tehostamaan oppisopimusjärjestelmäänsä, jäsenvaltioiden esimerkkiä noudattaen, On siirryttävä passiivisista tuista aktiivisiin toimiin. Työttömyyskorvaus- ja koulutusjärjestelmiä on uudistettava ja sopeutettava niin, että ne tukevat aktiivisesti työllistettävyyttä ja kannustavat selkeästi työttömiä hakemaan ja ottamaan vastaan työtä tai koulutusta. Jokaisen jäsenvaltion on: asetettava -> passiivisesta toimeentulotuesta aktiivisten työllistettävyyttä edistävien toimien piiriin siirtyvien työttömien lukumäärää tavoitteet, koskevat jotka •^ pyrittävä lisäämään koulutustarjontaa viiden vuoden kuluessa lähemmäs kolmen menestyksellisimmän jäsenvaltion keskiarvoa siten, että nykyisen 10 prosentin asemasta koulutusta tarjottaisiin EU:ssa keskimäärin yli 25 prosentille työttömistä, -^ pohdittava, miten ammattitaidoltaan heikompien työllistämiskustannusten työvoimakustannuksia ammattitaidon kohentamistoimiin. vähentäminen alentamalla voitaisiin esimerkiksi paremmin työntekijöiden välillisiä yhdistää On kehitettävä kumppanuuteen perustuva yhteistyöjärjestelmä. On tärkeää, että sekä yritykset että työmarkkinaosapuolet yhteisesti tukevat tarjoamalla Euroopan työntekijöille mahdollisuuksia koulutusta. Työmarkkinaosapuolia kehotetaan tulevaisuuteen ja panostamista hankkia työkokemusta voimavarojen pian -> mahdollisimman avaamisesta työllistettävyyttä edistäville ehdoista. työpaikkakoulutus- tekemään puitesopimus työpaikkojen ja työharjoittelutoimille sekä muille toimien ja sopimaan näiden toimille jatkamaan viimeisen "> turvaamiseksi palkkakehityksen osaltaan vaikuttanut merkittävästi siihen, että parantuneet ja uusien työpaikkojen luominen on helpompaa. aikana maltillisen tärkeää työtä, joka on talousnäkymät ovat tekemäänsä vuoden viiden - 6- jo kohdistuu tuesta merkittävä kohentaa osa työntekijöiden ammattitaitoa nykyisinkin Rakennerahastojen jäsenvaltioiden pyrkimyksiin ja toteuttaa aktiivisia työmarkkinapoliittisia toimia, joilla voidaan kohdennetusti ehkäistä pitkäaikaistyöttömyyttä ja sopeutumista aikana työmarkkinoiden jäsenvaltioiden on pyrittävä entisestään lisäämään inhimillisten voimavarojen rakennerahoituksen kehittämispolitiikkaan vahvistaa syytä osuutta. rakennerahasto-ohjelmiensa työllisyyspoliittista sisältöä parhaillaan käynnissä olevan välitarkistuksen yhteydessä. kohdistettavan on ja aikavälillä tukea yrittäjyyttä ohjelmakauden jäsenvaltioiden muutoksiin. -toimintaan Seuraavan Lyhyellä ja ja vaihtoa kokemusten Komissio tukee jäsenvaltioiden työvoimapalvelujen kehittämistä järjestämällä tietojen vertailukriteerejä tarkoituksena parantaa palvelujen tuloksellisuutta. On välttämätöntä poistaa vielä ja samalla parantaa työnsaantimahdollisuuksia ja liikkuvuuden kannustustoimia koskevan tiedon kulkua. Komissio julkistaa lähiaikoina toimenpidepaketin, jonka tarkoituksena on tukea tämän tavoitteen saavuttamista. liikkuvuuden esteet jäljellä olevat kehittämällä työvoiman sekä IV Sopeutumiskyvyn tukeminen yritysten Euroopassa ja muuallakin uusi tekniikka ja markkinoiden muutokset ovat käynnistäneet rakennemuutoksen. Yrityssulautumat ja -ostot, uudet tuotteet ja palvelut sekä kiihtyvä kilpailu ja vaikuttavat osaltaan yksittäisten yritysten heijastelevat toimintaan luoden uusia työtapoja. On syntymässä uusi talousjärjestys, joka perustuu kehittynyttä teknologiaa soveltaviin yrityksiin ja palvelualan kasvuun suurelta osin uusien pienyritysten perustamisen myötä. perustavanlaatuisen tätä muutosta Yritysten elinkelpoisuus ja valmius tarttua uusiin mahdollisuuksiin riippuvat ratkaisevasti niiden sopeutumiskyvystä. Sama koskee ja työntekijän varmuutta työpaikastaan. Monet työntekijät ovat kuitenkin sitä mieltä, että heille ei ole annettu riittävästi tietoa eikä heidän mielipidettään ole kysytty, ja joillakin heistä ei yrityssaneerauksen tai leikkauksien jälkeen ole juurikaan toivoa kunnon työpaikasta, joka takaisi riittävän toimeentulon. Siksi jäsenvaltioiden on otettava yritysten ja työntekijöiden sopeutumiskyky yhdeksi asiassa työmarkkinaosapuolet ovat avainasemassa. työllisyyspolitiikkansa päätavoitteista. työllisyyttä Tässä • Työorganisaatiota on nykyaikaistettava. Työorganisaation ja työtapojen nykyaikaistamiseksi: työmarkkinaosapuolten on r> neuvoteltava sopimuksista, jotka koskevat työorganisaatiota ja joustavia työaikajärjestelyjä, tarvittaessa myös työajan lyhentämistä, varsinkin niillä talouden aloilla, joilla on käynnissä rakennemuutos. Tavoitteena on parantaa yritysten tuottavuutta ja kilpailukykyä sekä saavuttaa tasapaino joustojen ja turvallisuuden välillä. jäsenvaltioiden on erilaistuminen. luotava puitteet joustavammille sopimuksille, joissa otetaan huomioon •* ovat Niille, työjärjestelyjen tavallisuudesta poikkeavat, on taattava suurempi varmuus työpaikasta ja parempi ammatillinen arvostus, ja niiden, jotka valitsevat lyhyemmän työajan, ei sosiaaliturvan heikkenemisestä. hidastumisesta urakehityksen työolosuhteet joiden kärsiä pidä tai • On tuettava yritysten sopeutumiskykyä. Yritysten työntekijöiden osaamistason uudistamiseksi jäsenvaltioiden on + poistettava veroesteet ja muut esteet, jotka vaikeuttavat sijoittamista inhimillisiin voimavaroihin, koulutusta verohelpotuksin. On myös tuettava kouluttautumiskannustimien tarjoamista työntekijöille. ja edistettävä yritysten sisäistä -* keskittää valtion tukia koskeva politiikkansa työvoiman kehittämiseen, toimivuuden pysyvien varmistamiseen yhteisön valtion tukea koskevien säännösten mukaisesti. työmarkkinoiden työpaikkojen luomiseen ja osallistuu Komissio uudelleenorganisoinnin työntekijöilleen heitä koskevista päätöksistä kanssaan. Komissio laatii myös selkeät ohjeet koulutuksen tukemisesta. vahvistamalla ja kannustamalla yrityksiä työn tiedottamaan ja neuvottelemaan niistä heidän toteuttamiseksi panostaan prosessiin tähän V Yhtäläisten mahdollisuuksien politiikan vahvistaminen on työllisyystilanne ja sosiaalisia syitä vahvistaa On hyviä taloudellisia jäsenvaltioiden ponnisteluja yhtäläisten mahdollisuuksien tarjoamiseksi naisille ja miehille työmarkkinoilla. Vaikka naisten naisten työttömyysaste on edelleen korkeampi kuin miesten (naisilla 12,6% ja miehillä 9,7%), ja vastaavasti naisten osallistuminen työelämään on vähäisempää (50,2% ja 70,4%). Työelämässä naiset ovat yliedustettuina joissakin ammateissa ja toisilla aloilla taas aliedustettuina. Tästä aiheutuva työmarkkinoiden jäykkyys on ja työpaikkojen luomista. jarruttaa EU:n kasvumahdollisuuksia vuosikymmeninä, joillakin aloilla parantunut korjattava, koska se viime ja Kuten komission väestökertomuksista on käynyt ilmi, Euroopan työikäisen väestön määrä kasvaa nyt paljon hitaammin kuin 20 viime vuoden aikana, ja ensi vuosikymmenellä se alkaa ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin säilyttämiseksi ajan oloon tarvittava työllisyyden kasvu riippuu olennaisesti siitä, että naisten osallistumista työelämään pystytään lisäämään. laskea. Näin ollen elintasomme • On ylitettävä sukupuolten välinen kuilu : sitoutumisensa yhtäläisiin mahdollisuuksiin käytännön naisten poistamiseen ja työllisyysasteen kasvattamiseen jäsenvaltioiden on osoitettava tähtäävät ja sukupuoleen perustuvan erottelun toimin, jotka pyrittävä -> työllisyysasteen eroja tukemalla aktiivisesti naisten työllistymistä. johdonmukaisesti vähentämään naisten ja miesten • On edistettävä työn ja perhe-elämän yhteensovittamista: Uran keskeytymistä, vanhempainlomaa ja osa-aikatyöskentelyä koskeva politiikka on erityisen tärkeää naisten kannalta. Näitä asioita koskevien direktiivien ja työmarkkinasopimusten täytäntöönpanoa on nopeutettava ja seurattava. Lasten ja muiden huollettavien laadukasta hoitoa on oltava riittävästi tarjolla naisten työmarkkinoille pääsyn ja jatkuvan työelämään osallistumisen tukemiseksi. Jäsenvaltioiden on -•• pyrittävä lisäämään hoitotarjontaa käyttäen vertailukohtana nämä asiat parhaiten järjestäneiden jäsenvaltioiden saavuttamia tuloksia. • On helpotettava paluuta työelämään : Erityishuomiota on kiinnitettävä niihin naisiin, jotka suunnittelevat paluuta palkkatyöhön poissaolon jälkeen. Joillakin voi olla työllistettävyysongelmia siksi, että heidän taitonsa ovat vanhentuneet, tai vaikeuksia päästä koulutukseen, koska heitä ei ole kirjattu "työttömiksi työttömyystukijärjestelmien yhteisvaikutus työnhakijoiksi". Lisäksi verotus- on saattaa puututtava näihin ja muihin esteisiin. taloudellisia houkuttimia. Jäsenvaltioiden työnhaun vähentää ja Kun jäsenvaltiot kehittävät ja soveltavat näitä suuntaviivoja ja raportoivat niiden toteutumisesta, niiden on ennen kaikkea otettava huomioon naisten erityisasema työmarkkinoilla toteutettava erityisjärjestelyjä naisyrittäjyyden sekä naisten työllistettävyyden ja sopeutumiskyvyn edistämiseksi. ja VI Suuntaviivojen toteutuminen toteutumisesta Jäsenvaltioiden on annettava kertomus näiden suuntaviivojen ja neuvoston huomion parhaisiin lähtien kiinnittäen komission vuodesta 1998 työllisyysvaikutuksiin. Komissio antaa myöhemmin käytäntöihinsä ehdotuksen käytöstä jäsenvaltioissa ja yhteisesti sovittavista osoittimista, joiden avulla se voi seurata suuntaviivojen toteutumista. yhteisesti hyväksyttävän vertailukelpoisen tietokannan ja niiden Laatiessaan suuntaviivoja vuodelle 1999 komissio selvittää, miten eri jäsenvaltiot ovat ottaneet nämä suuntaviivat huomioon työllisyyspolitiikassaan, ja antaa syksyllä 1998 arvionsa Eurooppa-neuvostolle hyväksyttäväksi vuoden 1998 lopulla. 9- ISSN 1024-4492 KOM(97) 497 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 05 Luettelonumero : CB-CO-97-514-FI-C ISBN 92-78-25654-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3006/97 dell'on. Roberta ANGELILLI alla Commissione. Presenza di rifiuti pericolosi in un deposito dismesso dell'industria chimica Zucchet a Roma

eurovoc_concepts:
Latium
cessation of trading
chemical industry
dangerous substance
environmental protection
industrial waste
public health
waste disposal
waste management
waste recycling

formats: html pdf print

text: 30. 4. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 134/55 (98/C 134/67) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3006/97 di Roberta Angelilli (NI) alla Commissione (1o ottobre 1997) Oggetto: Presenza di rifiuti pericolosi in un deposito dismesso dell(cid:146)industria chimica Zucchet a Roma Il 9 dicembre 1996 il Comune di Roma, con apposita ordinanza sindacale, decideva di provvedere allo sgombero di tutti i rifiuti ancora presenti nel locale deposito e laboratorio analisi della Zucchet industria chimica italiana, ormai in disuso, sito a Roma in via Pian Due Torri (zona Magliana). In quell(cid:146)area infatti, a ridosso del fiume Tevere, di un impianto sportivo e di alcune abitazioni, era stata rilevata la presenza di centinaia di fusti metallici, recipienti e sacchi contenenti sostanze non identificate. Tuttavia, nonostante la suddetta ordinanza, nessuno si e‘ curato della sua applicazione, ed i rifiuti sono ancora tutti nell(cid:146)ex deposito, nonostante le inquietanti relazioni dell(cid:146)azienda sanitaria locale Rm D, che rilevano la necessita‘ di identificare le sostanze di rifiuto presenti. Cio‘ premesso, puo‘ la Commissione far sapere: › se la vicenda in questione non implichi una violazione della direttiva 96/61/CE (1) sulla prevenzione integrata dell(cid:146)inquinamento, in particolar modo dell(cid:146)articolo 3 lettera f) che stabilisce che gli Stati membri prendono le disposizioni necessarie affinche· ogni impianto sia gestito in modo da evitare qualsiasi rischio di inquinamento al momento della cessazione definitiva dell(cid:146)attivita‘ ed il sito stesso sia ripristinato in modo soddisfacente; › se comunque il caso in questione non costituisca una violazione della direttiva 91/689/CE (2) sulla gestione dei rifiuti pericolosi; › se, qualora vengano accertate violazioni della normativa comunitaria in materia ambientale, intenda intervenire presso le autorita‘ italiane per garantire il rispetto della legge? (1) GU L 257 del 10. 10. 1996, pag. 26. (2) GU L 377 del 31. 12. 1991, pag. 20. Risposta data dalla sig. ra Bjerregaard in nome della Commissione (11 novembre 1997) L’onorevole parlamentare osserva che, malgrado l’esistenza di un’ordinanza specifica del 6 dicembre 1996, i rifiuti prodotti dall’industria chimica Zucchet sono ancora depositati in fusti e sacchi contenenti sostanze non identificate. La direttiva 75/442/CEE sui rifiuti modificata dalla direttiva 91/156/CEE (1) vieta l(cid:146)abbandono, lo scarico e lo smaltimento incontrollato dei rifiuti. La direttiva impone inoltre agli Stati membri di assicurare che i rifiuti siano ricuperati o smaltiti senza pericolo per la salute dell(cid:146)uomo e senza usare procedimenti o metodi che potrebbero danneggiare l(cid:146)ambiente. La direttiva 91/689/CEE relativa ai rifiuti pericolosi (2) esige che in ogni luogo in cui siano depositati rifiuti pericolosi, questi ultimi siano catalogati e identificati. La direttiva vieta inoltre di mescolare rifiuti pericolosi con altri rifiuti pericolosi o con altri rifiuti, sostanze o materie. Nel corso della raccolta, del trasporto e del deposito temporaneo, i rifiuti devono essere adeguatamente imballati ed etichettati in conformita‘ delle norme internazionali e comunitarie in vigore. Le autorita‘ italiane devono garantire la conformita‘ di tali disposizioni e la Commissione inviera‘ loro una lettera al riguardo. (1) GU L 78 del 26. 3. 1991 (2) GU L 377 del 31. 12. 1991


title: QUESTION ECRITE no 3034/97 de Amedeo AMADEO à la Commission. SLIM: projet pilote

eurovoc_concepts:
EC Directive
EU control
EU law - national law
application of EU law
national implementing measure
single market

text: C 134/62 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 30. 4. 98 La Confe·rence intergouvernementale, apre‘s avoir examine· cette e·ventualite·, est convenue d(cid:146)ajouter, dans le traite· d(cid:146)Amsterdam, un paragraphe 1 a‘ l(cid:146)article F du traite· sur l(cid:146)Union europe·enne qui stipule que «l(cid:146)Union est fonde·e sur les principes de la liberte·, de la de·mocratie, du respect des droits de l(cid:146)homme et des liberte·s fondamentales, ainsi que de l(cid:146)E· tat de droit, principes qui sont communs aux E· tats membres». Cet article s(cid:146)ajoute a‘ l(cid:146)article F du traite· sur l(cid:146)Union europe·enne, paragraphe 2, aux termes duquel «l(cid:146)Union respecte les droits fondamentaux tels qu(cid:146)ils sont garantis par la convention europe·enne de sauvegarde des droits de l(cid:146)homme et des liberte·s fondamentales. ». En outre, ont e·te· inse·re·s un nouvel article F. 1 dans le traite· sur l(cid:146)Union europe·enne et un nouvel article 236 dans le traite· CE, relatif aux mesures a‘ prendre en cas de violation par un E· tat membre des principes sur lesquels est fonde·e l(cid:146)Union. Conforme·ment au nouvel article 6a, le Conseil pourra prendre les mesures ne·cessaires en vue de combattre toute discrimination fonde·e sur le sexe, la race ou l(cid:146)origine ethnique, la religion ou les convictions, un handicap, l(cid:146)a(cid:136)ge ou l(cid:146)orientation sexuelle. (98/C 134/77) QUESTION E· CRITE E-3034/97 pose·e par Amedeo Amadeo (NI) a‘ la Commission (1er octobre 1997) Objet: SLIM: projet pilote En ce qui concerne la «Communication de la Commission au Conseil et au Parlement europe·en visant a‘ simplifier la le·gislation relative au marche· interne (SLIM): un projet pilote» (Doc. COM(96) 204 final), la Commission est invite·e a‘ adopter une approche de·termine·e et active en ce qui concerne le contro(cid:136)le de la transposition et de l(cid:146)application de ces dispositions communautaires au niveau national en vue d(cid:146)e·viter en particulier qu(cid:146)un degre· insuffisant de transposition dans les le·gislations nationales ou d(cid:146)autres pratiques ne portent atteinte a‘ l(cid:146)unite· du marche· communautaire. Re·ponse donne·e par M. Monti au nom de la Commission (17 novembre 1997) L(cid:146)application correcte de re‘gles communes dans l(cid:146)ensemble du marche· unique constitue la priorite· essentielle de la Commission, comme le souligne le chapitre 5. 1 de sa communication au Parlement et au Conseil sur l(cid:146)impact et l(cid:146)efficacite· du marche· unique (1). La simplification des directives communautaires a e·galement e·te· indique·e comme domaine d(cid:146)action prioritaire. La Commission a donne· suite a‘ son rapport sur le marche· unique en pre·sentant un plan d(cid:146)action en faveur du marche· unique (2), qui a e·te· approuve· par le Conseil europe·en. Le premier de quatre objectifs strate·giques contenus dans le plan d(cid:146)action de la Commission est de rendre la le·gislation plus efficace. Il comporte cinq actions destine·es a‘ mettre en (cid:156)uvre la le·gislation relative au marche· unique, e·laborer un cadre pour assurer l(cid:146)application de la le·gislation et re·soudre les proble‘mes, ame·liorer l(cid:146)acce‘s des entreprises a‘ l(cid:146)information, simplifier et ame·liorer les dispositions nationales et communautaires et reme·dier aux lacunes du cadre juridique actuel. Dans le cadre de la premie‘re action, il e·tait demande· aux E· tats membres de fournir d(cid:146)ici le 1er octobre 1997 un calendrier de·taille· de leurs programmes de transposition, de prendre des mesures d(cid:146)urgence pour mettre fin aux retards et de veiller a‘ ce que tous les de·lais de transposition arrivant a‘ e·che·ance avant le 1er janvier 1999 soient respecte·s. La plupart des E· tats membres ont a‘ pre·sent fourni ces calendriers. La Commission suivra l(cid:146)e·volution de la situation dans les E· tats membres au regard de ces calendriers. (1) Doc. COM(96) 520 final. (2) Communication de la Commission au Conseil europe·en, CSE(97) 1 final


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3015/97 do Deputado Amedeo AMADEO à Comissão. Programa Indicativo Nuclear da Comunidade (PINC)

eurovoc_concepts:
EAEC Treaty
electrical energy
energy policy
energy production
liberalisation of the market
natural gas
nuclear energy
nuclear industry

text: 30. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 134/59 (98/C 134/72) PERGUNTA ESCRITA E-3015/97 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (1 de Outubro de 1997) Objecto: Programa Indicativo Nuclear da Comunidade (PINC) Tendo em conta a Comunica(cid:231)a(cid:152)o da Comissa(cid:152)o sobre as indu·strias nucleares na Unia(cid:152)o Europeia (Programa Indicativo Nuclear nos termos do artigo 40o do Tratado Euratom (PINC) (doc. COM(96)339 final) (doc. CES 470/97), Considerando que a energia nuclear, que esta· na origem de um ter(cid:231)o da electricidade produzida na UE, oferece, relativamente aos combust(cid:14)·veis fo·sseis, algumas vantagens importantes numa o·ptica ambiental para a produ(cid:231)a(cid:152)o de energia ele·ctrica, p. e. a inexiste(cid:136)ncia de emisso(cid:152)es de CO2, embora exija a cria(cid:231)a(cid:152)o de um amplo sistema que garanta um funcionamento seguro, Considerando que a preocupa(cid:231)a(cid:152)o generalizada da opinia(cid:152)o pu·blica, a liberaliza(cid:231)a(cid:152)o e a abertura a‘ concorre(cid:136)ncia de mercados que, na maior parte dos Estados-membros, se encontravam protegidos (o que determinou vultuosos investimentos a longo prazo) e, por u·ltimo, a disponibilidade de ga·s natural a pre(cid:231)os competitivos utilizado em centrais mais pequenas, mais eficientes, e menos onerosas, sa(cid:152)o factores decisivos que, segundo as informa(cid:231)o(cid:152)es de que dispomos actualmente, conferem um alto grau de improbabilidade a‘ prossecu(cid:231)a(cid:152)o da produ(cid:231)a(cid:152)o de energia nuclear apo·s 2005-2010, per(cid:14)·odo em que, na maior parte dos Estados-membros, as centrais existentes terminara(cid:152)o o seu ciclo de vida, Considerando que a perspectiva desta evolu(cid:231)a(cid:152)o deve suscitar serias questo(cid:152)es estrate·gicas para a pol(cid:14)·tica energe·tica da UE,. Considerando que o facto de o documento na(cid:152)o ilustrar a importa(cid:136)ncia das questo(cid:152)es estrate·gicas supramencionadas e o facto de na(cid:152)o avaliar adequadamente o impacto presum(cid:14)·vel sobre a pol(cid:14)·tica energe·tica da UE constituem grandes omisso(cid:152)es, Podera· a Comissa(cid:152)o abordar especificamente estas questo(cid:152)es na versa(cid:152)o final do programa indicativo nuclear, apresentar concluso(cid:152)es claras e definindo orienta(cid:231)o(cid:152)es para as partes interessadas e para a opinia(cid:152)o pu·blica no que respeita a‘s realidades futuras? Resposta dada pelo Comissa·rio Papoutsis em nome da Comissa(cid:152)o (18 de Novembro de 1997) A Comissa(cid:152)o adoptou a versa(cid:152)o definitiva do programa indicativo nuclear (PINC) em 25 de Setembro de 1997 (1). A Comissa(cid:152)o verifica que o ga·s natural parece actualmente atractivo para a produ(cid:231)a(cid:152)o de electricidade e, por conseguinte, com excep(cid:231)a(cid:152)o de duas unidades nucleares em constru(cid:231)a(cid:152)o em Fran(cid:231)a, na(cid:152)o e· do seu conhecimento outra decisa(cid:152)o de constru(cid:231)a(cid:152)o de centrais nucleares na Comunidade. No actual programa indicativo nuclear, a Comissa(cid:152)o considerou que na(cid:152)o era oportuno propor programas de investimento a longo prazo, tendo em conta as incertezas relativas ao futuro da energia nuclear em determinados Estados-membros. No entanto, se uma nova vontade pol(cid:14)·tica em favor da produ(cid:231)a(cid:152)o de electricidade de origem nuclear se manifestar na Comunidade, podera· ser necessa·rio fixar novamente objectivos a mais longo prazo. E· importante sublinhar que, depois de 2010, os Estados-membros que pretendam substituir as unidades a encerrar e a desmantelar por novos reactores avan(cid:231)ados ou novas linhas de reactores, podera(cid:152)o desenvolver programas de substitui(cid:231)a(cid:152)o das centrais nucleares existentes. Essas deciso(cid:152)es na(cid:152)o sa(cid:152)o, todavia, ainda previs(cid:14)·veis neste momento. (1) COM(97) 401 final. (98/C 134/73) PERGUNTA ESCRITA E-3017/97 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (1 de Outubro de 1997) Objecto: Silvicultura Tendo em conta o documento «Situa(cid:231)a(cid:152)o e problemas de silvicultura na Unia(cid:152)o Europeia e potencialidades de desenvolvimento das pol(cid:14)·ticas florestais» (doc. CES 476/97) (1)


title: Structure de l'industrie européenne : panorama mensuel de l'industrie européenne. Volume 3 - Édition spéciale.

eurovoc_concepts:
consumer price
foreign trade
industrial statistics
price index
trade balance


title: Recueil statistique sur la protection sociale en Europe : Vieillesse et survie: Mise à jour.

eurovoc_concepts:
elderly person
social security
social survey


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3020/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Forbedring af produktionen og afsætningen af honning

eurovoc_concepts:
animal disease
apiculture
application of EU law
approximation of laws
competence of the Member States
honey
import policy
marketing
production improvement
third country

text: C 117/128 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 16. 4. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Hans van den Broek (20. oktober 1997) Kommissionen er udm(cid:230)rket klar over faren for atomulykker i de central- og łsteurop(cid:230)iske lande og i de nye uafh(cid:230)ngige lande. Den har p(cid:229) baggrund heraf afsat omkring 700 millioner ECU (1990-1997) til TACIS- /PHARE-programmerne for nuklear sikkerhed. Uafh(cid:230)ngige konsulenter har netop foretaget en forelłbig vurdering af TACIS- og PHARE-programmerne; den blev sendt til Europa-Parlamentet i juni 1997. Det fremg(cid:229)r af denne at de fleste nukleare sikkerhedsprojekter lever op til m(cid:229)ls(cid:230)tningerne, omend det ikke kan n(cid:230)gtes at der har v(cid:230)ret vanskeligheder i forbindelse med implementeringen. Kommissionen er for tiden i gang med at undersłge om de politiske retningslinjer og gennemfłrelsesordnin- gerne inden for nuklear sikkerhed błr (cid:230)ndres for at głre programmerne mere effektive. Der har v(cid:230)ret indledende drłftelser med medlemsstaterne, TACIS- og PHARE-udvalgene, samt med de relevante udvalg i Europa- Parlamentet (udvalget for miljł, folkesundhed og forbrugerbeskyttelse, udvalget for forskning, teknologisk udvikling og energi, samt udvalget for budgetkontrol). Kommissionen er i f(cid:230)rd med at fastl(cid:230)gge sit standpunkt til denne sag p(cid:229) grundlag af de seneste reaktioner den har modtaget. Resultaterne heraf kommer til at danne grundlag for den nye programudarbejdelse for 1998 der snart begynder. (98/C 117/166) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3019/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: Forbedring af produktionen og afs(cid:230)tningen af honning Vil Kommissionen med hensyn til forslag til R(cid:229)dets forordning (EF) om almindelige regler for anvendelsen af foranstaltninger til forbedring af produktionen og afs(cid:230)tningen af honning (KOM(96)0596 › 96/0282 CNS) (1) sikre, at forslagets prioriterede m(cid:229)ls(cid:230)tninger ogs(cid:229) kommer til at omfatte programmer for erhvervsm(cid:230)ssig uddannelse af unge landbrugere? (1) EFT C 378 af 13. 12. 1996, s. 20. (98/C 117/167) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3020/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: Forbedring af produktionen og afs(cid:230)tningen af honning Vil Kommissionen med hensyn til forslag til R(cid:229)dets forordning (EF) om almindelige regler for anvendelsen af foranstaltninger til forbedring af produktionen og afs(cid:230)tningen af honning (KOM(96)0596 › 96/0282 CNS) (1) sikre, at forslaget kommer til at omfatte en aktion til bek(cid:230)mpelse af alle de sygdomme, der rammer bier, idet en s(cid:229)dan aktion ikke udelukkende błr v(cid:230)re begr(cid:230)nset til bek(cid:230)mpelsen af varroatose? (1) EFT C 378 af 13. 12. 1996, s. 20. (98/C 117/168) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3021/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: Forbedring af produktionen og afs(cid:230)tningen af honning Kommissionens forslag til R(cid:229)dets forordning (EF) om almindelige regler for anvendelsen af foranstaltninger til forbedring af produktionen og afs(cid:230)tningen af honning (KOM(96)0596 › 96/0282 CNS) (1) er en opfłlgning af den meddelelse om betragtninger vedrłrende europ(cid:230)isk biavl, der udarbejdedes i 1994. Forslaget tager i alt


title: 97/659/CE: Decisão da Comissão de 1 de Outubro de 1997 relativa a uma contribuição financeira da Comunidade para a erradicação da doença de Newcastle na Alemanha (Apenas faz fé o texto em língua alemã)

eurovoc_concepts:
EU financing
Germany
animal disease
poultry


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3038/97 von Amedeo AMADEO an die Kommission. Diskriminierungen aus Gründen des Alters

eurovoc_concepts:
anti-discriminatory measure
competition (EU)
elderly person
job access
older worker
recruitment

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2987/97 van Nikitas KAKLAMANIS aan de Commissie. Milieuramp in de Middellandse Zee ten gevolge van een gemuteerde alg

eurovoc_concepts:
Mediterranean Sea
algae
marine life
natural disaster
plant propagation
protection of animal life
protection of plant life

text: 16. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 117/123 De Unie heeft de Fatwa tegen Salman Rushdie ondubbelzinnig veroordeeld. Zowel dit onderwerp als het proces van Faradj Sarkouhi en de terugkeer van de ambassadeurs van de lidstaten naar Teheran worden momenteel in het kader van het gemeenschappelijk buitenlands en veiligheidsbeleid besproken. (98/C 117/156) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2987/97 van Nikitas Kaklamanis (UPE) aan de Commissie (1 oktober 1997) Betreft: Milieuramp in de Middellandse Zee ten gevolge van een gemuteerde alg De laatste jaren vermeerdert een gemuteerde tropische algensoort zich ongecontroleerd in de Middellandse Zee. Deze algensoort, Caulerpa Taxifolia, is naar Europa getransporteerd om het aquarium van een dierentuin in Duitsland op te smukken. De alg heeft een mutatie ondergaan, waardoor er een nieuwe soort is ontstaan, die zich met grote snelheid verbreidt en opgewassen is tegen alle middelen die worden ingezet om haar te vernietigen. Waar deze alg zich verbreidt, overleven geen koralen, sponzen of krabben meer, noch enige andere mariene planten- of dierensoort. Tenslotte verdwijnen ook de vissen. De nieuwe algensoort verbreidt zich razend snel, hetgeen leidt tot een verschrikkelijke milieuramp in het ecologisch zo gevoelige Middellandse-Zeebekken. Kan de Commissie mij mededelen welke maatregelen en initiatieven zij denkt te nemen om deze vrijwel onafwendbare milieuramp in het Middellandse-Zeegebied te keren? Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (30 oktober 1997) Via het financieel instrument Life heeft de Commissie van 1992 tot 1995 een internationaal project gecofinancierd, dat bedoeld was om het probleem van de groei van de algensoort Caulerpa Taxifolia in de Middellandse Zee te bestuderen en op de toekomstige evolutie van dit fenomeen te anticiperen. Bedoeld project werd uitgevoerd door Franse, Spaanse en Italiaanse onderzoekers. Gezien de resultaten van dit project en de ononderbroken verbreiding van de algensoort heeft de Commissie in 1995 besloten om in het kader van Life een tweede actie te financieren welke bedoeld was om technieken voor de vernietiging van de algen te beproeven en een strategie voor de bestrijding van de expansie ervan uit te werken. Dit project wordt gecoo¤rdineerd door de (cid:132)groupement d(cid:146)inte·re(cid:136)t scientifique(cid:148) (GIS) Posidonie te Marseille, waarbij het geachte Parlementslid meer gegevens zal kunnen verkrijgen. Posidonie heeft op 19 en 20 september 1997 een internationaal colloquium over de bestrijding van de groei van Caulerpa Taxifolia georganiseerd, waarvan de notulen weldra worden gepubliceerd. Hoewel de Commissie via het financieel instrument Life een rol speelt in de omschrijving van het probleem en de experimentele fase van de oplossing ervan, moet worden opgemerkt dat het aan de autoriteiten van de betrokken lidstaten is om zo nodig structurele maatregelen te treffen. (98/C 117/157) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2988/97 van Nikitas Kaklamanis (UPE) aan de Commissie (1 oktober 1997) Betreft: Verslag van de Commissie over de Europese havens Tijdens het overleg van het Europees Parlement met de Commissie en de Raad over de Transeuropese Vervoersnetwerken heeft de Commissie de mondelinge toezegging gedaan dat zij een verslag over de acties ter ontwikkeling van de Europese havens zou opstellen en dit begin 1997 aan het Europees Parlement zou voorleggen. Heeft de Commissie dit verslag opgesteld, en zo ja, wanneer zal zij dit aan het Europees Parlement voorleggen?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2997/97 van Alexandros ALAVANOS aan de Commissie. Tenuitvoerlegging van de richtlijn 80/778/EEG

eurovoc_concepts:
EC Directive
Greece
drinking water
national implementing measure
public health
quality control of industrial products
quality standard
supply
water pollution
water treatment

text: C 134/52 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 4. 98 (98/C 134/63) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2997/97 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (1 oktober 1997) Betreft: Tenuitvoerlegging van de richtlijn 80/778/EEG De richtlijn 80/778/EEG (1) geeft richtsnoeren voor de bewaking van de kwaliteit van het drinkwater en voor het nemen van de noodzakelijke maatregelen voor de waarborging van de kwaliteit ervan, met name in het belang van de volksgezondheid. Welke maatregelen is de Commissie, gelet op de recnte gebeurtenissen met de vervuiling van het drinkwater in de stad Kastoria, voornemens te nemen met het oog op de tenuitvoerlegging van de communautaire wetgeving ten behoeve van de bescherming van het drinkwater? Beantwoordt de watervoorziening van de stad Kastoria aan de voorschriften van de richtlijn 80/778/EEG? Welke maatregelen wil zij nemen om bij te dragen aan de verbetering van en een efficie¤nte controle op de tenuitvoerlegging van de kwalitatieve voorschriften voor het drinkwater in de stad Kastoria en in andere gebieden van Griekenland? (1) PB L 229 van 30. 8. 1980, blz. 11. Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (12 november 1997) Uit hoofde van artikel 7, lid 1 van Richtlijn 80/778/EEG van de Raad van 15 juli 1980 betreffende de kwaliteit van voor menselijke consumptie bestemd water zijn de lidstaten verplicht voor de parameters in bijlage I van deze richtlijn waarden vast te stellen die van toepassing zijn op voor menselijke consumptie bestemd water. In artikel 12 is overigens bepaald dat de lidstaten de nodige maatregelen moeten treffen om de kwaliteit van voor menselijke consumptie bestemd water regelmatig te kunnen controleren. De modaliteiten van deze controles worden vastgelegd door de nationale instanties; deze laatste zijn echter gehouden de in de bijlagen II en III van de richtlijn vermelde methoden en frequenties (zoveel mogelijk) te respecteren. Bovendien moesten de lidstaten de nodige maatregelen nemen om er vanaf 1985 op toe te kunnen zien dat de kwaliteit van voor menselijke consumptie bestemd water in de hele Gemeenschap strookt met de verplichtingen uit hoofde van de richtlijn. De Griekse autoriteiten hebben Richtlijn 80/778/EEG in nationale wetgeving omgezet door middel van ministerie¤le besluiten uit 1974 en 1986 (1). Op 17 februari 1997 hebben de Griekse autoriteiten de Commissie overigens gedetailleerde informatie verstrekt over de kwaliteit van het drinkwater in diverse gebieden in Griekenland in het jaar 1995. Deze kennisgeving omvat statistische gegevens met betrekking tot de regio Kastoria. Wat betreft de referentieperiode lijken de resultaten van de geanalyseerde parameters in overeenstem- ming te zijn met de richtlijn. De Commissie zal, nu zij kennis heeft genomen van het onderhavige geval, de Griekse autoriteiten opheldering vragen omtrent de kwaliteit van het drinkwater in de regio Kastoria en de maatregelen die zij reeds hebben genomen (of nog zullen nemen) teneinde ervoor te zorgen dat de verplichtingen uit hoofde van Richtlijn 80/778/EEG worden nagekomen. (1) Ministerie¤le besluiten nr. G4/1722 van 24. 9. 1974, Fek B nr. 988 van 7. 10. 1974 en A5/288 van 23. 1. 1986, Fek B nr. 53 van 20. 2. 1986. (98/C 134/64) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3001/97 van Roberta Angelilli (NI) aan de Commissie (1 oktober 1997) Betreft: Onregelmatigheden bij de aanbestedingsprocedures voor de aanleg in Rome van de oostelijke ringspoorlijn en van de tunnel onder Castel Sant (cid:146)Angelo In recentelijk verschenen artikelen in de pers valt te lezen dat de Europese Commissie de aanbestedingsproce- dure voor de aanleg van de nieuwe oostelijke ringlijn van Rome ongeldig zou hebben verklaard. De aanleg hiervan was door het Romeinse gemeentebestuur voor een bedrag van 7 miljard lire toevertrouwd aan de Italiaanse spoorwegen (Ferrovie dello Stato). De ongeldigverklaring zou gebeurd zijn omdat de gemeente Rome zich niet zou hebben gehouden aan de volgens de Europese richtlijnen verplichte procedure voor openbare aanbestedingen. Daarom zou de aanbesteding over moeten worden gedaan


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3017/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Skovbrug

eurovoc_concepts:
afforestation
environmental protection
forest conservation
forestry economics
forestry policy
silviculture
wood industry

text: 30. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 134/59 (98/C 134/72) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3015/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: Vejledende kerneenergiprogram for Den Europ(cid:230)iske Union Der kan i tilknytning til Kommissionens meddelelse om kerneenergiindustrien i Den Europ(cid:230)iske Union (vejledende kerneenergiprogram i henhold til Euratom-traktatens artikel 40) (KOM(96)0339 › CES 470/97) anfłres fłlgende: Kerneenergi, som i dag tegner sig for en tredjedel af elproduktionen i EU, udviser en r(cid:230)kke betydelige miljłfordele i sammenligning med de fossile br(cid:230)ndstoffer, der anvendes inden for elproduktionen. Det kan eksempelvis n(cid:230)vnes, at kerneenergi ikke afgiver CO2. Samtidig kr(cid:230)ver den dog etablering af et omfattende system, som garanterer dens sikre funktion. Den udbredte bekymring i offentligheden, liberaliseringen og (cid:229)bningen af konkurrencen p(cid:229) markeder, der i stłrstedelen af medlemsstaterne var beskyttede (hvilket har medfłrt langsigtede kapitalintensive investeringer), og endelig den lette adgang til naturgas til konkurrencedygtige priser, som anvendes p(cid:229) mindre, mere effektive og billigere anl(cid:230)g, er alle afgłrende faktorer, som głr det yderst usandsynligt › ud fra de oplysninger, vi r(cid:229)der over i dag › at kerneenergiproduktionen vil forts(cid:230)tte efter 2005-2010, som er den periode, hvori de eksisterende kerneenergianl(cid:230)g i stłrstedelen af medlemsstaterne vil indstille deres virksomhed. Udsigterne til denne udvikling rejser alvorlige strategiske spłrgsm(cid:229)l vedrłrende EU(cid:146)s energipolitik. Den kendsgerning, at ovenn(cid:230)vnte dokument ikke kommer ind p(cid:229) betydningen af n(cid:230)vnte strategiske spłrgsm(cid:229)l og ikke i tilstr(cid:230)kkeligt omfang evaluerer deres sandsynlige indvirkning p(cid:229) EU(cid:146)s energipolitik, er en alvorlig mangel. Vil Kommissionen specifikt behandle disse spłrgsm(cid:229)l i den endelige version af det vejledende kerneenergipro- gram, indfłje klare konklusioner og, til brug for de berłrte parter og offentligheden, opstille retningslinjer vedrłrende de realiteter, fremtiden byder p(cid:229)? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christos Papoutsis (18. november 1997) Kommissionen vedtog den endelige udgave af det vejledende kerneenergiprogram (PINC) den 25. september 1997 (1). Kommissionen konstaterer, at naturgas tilsyneladende er attraktiv som grundlag for elproduktion for łjeblikket, og af denne (cid:229)rsag har Kommissionen ikke kendskab til andre planer om at opfłre kernekraftv(cid:230)rker i F(cid:230)llesskabet end de to kernekraftv(cid:230)rker, der er under opfłrelse i Frankrig. I det foreliggende vejledende kerneenergiprogram har Kommissionen fundet uhensigtsm(cid:230)ssigt at foresl(cid:229) langsigtede investeringsprogrammer i betragtning af usikkerheden om kerneenergiens fremtid i nogle medlemsstater. Skulle der imidlertid vise sig en politisk velvilje i medlemsstaterne til fordel for elproduktion ved hj(cid:230)lp af kerneenergi, kunne det vise sig nłdvendigt p(cid:229) ny at etablere langsigtede m(cid:229)l. Det błr understreges, at efter 2010 kan medlemsstaterne opstille programmer til fornyelse af eksisterende kernekraftv(cid:230)rker, hvis de łnsker at erstatte anl(cid:230)g, som skal nedlukkes, med nye, avancerede reaktorer eller nye reaktorsystemer. S(cid:229)danne beslutninger er imidlertid ikke aktuelle p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt. (1) KOM(97) 401 endelig udg. (98/C 134/73) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3017/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: Skovbrug Vil Kommissionen › under henvisning til (cid:216)SU(cid:146)s udtalelse om »Situationen og problemerne i EU(cid:146)s skovbrug og mulighederne for at udbygge skovbrugspolitikken« (CES 476/97) (1) og til, at skovbrugssektoren er en kilde til łkonomisk velf(cid:230)rd og besk(cid:230)ftigelse i Den Europ(cid:230)iske Union › sikre, at det prim(cid:230)re m(cid:229)l for F(cid:230)llesskabets skovbrugsstrategi bliver at fremme udnyttelsen af skovene?


title: 97/658/CE: Decisão da Comissão de 1 de Outubro de 1997 relativa a uma contribuição financeira da Comunidade para a erradicação da varíola ovina na Grécia (Apenas faz fé o texto em língua grega)

eurovoc_concepts:
EU financing
Greece
animal disease
goat
sheep
slaughter premium


title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over "De gevolgen voor het MKB van de gestage algemene vermindering van voor O& TO-activiteiten uitgetrokken middelen in de Unie (op communautair en op nationaal niveau)"

eurovoc_concepts:
fund (EU)
research and development
research budget
research programme
small and medium-sized enterprises