title: WRITTEN QUESTION No. 3031/97 by Amedeo AMADEO to the Commission. Living and working in the information society (Green Paper)

eurovoc_concepts:
computer network
economic consequence
impact study
information network
labour market
liberalisation of the market
report
social life
sociology
telecommunications

text: C 174/18 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 8. 6. 98 Kansalaisten takaisinottamisen osalta komissio on tietoinen ongelmista, joita syntyy yhteiso¤n ulkopuolisten valtioiden kielta¤ytyessa¤ ottamasta takaisin kansalaisiaan, jotka oleskelevat laittomasti ja¤senvaltioiden alueella, tai viivytta¤essa¤ na¤iden takaisinottoa. Komissio uskoo, etta¤ na¤ita¤ ongelmia voidaan ka¤sitella¤ yhteiso¤n ja kyseisten yhteiso¤n ulkopuolisten valtioiden kahdenva¤listen suhteiden yhteydessa¤. Neuvosto voi tapauskohtaisesti pa¤a¤tta¤a¤, olisiko yhteiso¤n ulkopuolisten valtioiden kanssa tehta¤viin yhteiso¤n sopimuksiin tai sekamuotoisiin sopimuksiin sisa¤llytetta¤va¤ erityinen viittaus takaisinottamiseen liittyviin ongelmiin. Na¤in ollen komissio neuvottelee ta¤llaisten viittausten sisa¤llytta¤misesta¤ sopimuksiin neuvoston antaman neuvotteluvaltuutuksen pohjalta. (98/C 174/50) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2982/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Patricia McKenna (V) (30. syyskuuta 1997) Aihe: Salassapito ja EU:n oikeus- ja sisa¤asioiden K4-koordinointikomitea Niin kutsuttu K4-koordinointikomitea, joka tekee suuren osan oikeus- ja sisa¤asioita koskevien EU:n aloitteiden valmistelutyo¤sta¤, on saanut kritiikkia¤ salapera¤isesta¤ tavasta hoitaa asioitaan. Kansalaisvapauksien puolesta tyo¤skentelevien mukaan komitea on demokraattisen valvonnan tavoittamattomissa ja on vaikea saada selville, mista¤ asioista kyseisessa¤ komiteassa keskustellaan. Vuonna 1995 K4-komitea laati useita suuntaviivoja, jotta EU:iin voitaisiin perustaa puhelinkuunteluja¤rjestelma¤, joka vaikuttaa kaikkien ja¤senvaltioiden kansalaisiin. Ta¤sta¤ ja¤rjestelma¤sta¤ julkaistiin tietoja EU:n virallisessa lehdessa¤ vasta kaksi vuotta myo¤hemmin. Voisiko neuvosto antaa tietoja kaikista niista¤ suunnitelmista mita¤ silla¤ on K4-koordinointikomitean tyo¤n saamiseksi avoimemmaksi? Vastaus (26. helmikuuta 1998) K. 4-komitea ei ole tyypilta¤a¤n erilainen komitea vaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 4 artiklan mukaisesti perustettu neuvoston tyo¤ryhma¤, joka tyo¤skentelee neuvoston tyo¤ja¤rjestyksen ma¤a¤ra¤ysten mukaisesti. Na¤in ollen va¤itteet sen toiminnan salaisesta luonteesta tai siita¤, etta¤ se ei kuuluisi demokraattisen valvonnan piiriin, ovat perusteettomia. K. 4-komitean laatimia asiakirjoja koskevat samat julkistamissa¤a¤nno¤t kuin muitakin neuvoston asiakirjoja. Lisa¤ksi oikeus- ja sisa¤asioista vastaavat ministerit voivat monissa tilaisuuksissa antaa parlamentille tietoja oikeus- ja sisa¤asioiden alalla tyo¤skentelevien tyo¤ryhmien, myo¤s K. 4-komitean, tyo¤skentelysta¤. (98/C 174/51) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3031/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Ela¤ma¤ ja tyo¤ tietoyhteiskunnassa (vihrea¤ kirja) Asiani koskee vihrea¤a¤ kirjaa › Ela¤ma¤ tietoyhteiskunnassa: ihmisla¤heisyys etusijalle. (asiak. KOM(96)0389 lopull. ). Pyyda¤n komissiota suorittamaan tutkimuksia tiedon valtateiden ja uusien palvelujen toteuttamisen ja ka¤ytta¤misen investointitarpeen arvioimiseksi seka¤ niiden tyo¤llisyysvaikutusten selvitta¤miseksi. ja tyo¤


title: Comunicación relativa a la apertura de los contingentes introducidos mediante Decisión de los Representantes de los Gobiernos de los Estados miembros, reunidos en el seno del Consejo, de 24 de septiembre de 1997, para la importación de determinados productos siderúrgicos CECA originarios de la República de Kazajistán

eurovoc_concepts:
Kazakhstan
import licence
iron and steel product
originating product
tariff quota

formats: html pdfa1b print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3011/97 af Giuseppe RAUTI til Kommissionen. Beskyttet oprindelsesbetegnelse til "Terra di Bari"-olie

eurovoc_concepts:
EU Official Journal
European Commission
Italy
advisory committee (EU)
designation of origin
location of production
olive oil
product designation

formats: html pdf print

text: 16. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 117/125 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (24. oktober 1997) Kommissionen har ikke kendskab til det dokument det (cid:230)rede medlem hentyder til. Hvad ang(cid:229)r den nye tyrkiske regerings standpunkter vedrłrende menneskerettigheder og demokratisering, har den tyrkiske premierminister ved flere lejligheder offentligt erkendt at Tyrkiet endnu har lang vej tilbage p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Hovedform(cid:229)let med det program der foresl(cid:229)s i Kommissionens meddelelse af 15. juli 1997 om det fremtidige forhold til Tyrkiet, er at indlede et n(cid:230)rt samarbejde med regeringen med henblik p(cid:229) at głre en indsats p(cid:229) dette felt og p(cid:229) denne m(cid:229)de głre indfłrelsen af civilsamfundet i dette land mere problemfri. (98/C 117/160) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3002/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: Dekret udstedt af den italienske regering, der giver kommunerne mulighed for at oprette deres egen offentlige biltransporttjeneste I sidste uge af juli 1997 vedtog den italienske regering et dekret, der giver kommunerne mulighed for at oprette deres egen offentlige biltransporttjeneste som et alternativ til de eksisterende taxa-selskaber. Dekretet har affłdt mange beklagelser fra taxachauffłrerne, der mener, at deres branche vil blive h(cid:229)rdt ramt, fordi der vil blive indfłrt mekanismer, der kan fordreje den frie konkurrence inden for offentlig biltransport. P(cid:229) denne baggrund anmodes Kommissionen om at oplyse fłlgende: 1. Har Kommissionen kendskab til denne sag? 2. Findes der europ(cid:230)iske bestemmelser om offentlige biltransporttjenester? 3. Finder Kommissionen de italienske taxachauffłrers bekymringer for konkurrencefordrejninger som fłlge af det omtalte dekret velbegrundet? 4. Agter Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald at rette henvendelse til de italienske myndigheder? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (6. november 1997) Kommissionen kender intet til de foranstaltninger, det (cid:230)rede medlem omtaler. Nej. 1. 2. Organiseringen af og kontrollen med taximarkederne p(cid:229) nationalt, regionalt eller lokalt plan, herunder 3. -4. ogs(cid:229) ordningen for udstedelse af tilladelser, er hovedsagelig et anliggende, der sorterer under de enkelte medlemsstaters myndigheder. Disse er bedre placeret med hensyn til at kunne behandle disse spłrgsm(cid:229)l. (98/C 117/161) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3011/97 af Giuseppe Rauti (NI) til Kommissionen (1. oktober 1997) Om: Beskyttet oprindelsesbetegnelse til »Terra di Bari«-olie Kan Kommissionen oplyse, hvorfor den har udsat det młde, hvor »Terra di Bari«-jomfruolie ekstra skulle have v(cid:230)ret tildelt beskyttet oprindelsesbetegnelse? Młdet og tildelingen af betegnelsen blev taget for givet af Den Italienske Sammenslutning af Landbrugere, hvis provinsformand, Antonio Barile, ligefrem havde planlagt et młde i juli med branchen og med pressen for at bringe den gode og l(cid:230)nge ventede nyhed


title: WRITTEN QUESTION No. 3014/97 by Amedeo AMADEO to the Commission. ERDF projects

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Italy
invitation to tender
project evaluation
regional development

text: 16. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities C 117/127 Joint answer to Written Questions E-3013/97 and E-3033/97 given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (24 October 1997) On 8 May 1996 the Commission announced its decision on how the financial reserve for the Community Initiatives was to be allocated. The reference allocation for the Urban Initiative in Italy for 1997-99 is ECU 11. 81 million for Objective 1 areas and ECU 6. 40 million for other areas (1995 indexed prices). In point 20 of its communication to the Member States (1) the Commission invited them to present operational programmes for financing under Urban. No allocations were made to specific areas of any Member State other than to split the amount allocated to each between Objective 1 and other areas. The Italian authorities have sent a proposal for programmes in the cities of Trieste, Lecce and Catanzaro. (1) OJ C 200, 10. 7. 1996 (98/C 117/164) WRITTEN QUESTION E-3014/97 by Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (1 October 1997) Subject: ERDF projects On 30 November 1995 the Commission published itsthe invitation to tender urban pilot projects under ERDF Article 10 on innovatory measures. Will the Commission state how many projects were submitted by Italy? Answer given by Mrs. Wulf-Mathies on behalf of the Commission (23 October 1997) Following the call for proposals (1) under Article 10 of the European Regional Development Fund Regulation (2) the Commission received 503 projects of which 119 were from Italy. The final choice was the result of application of a rigorous selection procedure to the large number of proposals submitted. Using the criteria set the Commission selected a total of 26 projects, 4 of which are in Italy, in Brindisi, Milan, Naples and Turin. (1) OJ C 319, 30. 11. 1995. (2) OJ L 193, 31. 7. 1993. (98/C 117/165) WRITTEN QUESTION E-3016/97 by Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (1 October 1997) Subject: Illustrative nuclear programme for the European Union With reference to the Commission(cid:146)s Communication on the nuclear industries in the European Union (an illustrative nuclear programm according to Article 40 of the Euratom Treaty) (COM(96) 339 final › CES 470/97) and given the potential hazards associated with nuclear power stations in the CEECs and the CIS, should concerns not be voiced regarding the extremely damaging impact which another large-scale nuclear accident would have on public opinion? The PHARE and TACIS programmes have proved valuable but are now the target of mounting criticism. Given that these programmes deal with nuclear safety, will the Commission review them urgently and then publish their findings?


title: Beretning fra Kommissionen om samarbejdet med europæiske ikke-statslige udviklingsorganisationer (NGDO'er) på områder af særlig interesse for udviklingslandene (regnskabsåret 1995)

eurovoc_concepts:
EU financing
cooperation policy
developing countries
development aid
non-governmental organisation

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 01. 10,1997 KOM(97) 427 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN om samarbejdet med europæiske ikke-statslige udviklingsorganisationer (NGDO'er) på områder af særlig interesse for udviklingslandene (regnskabsåret 1995) BEGRUNDELSE 1. 2. På mødet den 28. november 1977 godkendte Rådet (udviklingssamarbejde) proceduren for anvendelse af bevillingerne under artikel B7-6000 på Fællesskabets budget til samfinansiering af projekter med NGDO'er1. I henhold til denne procedure skal Kommissionen hvert år forelægge Rådet en beretning om anvendelsen af disse bevillinger i det foregående regnskabsår. Kommissionen fremlægger således denne beretning for regnskabsåret 1995. Selv om Ministerrådets godkendelse kun omfatter bevillingerne under artikel B7- 6000, belyser beretningen også andre vigtige aspekter af samarbejdet med NGDO'erne, herunder fødevarehjælp, humanitær bistand, særprogrammer og koordinering mellem NGDO'erne. Disse forskellige bidrag fra de berørte tjenestegrene i Kommissionen giver tilsammen-et helhedsbillede af dette samarbejde. 1 Jf. Rådets dokument R/207/78 (GCD) af 26. januar 1978. ~1 ' INDHOLD Side INDLEDNING SAMARBEJDET MED NGDO'ERNE 11995 I. FÆLLESSKABETS DELTAGELSE I AKTIONER GENNEMFØRT AF IKKE- STATSLIGE ORGANISATIONER TIL FORDEL FOR UDVIKLINGSLANDE (BUDGETKONTO B7-60Q0) 1. 1 Samlet overblik 1. 2 Samfinansiering af udviklingsaktioner i udviklingslandene 1. 2. 1 De europæiske NGDO'ers voksende støtte til Syd-partnerne 1. 2. 2 Global gavebistand - bloktilskud 1. 2. 3 Aktører og indsatsområder for udviklingsprojekter i udviklingslandene 1. 2. 4 Modtagerlande 1. 3 Samfinansiering af oplysningskampagner over for den europæiske offentlighed 1. 3. 1 EF's stadige støtte til NGDO'erne og situationen i 1995 1. 3. 2 Oplysningsprojekter - typer 1 2 4 4 5 5 6 7 8 9 9 9 1. 4 Oversigt over samfinansieringsprogrammet 1976-1995 1. 5 Forbindelser med NGDO'ernes Kontaktudvalg 1. 6 Udsigter II. DET ØVRIGE SAMARBEJDE MED NGDO'ERNE 11. 1 Fødevarehjælp formidlet af NGDO'er (budgettets afsnit B7-2) 11. 2 Fællesskabets bidrag til oplagringsprogrammer og varslingssystemer (budgettets artikel B7-202) 11. 3 Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand (ECHO) (Budgettets kapitel B7-21, Lomé-konventionen og OLT-afgørelsen) 11. 3. 1 Sammendrag 11. 3. 2 Humanitære bistandsaktioner i 1995 11. 3. 3 Forbindelser med ikke-statslige organisationer (NGO'er) 11. 4 Samarbejde med NGO'erne om "bistand - med henblik på selvforsyning - til flygtninge, internt fordrevne og hjemvendende flygtninge i Asien og Latinamerika" (budgettets artikel B7-212) 10 11 11 13 13 16 16 16 18 18 19 11. 5 Handlingsprogram for Nord/Syd-samarbejde om bekæmpelse af narkotika og stofmisbrug (budgetkonto B7-6210) 20 11. 6 Rehabiliterings- og genopbygningsaktion til fordel for udviklingslandene (budgettets artikel B7-641) 11. 6. 1 Rehabiliteringsprogrammernes koncept, indhold, støtteberettigelseskriterier og finansieringskilder 11. 6. 2 NGO'ernes rolle 11. 6. 3 Gennemførelsen af rehabiliteringsaktionerne i 1995 11. 6. 4 Budgettets artikel B7-641 21 21 22 22 22 n. 7 Europæisk program for genopbygning og udvikling i Sydafrika (EPRD)(budgettets artikel B7-320) n. 7. 1 Generelle målsætninger for EPRD 11. 7. 2 Specifikke målsætninger 11. 7. 3 Konklusioner H. 8 Rehabiliteringsprogram i det sydlige Afrika (budgettets artikel B7-321) 11. 9 Fællesskabsstøtte til NGO'ers indsats i Vietnam (budgetkonto B7-6004) 11. 10 Fællesskabsstøtte til NGO'ers indsats i Cambodja (B7-6005) II. 11 Decentralt samarbejde (budgetkonto B7-6430) II. 11. 1 Retningslinjerne for foranstaltningerne på det decentrale samarbejdsområde II. 11. 2 Status over budgetpost B7-6430 i 1995 Oplysninger og tal: II. 11. 3 Udsigter for 1996 23 23 24 25 26 28 28 28 28 30 31 -ULT TABELLER vedrørende budgetpost B7-6000 Oversigt over udviklingsaktioner samfinansieret af EF i perioden 1976-1995, fordelt på modtagerlande Fordeling på medlemsstater af fællesskabsmidler bevilget i perioden 1976-1995 Fordeling på medlemsstater af fællesskabsmidler bevilget i 1995 Sirk 32 35 36 •ZEZT INDLEDNING Samarbejdet mellem NGDO'erne og Fællesskabet, der indledtes for 21 år siden, er et konkret i de europæiske borgeres solidaritet med de fattigste udtryk for EF's deltagelse befolkningsgrupper af tredje verden. Det omfatter udviklingsaktioner i udviklingslandene og oplysningskampagner over for den europæiske offentlighed samt fødevarehjælp og fødevaresikkerhed, humanitær bistand og støtte til mange andre områder. samfinansiering i den især I lyset af den almindeligt udbredte kritik af, at finansieringsmidlerne til udviklingssamarbejdet ikke er tilstrækkelige, skal der mindes om, at der er sket en betydelig stigning i de finansielle midler, EF har stillet til rådighed for NGO'erne, til trods for de budgetstramninger, Kommissionen nu er underlagt. I 1995 mobiliserede NGO'erne uden medregning af nødhjælpen godt 500 mio. ECU over talrige budgetposter, et beløb, som svarer til en stigning på 85% i forhold til de 270 mio. ECU i 1990. De vigtigste poster omfatter samfinansieringer af udviklings- og oplysningsprojekter og fødevarehjælp, dog ikke at forglemme de talrige mindre budgetposter, som nok er små, men ikke desto vigtige for visse udviklingslande eller visse samarbejdsområder. Især er der sket en støt stigning i midlerne under den særlige post til samfinansiering af udviklingsaktioner med europæiske NGO'er: fra 135 mio. ECU i 1993 til 145 mio. ECU i 1994 og til 174 mio. ECU i 19951. Dette viser klart den betydning, Den Europæiske Union tillægger NGO'erne i politikken for udviklingssamarbejdet, og det er også et udtryk for dens tillid til dem. NGO'erne er uomgængelige fordi det er magtpåliggende i dette samarbejde at yde et reelt bidrag til at bekæmpe fattigdommen og derved sikre en fundamental forbedring af ulandsbefolkningernes lod. i vor politik for udviklingssamarbejde, Men NGO'erne søger også at basere deres indsats på at mobilisere og organisere befolkningsgrupperne med henblik på disses selvudvikling ud fra deres egen opfattelse af, hvad deres prioriterede behov og metoder er. NGO'erne er derved værdifulde for at sikre denne deltagerstyrede udvikling, som er så vanskelig at gennemføre og så vigtig, hvis man vil opnå varige resultater af samarbejdsaktionerne. Dertil kommer, at de også bidrager til at skabe differentierede sociale strukturer og til dannelse af en demokratisk græsrodsstruktur, hvilket er en betingelse for et retfærdigt og stabilt politisk demokrati i egentlig forstand, som på sin side igen er en betingelse for bæredygtig udvikling, der er Den Europæiske Unions vigtigste mål. Endelig har NGO'erne endnu en prioriteret funktion. Det er at mobilisere den offentlige mening i Europa og de politisk og administrativt ansvarlige for en bedre udvikling og for de internationale forbindelser, som giver udviklingslandene den fulde plads, der tilkommer dem. i Hvoraf 16,5 mio. ECU er blevet overført til posterne for rehabilitering, AIDS, uddannelse og bevidstgørelse omkring udvikling til finansiering af presserende projekter, der gennemføres af NGO'er. Årsberetningen for 1995 lægger særlig vægt på resultaterne af de NGDO-aktioner, der er samfinansieret af Kommissionen over budgetkonto B7-6000. I denne forbindelse skal det påpeges, og ikke er vedlagt dette dokument på grund af det store antal oplysningskampagner samfinansierede projekter og for at holde denne beretning inden for håndterlige rammer. Disse kan fås ved henvendelse til Generaldirektoratet for Udvikling (Vm/B/2). udviklingsprojekter samfinansierede fortegnelserne over de at DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS SAMARBEJDE MED NGDO'ERNE 11995 I 1995 udgjorde Fællesskabets bidrag til NGDO'ernes forskellige aktioner 833 mio. ECU, fordelt således: 139,9 mio. ECU til samfinansiering af udviklingsaktioner (budgetkonto B7-6000), svarende til en forøgelse på 9,2% i forhold til 1994 i udviklingslandene. 16,0 mio. ECU til samfinansiering af foranstaltninger til oplysning af den europæiske offentlighed om udviklingsspørgsmål (budgetkonto B7-6000) - en forøgelse på 10,3% i forhold til 1994 214,0 mio. ECU til fødevarehjælp (budgettets afsnit B7-2) - en forøgelse på 23% i forhold til 1994 328,0 mio. ECU til humanitær bistand (ECHO) - en forøgelse på 2,5% i forhold til 1994 15,7 mio. ECU til flygtninge og internt fordrevne (budgettets artikel B7-212) - en formindskelse på 51,2% i forhold til 1994 4,0 mio. ECU til narkotikabekæmpelse (budgetkonto B7-6210) - en formindskelse på 20% i forhold til 1994 48,6 mio. ECU til handlingsprogrammet for Sydafrika (budgettets artikel B7-320) - en formindskelse på 27,1% i forhold til 1994. Der er tale om direkte støtte til NGO'er uden hensyn til deres indsats inden for programmer, hvis målsætninger er blevet fastsat af regeringen. 13,9 mio. ECU til støtte for rehabiliteringsprogrammerne (budgettets artikel B7-321) - en formindskelse på 2,1% i forhold til 1994 i det sydlige Afrika 2,0 mio. ECU til støtte for NGO'ernes indsats i Vietnam (budgetkonto B7-6004) - samme beløb som i 1994 1,0 mio. ECU til artikel B7-6005) - samme beløb som i 1994 støtte for NGDO'ernes indsats i Cambodja (budgettets 44,0 mio. ECU til rehabiliterings- og genopbygningsaktioner (budgettets artikel B7-641) - en forøgelse på 46,7% i forhold til 1994 i udviklingslandene 2,4 mio. ECU til decentraliserede samarbejdsaktioner (budgetkonto B7-6430) plus 1,2 mio. ECU til aktioner med inddragelse af såvel NGO'er som lokale myndigheder. Dette samlede EF-bidrag på 833 mio. ECU i 1995 svarer til en forøgelse på 3,7% i forhold til 1994 (803 mio. ECU) og på 18,7% i forhold til 1993 (702 mio. ECU). Spredningen i de budgetposter, der stilles til rådighed for NGDO'erne, afspejler NGDO'ernes evne til at arbejde inden for mange forskellige sektorer og specielt på områder, hvor et officielt samarbejde fra Fællesskabets side undertiden ikke er muligt, eller hvor det må foretrækkes at fremme en indsats formidlet af NGDO'erne. NGDO'erne tilskyndes også til at spille en betydelig rolle i opfølgningsarbejdet til humanitære aktioner finansieret af Den Europæiske Union fremme af menneskerettighederne og demokratiet. forbindelse med genopbygning/rehabilitering samt i Det skal nævnes, at den foranstående oversigt kun omfatter de vigtigste områder for samarbejdet med NGDO'erne og dem, hvor der regelmæssigt og i betydeligt omfang finansieres NGDO-foranstaltninger. I de senere år har der tillige via andre budgetposter (ALA. ) og Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) været finansieret undertiden storstilede pilot- og punktforanstaltninger, som NGDO'erne har stået for i udviklingslandene. Disse foranstaltninger forvaltes decentralt af en række af Kommissionens tjenestegrene, og det har derfor ikke været muligt at foretage en nøjagtig samlet opgørelse til brug for denne beretning1. De følgende afsnit indeholder en nærmere beskrivelse af de forskellige områder for samarbejdet med NGDO'erne i 1995. Der kan rekvireres en komplet kommenteret fortegnelse over fællesskabsmidlerne til finansiering af NGO-aktioner i kontoret for "decentraliseret samarbejde, samfinansiering med NGO'er" (VIII/B/2), rue de la Loi, 200 -1049 Bruxelles. I. FÆLLESSKABETS DELTAGELSE I AKTIONER GENNEMFØRT AF IKKE- STATSLIGE ORGANISATIONER TIL FORDEL FOR UDVIKLINGSLANDE (Budgetkonto B7-6000) 1. 1. Samlet overblik I 1995 beviste NGDO'erne fortsat deres betydelige evne til at opsuge de finansielle midler, der stilles til rådighed for dem via EF-samfinansieringen. Antallet af ansøgninger hænger direkte sammen med, hvilke initiativer og anmodninger de europæiske NGDO'er får forelagt af deres partnere i Syd, og med NGDO'ernes muligheder for at skaffe finansielle midler fra andre offentlige eller private kilder; der opnås således en betydelig multiplikatoreffekt. På 1995-budgettet var der opført 174 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger under konto B7- 6000, hvilket var en væsentlig forøgelse af de finansielle midler i forhold til årene før. Der blev disponeret over godt 90% under denne budgetkonto, medens det overskydende beløb blev overført til andre rehabiliteringsposter: 16,5 mio. ECU til støtte for projekter gennemført af NGO'er. ÂR 1976 1984 1986 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 DISPONIBLE BEVILLINGER (mio. ECU) FORPLIGTELSER (mio. ECU) FORPLIGTELSER I % AF DISPONIBLE BEVILLINGER 2,5 35,0 46,0 80,0 80,0 90,2 104,6 110,0 135,0 145,0 [174,0] 157,5* 2,5 34,4 45,0 79,8 79,6 90,2 104,1 109,9 135,0 145,0 157,3 100 98 98 100 99,5 100 99,5 100 100 100 99,9 Hvoraf 16,5 mio. ECU er blevet overført til posterne for rehabilitering, AIDS, uddannelse og bevidstgørelse omkring udvikling til finansiering af presserende projekter, der gennemføres af NGO'er. 4 For 1995 ser den samlede opgørelse over samfinansierede aktioner (udviklingsprojekter og oplysningskampagner) således ud1: 1. 392 ansøgninger om samfinansiering svarende til et fællesskabsbidrag på i alt 287,1 mio. ECU blev behandlet af Kommissionens tjenestegrene (heri ikke medregnet de mange uformelle ansøgninger, som Kommissionens tjenestegrene måtte afvise efter kontrol af deres berettigelse) 776 aktioner blev samfmansieret med et fællesskabsbidrag på 156 mio. ECU (svarende til 54,3 % af det samlede beløb, der blev ansøgt om) 302 ansøgninger vedrørende et fællesskabsbidrag på i alt 61,2 mio. ECU blev afvist eller trukket tilbage (svarende til 22%) 314 ansøgninger vedrørende et fællesskabsbidrag på i alt 69,9 mio. ECU behandledes fortsat ved udgangen af 1995 (svarende til 23%). Kommissionens tjenestegrene behandlede fortsat de mange ansøgninger efter de kriterier og regler, der er fastlagt i de almindelige betingelser for samfinansiering. Ved gennemgangen af hver enkelt ansøgning blev der således bl. a. set på: NGDO'ens faglige og finansielle pålidelighed, projektets kvalitet, Syd-partnerens handleevne og forholdet mellem Syd partneren o. g den europæiske NGDO, projektets virkninger og levedygtighed og dets eventuelle multiplikatoreffekt for de berørte målgrupper. Ligesom tidligere bestræbte Kommissionen sig på at håndhæve de grundprincipper, der gælder for samfinansiering, for bl. a. at sikre et højt kvalitetsniveau for de samfinansierede foranstaltninger og "små" NGDO'ers adgang til samfinansiering. De betalingsbevillinger, der i 1995 var til rådighed under artikel B7-6000, beløb sig til 146,5 mio. ECU. Der blev i årets løb foretaget betalinger for 133,9 mio. ECU, deraf 66,9 mio. ECU vedrørende aktioner godkendt de foregående år. L2_ Samfinansiering af udviklingsaktioner i udviklingslandene 1. 2. 1 De europæiske NGDO'ers voksende støtte til Syd-partnerne I 1995 har Kommissionen som i de foregående år anvendt ca. 90% af bevillingerne under artikel B7-6000 til samfinansiering af aktioner i udviklingslandene og hovedparten af den resterende del til samfinansiering af oplysningskampagner over for den europæiske offentlighed. fuldstændig liste over de udviklingsprojekter 1 En og oplysningskampagner over for den europæiske offentlighed, som Kommissionen har samfinansieret i 1995, kan fås ved henvendelse til kontoret "decentraliseret samarbejde - samfinansiering med NGO'er" (VIII/B/2), Rue de la Loi, 200 -1049 Bruxelles. for 2 Kommissionen samfinansiering af foranstaltninger i udviklingslandene (dok. VIII/764/87) og foranstaltninger til oplysning af den europæiske offentlighed om udviklingsspørgsmål (dok. VIII/271/87) gennemført af ikke-statslige organisationer (NGO'er). for De Europæiske Fællesskaber, almindelige betingelser i udviklingslandene 5 Hvad angår projekter i udviklingslandene, så situationen for ansøgninger og forpligtelser således ud: 1. 127 ansøgninger svarende til et fællesskabsbidrag på i alt 261,9 mio. ECU blev behandlet af Kommissionens tjenestegrene 601 aktioner blev samfinansieret med et fællesskabsbidrag på i alt 139,9 mio. ECU 254 ansøgninger om finansieringsbidrag på i alt 55,6 mio. ECU blev afvist eller trukket tilbage 272 ansøgninger om finansieringsbidrag på i alt 66,4 mio. ECU behandledes fortsat ved udgangen af 1995. Det skal påpeges, at Kommissionen har holdt fast ved princippet om at vie ansøgninger fra til at opnå nye NGDO'er særlig opmærksomhed. Den hjælper de nye NGO'er professionalisme enten direkte eller med støtte fra erfarne NGDO'er. Det kan i øvrigt konstateres, at de samfinansierede aktioner finansielt set er blevet lidt større: i 1995 udgjorde det gennemsnitlige EF-bidrag 232. 776 ECU pr. projekt, mod 216. 368 ECU i 1994. 1. 2. 2 Global gavebistand - bloktilskud Kommissionen kan tilbyde de europæiske NGDO'er, der i en årrække har haft et tilfredsstillende samarbejde med den, en ekstra facilitet: adgang til bloktilslaidsordningen. NGDO'erne er særlig glade for denne ordning, der sætter dem i stand til hurtigt og fleksibelt at finansiere en mangfoldighed af miniprojekter (f. eks. indkøb af udstyr, etablering af små infrastrukturer, støtte til uddannelse, sundhed m. v. ) og dermed sikre en hårfin, kan man næsten sige, opfyldelse af modtagernes behov. NGDO'erne identificerer ofte sådanne miniprojekter i forbindelse med større projekter, de støtter, eller miniprojekterne danner grundlag for deres første samarbejdskontakt med nye partnere i Syd. I perioden 1985-1995 har Kommissionen samfinansieret 1. 127 bloktilskud, der er brugt til 15. 404 miniprojekter, med et samlet beløb på 142,9 mio. ECU. Det gennemsnitlige EF- bidrag pr. miniprojekt har således været på 9. 277 ECU. Nedenstående tabel viser udviklingen i bloktilskuddene i den nævnte periode. ÀR 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 BLOKTIL SKUD (mio. ECU) % AF FORPLIGTEL SERNE UNDER ARTIKLEN ANTAL BLOKTIL SKUD ANTAL MINIPRO JEKTER GENNEMSNITLIGT EF-BIDRAG PR. MINIPROJEKT (ECU) 3,7 5,7 6,8 8,8 9,9 9,7 13,1 18,1 21,9 21,5 23,7 11 13 11 11 12,4 10,8 12,6 16,5 16,2 14,8 13,6 43 50 59 79 96 97 118 140 159 134 152 450 671 822 961 1082 1099 1447 1935 2 263 2 239 2 435 8 146 8 507 8 272 9 153 9 105 8 857 9 061 9 363 9 666 9 606 9 726 1. 2. 3 Aktører og indsatsområder for udviklingsprojekter i udviklingslandene Gennemførelsen af udviklingsprojekterne varetages mest muligt af Syd-organisationerne (landbosamfund, landsbyer, kooperativer, kvmdesammenslutninger osv. ), medens de europæiske NGO'er yder den fornødne faglige og finansielle støtte til foranstaltningen. Da foreningsstrukturen i dag er betydeligt udviklet i Syd, påtager de lokale partnere sig i stigende grad ikke alene gennemførelsen, men også den faglige støtte. Erfaringen viser, at udviklingsprojekternes effektivitet er direkte afhængig af målgruppernes deltagelse i valget, udformningen og gennemførelsen af deres egne udviklingsprogrammer. Det kan konstateres, at NDGO'erne har tillagt de projekter, der specifikt henvender sig til kvinderne, stor betydning. Kommissionen har således samfinansieret forskellige projekter med vægt på kvindens rolle i produktive og indkomstskabende aktiviteter i land- og bymiljøer. En anden vigtig målgruppe for projekterne har været gadebørn, der er blevet en stadig mere sårbar befolkningsgruppe i Syd-landenes storbyer. De oprindelige befolkninger og deres organisationer har også været aktører og modtagen :ere inden for forskellige udviklingsprojekter på områder som: forsvar af grundlæggende le rettigheder, produktive og sociale aktiviteter, tosproglig uddannelse og beskyttelse af deres miljø. Udviklingsprojekterne i udviklingslandene omhandler en række forskellige områder. Det har i 1995 kunnet konstateres, at der blandt NGO'erne fortsat er en tendens til at prioritere visse aktivitetsområder, så som udvikling af landdistrikter, uddannelse og sundhed. Det er vigtige områder, når det gælder befolkningens basale behov, men også områder, hvor befolkningen i udviklingslandene fremkommer med talrige initiativer. NGDO'erne har dog også i en årrække lagt tiltagende vægt på de marginaliserede befolkningsgrupper i byområderne. Mange af projekterne bygger på en integreret udviklingsmodel, som er et af NGDO'ernes specialer og en af de bedste metoder til at sætte en udvikling i gang på græsrodsplanet. Generelt søger de integrerede udviklingsprojekter at støtte forskellige sarnmenslutninger eller landsbysammenslutninger, organisationer Oandbragsforeninger, kvindeorganisationer osv. ), der på én gang er aktive inden for flere sektorer så som landbrug, håndværk, uddannelse, sundhed, miljøbeskyttelse og etablering af infrastrukturer. kooperativer, små De produktive og jobskabende projekter har i de senere år spillet en stadig større rolle blandt de samfinansierede projekter. Uddannelsesprojekteme indtager fortsat en vigtig plads: erhvervsuddannelse, uddannelse af undervisere, uddannelse i tilpasset teknologi osv. 1. 2. 4 Modtagerlande 601 udviklingsaktioner, der De 100 udviklingslande. samfinansieredes i 1995, blev gennemført i Den geografiske fordeling af EF-bidragene til disse aktioner er følgende: - Afrika syd for Sahara - Latinamerika - Asien - Vestindien - Middelhavsområdet - Stillehavsområdet -Andre I ALT 1995 (mio. ECU) 45,30 50,55 24,40 8,60 10,70 0,05 0,30 1995 (%) 32,4 36,1 17,5 6,0 8,0 1994 (%) 33,9 40,6 16,0 3,7 5,3 0,1 0,4 1993 (%) 38,3 34,6 18,5 3,0 4,0 0,4 1,2 139,9 100,0 100,0 100,0 Fordelingen mellem AVS-lande og andre udviklingslande var følgende: - AVS-lande - Andre udviklingslande I ALT 1995 (mio. ECU) 52,0 87,9 139,9 1995 (%) 37,2 62,8 100,0 1994 (%) 36,3 63,7 100,0 1993 (%) 42,5 57,5 100,0 1. 3. Samfinansiering af oplysningskampagner over for den europæiske offentlighed 1. 3. 1. EF's stadige støtte til NGDO'erne og situationen i 1995 Efter en beskeden start, hvor 17 projekter i 1979 blev samfinansieret med et samlet beløb på knap 200 000 ECU, er budgettet vokset betydeligt i de senere år, og i 1995 kunne der samfinansieres 175 projekter til et beløb på i alt 16,1 mio. ECU, hvilket svarer til ca. 10% af forpligtelserne over budgetkontoen B7-6000. 11995 var situationen med hensyn til ansøgninger og forpligtelser følgende: 221 ansøgninger om samfinansiering blev behandlet af Kommissionen (eksklusive multiprojekt-programmer) svarende til et fællesskabsbidrag på i alt 23,4 mio. ECU 131 projekter blev samfinansieret med et fællesskabsbidrag på i alt 14,3 mio. ECU 48 ansøgninger om finansieringsbidrag på i alt 5,6 mio. ECU blev afvist eller trukket tilbage. 42 ansøgninger om finansieringsbidrag på i alt 3,5 mio. ECU behandledes fortsat ved udgangen af 1995. Derudover samfinansierede EF 44 multiprojekt-programmer med et bidrag på 1,8 mio. ECU. 1. 3. 2. Qplysningsprojekter - typer Generelt har aktionerne haft til formål at informere og bevidstgøre den europæiske offentlighed og skabe interesse for udviklingsproblemerne for derved at støtte en politik og indsats, som kunne få positive virkninger for udviklingslandenes befolkninger. Blandt de forskellige former for støtteberettigede aktioner kan blandt andet nævnes: oplysningskampagner over for bestemte dele af offentligheden så som landbrugere, fagforeninger, lokale myndigheder, oplysningskampagner i skolekredse, kampagner rettet mod politikere og beslutningstagere for derved at opnå forslag til konkrete og for udviklingslandene positive ændringer, støtte til europæiske netværk osv. 9 I hovedparten af projekterne er der brugt en kombination af forskellige metoder, så som: foredrag, udstillinger, publikationer, audiovisuelt materiale, undervisningsmateriale, lobbyvirksomhed osv. De vigtigste målgrupper i 1995 har været skolekredse (24) og unge (19). For de sidstes vedkommende er antallet af projekter steget (fra 12 i 1994). Det bør også noteres, at NGO'erne udfolder større bestræbelser for at mobilisere særlige grupper inden for den "brede offentlighed", ved at henvende sig til forbrugerne og til lokalsamfundene (henholdsvis 7 og 9 projekter). Blandt de behandlede emner kan der konstateres en øget opmærksomhed omkring problemerne i Afrika (10 projekter), den internationale handel (15 projekter, herunder 10 vedrørende en handel på rimelige vilkår). Til gengæld er der sket en nedgagng i antallet af projekter vedrørende kulturelle emner (fra 9 i 1994 til 4 i 1995). Andre fremtrædende emner for NGO'erne i 1995 har været: konflikter og menneskerettigheder (6 projekter) og forestillinger om livet i de sydlige lande (9 projekter). Der er tale om en betydelig mangfoldighed med hensyn til emner og målsætninger, hvilket er et tegn på den vitalitet, der præger NGO'erne i Europa, men som også giver ardedning til en strategisk overvejelse. En drøftelse af, hvorledes strategierne kan forbedres, er blevet indledt med NGO'erne på det første forum for uddannelse med henblik på udvikling (Wien, november 1995), og denne drøftelse vil blive videreført på det næste forum i 1996. Kommissionen indledte i slutningen af 1995 den første samlede evaluering på europæisk plan af projekterne for oplysning om udviklingsspørgsmål i undervisningen. Evalueringen skal give en helhedsvurdering af de forskellige strategier for integration af udviklingsoplysning i skolerne og vurdere virkningerne heraf for at se, i hvilket omfang disse strategier sikrer udviklingsoplysningens bæredygtighed og levedygtighed. Evalueringen skal også vurdere relevansen, kvaliteten og resultaterne af ca. tyve samfinansierede projekter samt kapaciteten i de organisationer, der står for fremstødet, og relevansen af Kommissionens benyttede midler og procedurer. Man forventer at have resultaterne i mitten af 1997. 1. 4. Oversigt over samfinansieringsprogrammet 1976-1995 Samfinansieringsprogrammet under budgetkonto B7-6000 startede i 1976 - som et forsøg med meget beskedne forpligtelsesbevillinger, nemlig 2,5 mio. ECU. I de følgende år kunne disse bevillinger - bl. a. takket være Europa-Parlamentets aktive støtte - efterhånden øges, så de i 1995 kom op på 174 mio. ECU. Tabellen i punkt 1. 1. viser udviklingen i de disponible bevillinger under artikel B7-6000 siden 1976. I denne periode er der samfinansieret 8,301 NGDO-projekter med et samlet fællesskabsbidrag på 1 mia. og 188,4 mio. ECU. /O IA. Oversigt over samfinansieringsprogrammet 1976-1995 Samfmansieringsprogrammet under budgetkonto B7-6000 startede i 1976 - som et forsøg med meget beskedne forpligtelsesbevillinger, nemlig 2,5 mio. ECU. I de følgende år kunne disse bevillinger - bl. a. takket være Europa-Parlamentets aktive støtte - efterhånden øges, så de i 1995 kom op på 174 mio. ECU. Tabellen i punkt 1. 1. viser udviklingen i de disponible bevillinger under artikel B7-6000 siden 1976. I denne periode er der samfinansieret 8. 301 NGDO-projekter med et samlet fællesskabsbidrag på 1 mia. 188,4 mio. ECU. Fordelingen mellem projekter i udviklingslande og oplysningsprojekter i Europa har været følgende: 1976-1995 Projekter i udviklingslande Oplysningsprojekter i Europa I ALT ANTAL PROJEKTER EF-BIDRAG (mio. ECU) % 90,5 9,5 1. 076 112,4 1. 188,4 100 6. 781 1. 520 8. 301 De 6. 781 udviklingsprojekter er gennemført af 675 NGDO'er i 133 udviklingslande. Geografisk fordeler fællesskabsbidraget til disse projekter sig således: 1976-1995 mio. ECU Afrika syd for Sahara Latinamerika Vestindien Asien Middelhavsområdet Stillehavsområdet Andre I ALT 419,4 357,6 40,5 190,2 60,6 5,0 2,9 1. 076,2 % 39,0 33,2 3,8 17,7 5,6 0,4 0,3 100,0 Af Fællesskabets samlede bidrag gik 43,2% til AVS-lande og 56,8% til andre udviklingslande. Tabel I og II viser fordelingen på henholdsvis modtagerlande og EF-medlemsstater. De 1. 520 oplysningsprojekter blev iværksat af 459 NGDO'er i de tolv medlemsstater. Regnskabsårene 1991-1995 tegner sig for ca. halvdelen af alle samfinansierede projekter og 54,4% af de indgåede forpligtelser. Det gennemsnitlige EF-bidrag til projekterne i udviklingslandene steg således fra 123 000 ECU i 1985 til 233 000 i 1995, og det gennemsnitlige bidrag til oplysningsprojekterne fra 53 000 til 92 000 ECU. UL Forbindelser med NGDO'ernes Kontaktudvalg Kommissionen har i 20 år haft nære forbindelser med NGDO'ernes Kontaktudvalg, der på demokratisk vis repræsenterer over 800 europæiske NGDO'er. Det består af en national repræsentant for hver EU-medlemsstat, som er valgt i de enkelte lande. Den 27. -28. april 1995 afholdtes den 21. årlige generalforsamling for europæiske NGDO'er i Bruxelles. De delegerede fra de femten lande havde til opgave at drøfte og godkende de store retningslinjer for deres program i de kommende år. NGO'erne forpligtede sig bl. a. til at forstærke koordineringen af og kohærensen i deres arbejde for derved at kunne konsolidere i denne forbindelse enige om også at forbedre deres politiske informationsspredningen og fortsætte oplysningsvirksomheden over for offentligheden. En udvidet intern dialog mellem såvel NGDO'erne som nødhjælpsorganisationerne er en afgørende nødvendighed. Det er for øvrigt ikke en tilfældighed, at emnet for den tematiske konference efter generalforsamlingen var "Europa og Afrika: et nyt fremtidigt partnerskab". indsats. De blev Selv om der var tre emneoplæg, tre workshopper, som markerede denne konference (fremme af et nyt Europa/Afrika-partnerskab, partnerskab og civilt samfund og integration af nødhjælp i et langsigtet udviklingsperspektiv), så blandedes disse temmelig ofte sammen under drøftelserne. Der blev draget én vigtig konklusion: selv om partnerskabet i kraft af Lomé- konventionen nødvendigvis skulle fortsætte, var det utvivlsomt også nødvendigt at omforme dette, ikke alene med udgangspunkt i baggrunden for partnerskabet, men også med udgangspunkt i de lokale og regionale forskelligheder. Nye partnere skulle nødvendigvis integreres i dette partnerskab, herunder selvklart det civile samfund i Afrika. Det var derfor nødvendigt at have en tættere dialog mellem NGO'erne i Nord og NGO'erne i Syd og gøre sig overvejelser over partnerskabet mellem disse. Endelig var det sidste prioriterede mål for et effektivt partnerskab uden nogen form for tvivl, at man i fællesskab skulle arbejde for at ændre det alt for ofte negative billede af Afrika. L&. Udsigter Som i de foregående år var samarbejdet mellem EU og NGDO'erne også positivt og opmuntrende i 1995. De fællesskabsmidler, der blev stillet til rådighed for NGDO'ernes forskellige indsatser, øgedes således betydeligt: nemlig fra 702 mio. ECU i 1993 til 803 mio. ECU i 1994 og derefter til 833 mio. ECU i 1995. Det ikke-statslige samarbejde forventes i stadig højere grad at være med til at løfte de nye udfordringer, der ligger i opbygningen af et Europa, som er mere engageret og mere solidarisk med befolkningerne i Syd. Det skal her fremhæves, at EF*s udviklingspolitik ifølge Maastrichttraktaten betragter fattigdomsbekæmpelse som et af de store mål for Den Europæiske Union. Prioriteringen af dette mål blev understreget og fastslået i den resolution, Rådet vedtog i slutningen af 1993. Fattigdomsproblemerne, som er forværret i mange udviklingslande, med stagnerende vækst og stadig større uligheder, er ganske vist en konsekvens af et udviklingsefterslæb, men de er især også en vigtig hindring for udvikling og for demokratisering. Rådet erkendte den belastning, hindringerne internationale klima var, men understregede samtidigt fattigdomsbekæmpelsens fundamentale politiske dimension og forbindelsen mellem denne og demokratiseringsprocessen og styrkelsen af retsstaten og befolkningens deltagelse. i det 11 NGO'erne spiller i denne forbindelse en vigtig rolle, fordi fattigdomsbekæmpelse er en del af NGO'ernes eksistensberettigelse, og fordi de har kendskab til de marginaliserede u- landsbefolkningers behov. Det er yderst vigtigt, at NGDO'erne yder det fornødne supplement til EU's officielle samarbejdsprogrammer med udviklingslandene. Det er også vigtigt, at NGO'ernes indsats overskrider den traditionelle sociale dimension og bidrager til at styrke de fattige befolkningsgruppers produktive kapacitet ved at fremme indkomst- og jobskabende aktiviteter og udvidet adgang til de produktive ressourcer. 12 IL DET ØVRIGE SAMARBEJDE MED NGDO'ERNE ILL Fødevarehjælp formidlet af NGDO'er (budgettets afsnit B7-2) 11995 formidlede NGDO'erne EF-fødevarehjælp til en samlet værdi af 214 383 000 ECU. Det svarer beløbsmæssigt til 35,52% af den samlede fødevarehjælp finansieret af EF. Målt i værdi øgedes fødevarehjælpen under 1995-programmet med 14,37% i forhold til 1994 (187,440 mio. ECU). Samarbejdet med NGDO'erne om gennemførelsen af fødevarehjælpsprogrammet foregår ofte gennem EURONAID, et serviceorgan, der er oprettet og drives af 24 europæiske og internationale NGO'er, som er blandt de største ansøgere om fødevarehjælp fra Fællesskabet. Reglerne for, hvordan disse NGDO'er formidler og bruger bistanden og aflægger rapport om de udførte aktioner, fastlægges af Kommissionen i samråd med NGO-Kontaktudvalget. Det tredje led i denne samarbejdskæde er Kommissionens såkaldte geografiske tjenestegrene og navnlig dens delegationer, der spiller en aktiv rolle "i marken" i alle faser af gennemførelsen af fødevarehjælpsaktionerne. 11995 spillede den faglig bistand en større rolle. Den faglige bistand sikrer en tæt dialog med NGO'erne på stedet, dels for at høre deres synspunkter, dels for at foretage en grundig analyse af disses ansøgninger. Den samlede mængde produkter, der blev leveret til NGDO'erne som led i programmet, fordeler sig således: PRODUKT MÆNGDER it PROCENTVIS ÆNDRING I FORHOLD TIL 1994 KORN MÆLKEPULVER SUKKER VEGETABILSK OLIE BÆLGFRUGTER 321000 7 800 3 445 11500 41 164 ANDRE PRODUKTER 18 970 000 ECU REDSKABER 1500 000 ECU -9,5% - 45% -22% - 55,7% nyt + 11,8% nyt 13 Ansyarsdeling med ECHO I december 1994 redegjorde Kommissionen nærmere for kompetence- og ansvarsfordelingen på fødevarehjælpsområdet mellem ECHO og kontoret "fødevaresikkerhed og fødevarehjælp" i GD vm. i) Kommissionens politik Det Europæiske Fællesskab er den vigtigste partner for de internationale og ikke-statslige organisationer, der er aktive på fødevarehjælpsområdet, og sammenlagt den næststørste internationale donor. Rådets fastslår Kommissionens vigtigste retningslinjer på dette område: (udviklingssamarbejde) resolution af 25. 11. 94 på lang sigt at integrere fødevarehjælpen i vores udviklingspolitik som et instrument til støtte for fødevaresikkerheden inddrage at bistandspolitik. fødevarenødhjælpen som et af elementerne i den humanitære ii) Kommissionens afgørelse af december 94 Siden oprettelsen af Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand (ECHO) har beføjelserne på området for fødevarenødhjælp og humanitær nødhjælp været overdraget til dette. Visse aktioner har dog i en overgangsperiode måttet forvaltes af Generaldirektoratet for Udvikling (kontoret for fødevarehjælp) af hensyn til overholdelsen af Kommissionens tidligere indgåede forpligtelser over for internationale eller ikke-statslige organisationer. vedtog Kommissionen derfor I begyndelsen af 1994 fandt Kommissionen imidlertid tiden inde til at afslutte overdragelsen af ansvaret til ECHO. Efter GD VIITs og ECHO's fælles analyse af de fødevarehjælpsrelaterede sagsakter om kompetencefordelingen mellem GD VIE og ECHO på fødevarehjælpsområdet og besluttede samtidigt at overdrage de kompetenceområder til ECHO, der klart havde karakter af humanitær bistand. Kommissionen godkendte også overførslen af de hermed forbundne ressourcer. 1994 bestemmelserne i december Kompetencefordelingen på dette område mellem GD VE! og ECHO er - med udgangspunkt i en fortløbende koordinering og kontakt - fremover struktureret efter følgende principper: Fødevarehjælpsaktioner, som klart har karakter af humanitær bistand, henhører under Kontoret for Humanitær Bistands (ECHO) ansvar. Fødevarehjælpsaktioner, som har karakter af udviklingsbistand, strukturel bistand, aktioner til støtte for fødevaresikkerhed eller andre fødevarehjælpsaktioner, som omfatter en udviklingskomponent, skal gennemføres af kontoret for fødevarehjælp i Generaldirektoratet for Udvikling efter aftale med de kompetente geografiske tjenestegrene. I tilfælde af en alvorlig fødevarekrise eller i tilfælde af en humanitær krise, som omfatter en væsentlig fødevarekomponent, bidrager samtlige EF-støtteinstrumenter til 14 en samordnet indsats, idet denne koordinering i tilfælde af fødevarekriser varetages af kontoret for fødevarehjælp og i tilfælde af humanitære kriser varetages af ECHO. Der er sikret en fortløbende kontakt mellem disse tjenestegrene for at opnå maksimal kohærens og koordinering og for at opnå den mest effektive og flydende overgang mellem de humanitære aktioner og rehabiliterings- eller udviklingsaktionerne. Siden begyndelsen af 1995 er de humanitære fødevarehjælpsaktioner, som indtil da midlertidigt var blevet forvaltet af Generaldirektoratet for Udvikling, blevet overdraget til ECHO. Der er truffet foranstaltninger for at sikre, at opfølgningen og ansvarsoverdragelsen foregår under passende betingelser. Disse foranstaltninger er i regnskabsåret 1995 finansieret over budgetposterne B7-200, B7-2000, B7-201 og B7-202, og Kommissionen fremsatte i forbindelse med det foreløbige budgetforslag for 1996 forslag om den faktiske overførsel af de pågældende finansieringsmidler (51 mio. ECU) til budgettets kapitel for fødevarehjælp. iii) Fødevarehjælp i tilfælde af store kriser i de tilfælde, hvor der indtræffer storstilede fødevarekriser, at den tætte Det er koordmermgsordning mellem GD VHI/B/l og ECHO skal sikre en effektiv anvendelse af de instrumenter, EF-støtten har til rådighed. I praksis kan man skelne mellem to former for fødevarekriser: De store og/eller strukturelle fødevarekriser, hvor fødevarebehovene er omfattende. I dette tænkte tilfælde påtager kontoret for "fødevaresikkerhed og fødevarehjælp" i GD VIII sig rollen som gruppeleder, og den tætte koordinering med ECHO træder umiddelbart i kraft, samtidigt med at andre tjenestegrene og instrumenter også inddrages. Afhængigt af den særlige situation, der ligger til grund for krisen, inddrages ECHO og de øvrige instrumenter og tjenestegrene, som er nødvendige for at dække de identificerede behov. Humanitære kriser, som omfatter betydelige fødevarebehov, og som derudover har karakter af umiddelbar nødhjælp. I dette tilfælde er det ECHO, der påtager sig rollen som gruppeleder, da reaktionshastigheden er altafgørende. For også her at kunne råde over alle de fornødne instrumenter til afhjælpning af de identificerede behov for koordmermgsordning, iværksættes "fødevaresikkerhed og fødevarehjælp" i GD VIII allerede fra begyndelsen er inddraget heri. at kontoret således samme den I begge tilfælde er det vigtigt, at udviklingen i situationen nøje overvåges og analyseres for at sikre kontinuiteten mellem de forskellige faser (nødhjælp, rehabilitering og udvikling) og for at forhindre en fastlåst situation. I hver enkelt fase skal der nødvendigvis anvendes velegnede instrumenter. iv) Fødevarehjælp via NGO'er iv a) Almindelige principper støtte fornødne For at yde den for fødevarehjælpsområdet, har Kommissionen foretaget en omfordeling af forvaltningsansvaret mellem GD VHI/B/l og ECHO (jf. ovenfor). Det er først og fremmest Kommissionens ønske at sikre en tilfredsstillende anvendelse af budgetmidlerne for derved at sikre, at ansøgningerne 15 til samtlige NGO'er, som arbejder inden bliver behandlet af én af disse tjenestegrene. Derfor er der indført en fortløbende koordinering, så man undgår risikoen for overlapning og sikrer en passende kohærens. Der skal dog være en vis fleksibilitet i dette fælles stykke arbejde, som GD VHI og ECHO udfører, så man undgår, at berettigede ansøgninger afvises. Nedenstående afsnit giver en konkret forklaring på, hvordan kriterierne anvendes af GD VHI/B/l og ECHO, og dermed hvordan ansvarsfordelingen er. ivb) Ansvarsfordelingen mellem GD VHI/B/l og ECHO på fødevarehjælpsområdet via NGO'er GD VHI/B/l: GD VHI/B/l påtager sig valget af, hvorvidt man skal finansiere en ansøgning om fødevarehjælp indgivet af en NGO, når forvaltningen af denne som helhed er et led i udvikling, strukturel bistand og fødevaresikkerhed. Forslaget skal i sagens natur indeholde et operationelt element, som tager sigte på at mindske den pågældende befolknings afhængighed af fødevarehjælp. GD VHI/B/l har opstillet tre hovedkriterier for at fastslå støtteberettigelsen af et program fremlagt af en NGO: en nøje undersøgelse af fødevaresikkerhedssituationen og en fremhævelse i det foreslåede program af de konkrete aspekter, der indvirker på årsagerne til fødevaremanglen, projektets berettigelse i den forstand, at det er økonomisk og finansielt levedygtigt, socialt acceptabelt og ikke miljøskadeligt, projektet skal på en bæredygtig måde bidrage til at mindske slutmodtagernes afhængighed og skal styrke de gennemførende partneres finansielle og faglige uafhængighed på mellemlang sigt. II. 2 Fællesskabets bidrag til oplagringsprogrammer og varslingssystemer fhudgettets artikel B7-2Q2) I betragtning af den betydning, oplagringsaktionerne og varslingssystemerne har med hensyn til forbedring af de berørte befolkningsgruppers fødevaresikkerhed, er mange af disse aktioner blevet internationale organisationer. 11995 modtog seks lande (Nicaragua, Peru, Sudan, Madagaskar, Etiopien og Mozambique) en sådan bistand svarende til i alt 1 207 919 ECU via NGO'er. finansieret af Fællesskabet og gennemført af NGO'er eller ILL Det Furnpæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand fECHCft (Budgettets kapitel B7-21, Lomé-konventionen og OLT-afgørelsen) II. 3. 1 Sammendrag I løbet af de sidste fem år er de humanitære aktioner, Kommissionen har gennemført på Unionens vegne, blevet syvdoblet, så EU nu er den største enkeltstående offentlige donor af humanitær bistand. Denne er steget fra 114 mio. ECU i 1991 til 764 mio. ECU i 1994 og til 16 tæt ved 692 mio. ECU i 1995. Som i 1994 var de vigtigste indsatsområder stadig det tidligere Jugoslavien og krisen i Rwanda/Burundi. Fællesskabet ydede dog fortsat humanitær bistand til ca. 60 lande, som befandt sig i en krisesituation rundt omkring i verden, herunder især Angola, Sudan, Haiti, Den Russiske Føderation (Tjetjenien), Armenien, Aserbajdsjan, Georgien, Tadsjikistan, Irak, Afghanistan og Cuba. De humanitære aktioner, Kommissionen har finansieret, er blevet fuldført på stadig vanskeligere betingelser og i forskelligartede situationer. 1995 var ingen undtagelse. Kriser fremkaldt af konflikter tegner sig for langt størstedelen af foranstaltningerne og har vist sig at være komplekse og vedholdende. Generelt har disse konflikter deres rødder i dybe socioøkonomiske ubalancer, som undertiden antager et ideologisk eller etnisk tilsnit. Hverken årsagerne eller virkningerne af disse vil forsvinde fra den ene dag til den anden. Kommissionen har ofte spillet en central rolle blandt donorerne i disse krisesituationer. Den har været den største enkeltstående donor, ikke alene i det tidligere Jugoslavien, men også for eksempel i Afghanistan, det sydlige Sudan, Liberia og Sierra Leone. Kommissionen har kraftigt forsvaret den humanitære bistands uafhængighed og upartiskhed og har samtidigt via sin tilstedeværelse fået mulighed for - eller rettere har næppe haft noget andet valg end at henlede opmærksomheden på konfliktforebyggelse og -løsning på såvel nationalt som et mere generelt plan, også selv om disse spørgsmål langt fra stod på den politiske dagsorden på hverken nationalt eller internationalt plan. I andre situationer har den humanitære bistand medvirket til at forhindre en forværring af tragedien. I lande som Haiti, Angola, Liberia og visse dele af Latinamerika og endog i forbindelse med den israelsk-palæstinensiske situation har den været en medvirkende faktor i tilskyndelsen til de første forsigtige skridt på vej mod fred, forsoning og genopbygning. Kommissionen har hele året opmærksomt fulgt det internationale humanitære samfunds debat om nødvendigheden af at styrke forbindelserne mellem nødhjælp og udvikling og har i løbet af året udarbejdet sit eget dokument med et oplæg om dette emne, som allerede har været til bred debat, og som færdiggøres i 1996. Selv om naturkatastrofer generelt kræver færre menneskeliv og lidelser, kan de dog have meget samfundsskadelige virkninger for udviklingslandene. En beredskabsmetode er ofte at foretrække for at mindske lidelserne og mildne de økonomiske konsekvenser af katastroferne, hvilket har været et vigtigt element i ECHO's ofte banebrydende indsats på dette område i 1995. Selv når der ikke har foreligget konflikter eller naturkatastrofer af større omfang, har de fastlåste situationer - der forværres som for eksempel i Algeriet, Cuba og Irak - også gjort det nødvendigt at yde humanitær bistand for at mildne de særligt sårbare befolkningsgruppers værste lidelser. ECHO har været blandt de allerførste, som tog udfordringen op og gennemførte en evaluering. ECHO har imidlertid samtidigt holdt sig sine egne aktioners helt særlige karakter for øje. Arbejdet hermed skred hurtigt frem i 1995, og målet var at fastlægge en metode, som var tilpasset ECHO's behov og ECHO's og dets partneres funktion og samtidigt øge det samlede antal gennemførte evalueringer. Den første fase er nu afsluttet med udgivelsen af en metodehåndbog, som indeholder praktiske og systematiske retningslinjer for evalueringen af den humanitære bistand. Denne håndbog skal ikke alene være en hjælp for Kommissionen, men også for dens partnere og reelt alle, som arbejder inden for det humanitære område. 17 Kommissionen har fortsat evalueret sine egne finansielle foranstaltninger gennemført af NGO'er eller FN-organer. Den har således evalueret de foranstaltninger, der er gennemført af 46 NGO'er og 5 FN-organer i løbet af året. Disse evalueringer omfatter alle former for programmer og alle indsatssituationer. Sidst på året indtraf der en særlig vigtig begivenhed: en række af de vigtigste humanitære organisationer og donorer mødtes i Madrid på initiativ af medlem af Kommissionen, fr. Bonino, for at undersøge de problemer, den humanitære bistand står over for her ved tærsklen til det 21. århundrede. Denne begivenhed afsluttedes med vedtagelsen af "Madrid erklæringen", som viser en bemærkelsesværdig grad af konvergens i samtlige deltageres, herunder også NGO-samfundets, analyse af de største udfordringer. II. 3. 2 Humanitære bistandsaktioner i 1995 De iværksatte aktioner i 1995 nåede op på et niveau svarende til 1994, med, som det allerede er anført, et samlet beløb på 692 mio. ECU til de afgørelser, der blev vedtaget i løbet af året. Langt størstedelen af de foranstaltninger, Kommissionen iværksætter via ECHO, finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget. I mindre målestok - og i 1995 langt mindre end for i de foregående år - blev der også finansieret foranstaltninger til fordel udviklingslandene i medfør af et afsnit i den fjerde Lomé-konventions finansprotokol. Disse internationale solidaritetsbestræbelser omfattede nødhjælp til ofre i 60 lande i verden i følgende regioner: landene i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet (AVS) (30,6%), det tidligere Jugoslavien (33,9%), Centraleuropa (0,4%), det tidligere Sovjetunionen (19,9%), det øvrige Asien, herunder det nordlige Irak (9,3%), Latinamerika (4,0%) og Nordafrika (0,7%). Ca. 85% af midlerne administreret af ECHO (692 mio. ECU) kanaliseres via partnere, hvoraf NGO'erne tegner sig for 55,8% (328 mio. ECU), De Forenede Nationers organer for 17% og de øvrige internationale organisationer for 10,6%. Kun ca. 14% af disse midler har været anvendt til "direkte aktioner" gennemført af Kommissionen, primært i det tidligere Jugoslavien. Det skal fremhæves, at selv de "direkte aktioner" i de fleste tilfælde afhænger af NGO'er (ofte lokale), som deltager i fordelingen af hjælpen på stedet. Det er vigtigt, at Kommissionen via ECHO er i stand til at gennemføre direkte aktioner, men det skal stå klart, at disse aktioner udelukkende overvejes, når de traditionelle partnere ikke er i stand til at klare en given situation. II. 3. 3 Forbindelser med ikke-statslige organisationer (NGO'er) Ca. halvdelen af midlerne til humanitære formål administreret af ECHO i 1995 gik til foranstaltninger gennemført af ikke-statslige organisationer (NGO'er). Beløbene til disse formål var større end i de foregående år, hvilket vidner om Kommissionens vilje til at føre partnerskabsprincippet ud i livet i sine humanitære aktioner og giver derved NGO'erne en privilegeret plads, eftersom de er tilknyttet disse aktioner i næsten samtlige 60 lande, der har modtaget humanitær bistand. ECHO har hele året bestræbt sig på at skabe muligheder for en dialog med de forskellige sammenslutninger af NGO-partnere i medlemsstaterne og har brugt megen til herpå. Dette 18 arbejde har vist sig meget givtigt, da det har givet alle parter mulighed for at holde sig informeret om udviklingen løse misforståelser og få kendskab til hinandens arbejdsmæssige begrænsninger. i de humanitære anliggender, behandle problemer, Disse organiserede kontakter har dels bevirket, at man i fællesskab har kunnet undersøge de styrende principper for den humanitære indsats, dels givet et særligt givtigt overblik over de talrige praktiske aspekter, der er forbundet med forvaltningen af aktionerne. Derudover er det nu klart, at der med tiden knyttes stadig tættere arbejdsforbindelser mellem NGO'ernes og ECHO'S geografisk ansvarlige og mellem de ansvarlige på stedet. NGO-partnerne har med opmærksomhed fulgt debatten i Rådet og Parlamentet om Rådets forslag til forordning om humanitær bistand. Det er klart, at de meget nøje overvåger, at deres interesser, især smidighed, reaktionshastighed og politisk upartiskhed, erkendes som fuldt ud berettigede og får den relevante støtte. De har for deres del ikke sparet på kræfterne for at opnå, at disse interesser blev taget behørigt i betragtning i EU-institutionemes beslutningsproces. Rådet vedtog den 20 juni 1996 forordning nr. 1257/96 om humanitær bistand. Forordningen trådte i kraft den 5 juli 1996. NGO-partnerne har spillet en vigtig rolle for arbejdet i den udvidede dialoggruppe, som blev nedsat for at gøre status over, hvordan partnerskabsrammeaftalen fungerede, samt for at finde frem til mulige forbedringer. Dialoggruppen fremlagde i november 1994 et ændringsforslag til rammeaftalen, som blev nøje undersøgt af ECHO i begyndelsen af 1995. Selv om gruppens forslag er meget givtige, er resultatet af de igangværende drøftelser af det juridiske grundlag dog vigtigt for at fastslå Kommissionens rolle og valgmuligheder fremover. ECHO har derfor måttet afvente resultatet af disse drøftelser, inden det kan udtale sig om den måde, hvorpå partnerskabsrammekontrakten kan videreudvikles. IL4- Samarbejde med NGO'erne om "bistand - med henblik på selvforsyning - til flygtninge, internt fordrevne og hjemvendende flygtninge i Asien og Latinamerika" (budgettets artikel B7-212) Formålet med denne budgetpost, der blev oprettet i 1984 på Europa-Parlamentets initiativ, er at gøre modtagerne selvhjulpne i en overgangsperiode efter den første nødfase og inden den mere langsigtede udviklingsfase. Bevillingerne under artikel B7-212 (tidligere B7-302) er vokset støt, siden artiklen oprettedes i 1984. 1 perioden 1984-1995 er der ydet et samlet finansieringsbidrag på 378 424 000 ECU til godt 350 projekter, som er iværksat af talrige europæiske eller lokale NGO'er, internationale organisationer (først og fremmest UNHCR) og statslige institutioner. indgået forpligtelser for 54 projekter til et I 1995 blev der under artikel B7-212 finansieringsbidrag på i alt 59 831 000 ECU, deraf 39 831 000 ECU i Asien (66%) og 20 000 000 ECU i Latinamerika (34%). 30 af disse 54 projekter samfinansieredes med NGO'er. Det drejede sig om 12 projekter i Asien og 18 projekter i Latinamerika, hvortil der i tilsammen alt bevilgedes henholdsvis 9 058 000 ECU og 6 680 000 ECU, dvs. 15 738 000 ECU, svarende til 26,4% af de totale forpligtelser indgået i 1995. Både sektormæssigt og geografisk er der stor spredning i de i 1995 iværksatte programmer for flygtninge, fordrevne og hjemvendende. Programmerne ligger fortsat i forlængelse af de handlingsplaner, der er vedtaget på de i Mellemamerika (CIREFCA, Guatemala 1989) og indokinesiske flygtninge, Genève 1989. 19 internationale konferencer om flygtninge Desuden støttes de internationale institutioner inden for rammerne af "care og maintenance" (UNHCR)1, fjernelse af landminer (UNOCHA)2 og repatriering og integration (UNHCR)3. I Asien koncentreredes bistanden i 1995 om tre større regioner: Afghanistan/Pakistan, hvor Kommissionen har støttet integrerede projekter for udvikling af landdistrikter for at fremme flygtningenes hjemvenden, og Bangladesh, hvor der fortsat er mange rohingyas-flygtninge. Hertil skal lægges de mere punktvise aktioner som i Thailand for karens-flygtninge eller i Laos for hjemvendte laotere. I Mellemamerika har fællesskabsbistanden i 1995 i lyset af den igangværende regionale fredsproces lagt vægten på genopbygning og socioøkonomisk reintegration af de fordrevne, repatrierede og demobiliserede befolkningsgrupper. De samfinansierede projekter, som er gennemført af europæiske eller lokale NGO'er i Mellemamerika i 1995, har primært landbrugs- og kvægavlsområdet, omhandlet udvikling af produktive aktiviteter på erhvervsuddannelse, udvikling af de vigtigste sundhedstjenester og uddannelse af sundhedspersonalet, forbedring af basisinfrastrukturer og miljøbeskyttelse. Af de 18 projekter i Latinamerika vedrører 4 integration af fordrevne og repatrierede, 2 støtte til uddannelsesprogrammer, 3 støtte til basisinfrastrukturer, 3 sundhedsprogrammer og endelig 6 udvikling af produktive aktiviteter. II. 5 Handlingsprogram for Nord/Syd-samarbejde om bekæmpelse af narkotika og stofmisbrug (budgetkonto B7-621Q) I 1995 var de NGO-gennemførte aktioner langt i overtal: de tegnede sig for 41,8% af de samlede indgåede forpligtelser, dvs. 4 011 670 ECU (de samlede forpligtelser var på 9 589 100 ECU). Samarbejdet med NGO'erne blev mere intenst i Latinamerika og i Asien, to regioner, hvor de finansierede projekter i 1995 over denne post som helhed næsten alle vedrørte forebyggelse, mindskelse af efterspørgslen og reintegration af narkomaner. Geografisk fordelte projekterne samfinansieret med NGO sig således: Latinamerika: Asien: Middelhavsområdet: VS-staterne: 2 546 391 ECU 1248 348 ECU 164 031 ECU 52 900 ECU (63,5%) (31,1 %) ( 4 , 1 %) ( 1,3%) Cambodja, Bhutan, Hongkong, Indien, Laos, Sri Lanka. 2 Afghanistan. 3 Cambodja. 20 II. 6 Rehabiliterings- og genopbygningsaktion til fordel for udviklingslandene (budgettets artikel B7-64D n. 6. 1 Rehabiliteringsprogrammernes koncept, indhold, støtteberettigelseskriterier og finansieringskilder Udviklingslande, der efter en krig eller en alvorlig krise lider under en svækket økonomi, ødelagte infrastrukturer og social opløsning, har i en overgangsperiode behov for en rehabiliteringsindsats. En sådan er nødvendig for at bygge bro mellem den humanitære bistand og genoptagelsen af programmerne for langsigtet udviklingsbistand. Rehabiliteringsindsatsen skal gradvis afløse - og mindske behovet for - den humanitære bistand og samtidig være med til at skabe forudsætningerne for den økonomiske genopretning og den politiske og sociale omstilling. Begrebet rehabiliteringsstøtte blev nærmere defineret af Rådet (EF) i december 1993 og gennemført i løbet af 1994. Det drejer sig om programmer, der bygger bro mellem den langsigtet humanitære bistand udviklingsbistand, og om lande, der er kommet ud af en alvorlig krise- eller krigssituation, eller hvis økonomi er alvorligt svækket som følge af andre forhold (f. eks. naturkatastrofer). (nødhjælp) og genoptagelsen af programmerne for I 1995 omfattede rehabiliteringsstøtten landene: Haiti, Zaire, Tanzania, Etiopien, Eritrea, Mozambique, Angola, Liberia og Rwanda i tillæg til Mauritius, Papua Ny Guinea, St. Lucia og Dominica på grund af naturkatastrofer. Rehabiliteringsprogrammerne kan dække en bred vifte af aktioner hovedsektorer: inden for fire fornyet igangsættelse af produktionsapparatet istandsættelse af basisinfrastrukturer social integration (omfattende bistand til flygtninge, demobiliserede og «fordrevne) genopbygning af institutionel kapacitet. Støtteberettigelseskriterierne 2. december 1993 nogle vigtige kriterier, herunder at: formelt ikke er fastlagt. Dog opstillede Rådet den der skal foreligge en anmodning fra partnerne i det pågældende land der skal være tale om en alvorlig katastrofesituation, som hindrer befolkningerne i at få dækket deres grundlæggende behov der skal være indledt en omstillingsproces med respekt for de demokratiske værdier og de grundlæggende frihedsrettigheder administrationerne og/eller andre involverede partnere skal have tilstrækkelig kapacitet til at iværksætte rehabiliteringsaktionerne. 21 Disse forskellige kriterier og en behovsvurdering lægges til grund, når Kommissionen skal tage stilling til et program for støtte til rehabilitering. For så vidt angår finansieringen af rehabiliteringsprogrammerne, kombinerer Kommissionen forskellige typer midler. Rehabiliteringsaktionerne på området for sociale tjenester og små infrastrukturer overlades fortrinsvis til NGO'erne. II. 6. 2 NGO'ernes rolle NGO'erne spiller en meget vigtig rolle i gennemførelsen af de rehabiliteringsprogrammer, der finansieres med fællesskabsmidler. Deres kendskab til de berørte lande, deres lette struktur, deres alsidige fremgangsmåder og deres kontakt med den lokale befolkning er i høj grad til nytte i den specielle situation og med de specielle behov, der gør sig gældende efter katastrofefasen. Siden Rådet lancerede det særlige initiativ den 25. maj 1993, har NGO'erne også været med ved selve udformningen af rehabiliteringsprogrammerne, og deres repræsentanter har ligeledes været med i overvejelserne over forbindelsen mellem nødhjælp, rehabilitering og udvikling. II. 6. 3 Gennemførelsen af rehabiliteringsaktionerne i 1995 Kommissionen har i 1995 videreført gennemførelsen af rehabiliteringsaktionerne, navnlig dem, der er indledt i forlængelse af det særlige initiativ for Afrika, især på grundlag af Rådets konklusioner af 2. december 1993 og med udgangspunkt i de senere drøftelser i Rådet. På mødet i Rådet (udviklingssamarbejde) den 20. december 1995 fik medlemsstaterne forelagt en detaljeret fortegnelse over de igangværende rehabiliteringsaktioner i de otte lande, der er omfattet af det særlige initiativ for Afrika. Den viser, at det samlede bevilgede beløb til rehabiliteringsaktioner siden lanceringen af det særlige initiativ for Afrika i maj 1993 er betydeligt (434 mio. ECU), og at betalingerne beløber sig til 108 mio. ECU. Derudover beløber finansieringsafgørelserne i 1995 vedrørende rehabiliteringsprogrammerne i Afrika sig til 156 mio. ECU. II. 6. 4 Budgettets artikel B7-641 Denne nye artikel (tidligere B7-5076) blev oprettet på 1994-budgettet for at finansiere programmer til støtte for rehabiliteringen i alle udviklingslande. Den vedrører således både ALA- og Middelhavslandene og AVS-landene og forvaltes af generaldirektoraterne IB og VIII i i fællesskab. På 1995-budgettet var der oprindeligt opført 60 mio. ECU forpligtelsesbevillinger - som blev forhøjet til 65 mio. ECU i tillægsbudgettet for udvidelsen og dernæst endeligt forhøjet til 79,3 mio. ECU - og 30,9 mio. ECU i betalingsbevillinger. NGO'ernes rolle har været særlig vigtig for så vidt angår AVS-landene, der har modtaget et samlet beløb på i alt 45,9 mio. ECU over denne budgetpost. I 1995 modtog 33 NGO'er fra ni EU-lande i alt 25,9 mio. ECU til rehabilitermgsprojekter i AVS-landene, især inden for basissektorer (sundhed, uddannelse, landbrugsproduktion), hvortil skal lægges 2,8 mio. ECU 22 til syv lokale NGO'er, navnlig i Haiti. Det samlede beløb til NGO'erne svarer til 62,5% af de 45,9 mio. ECU, der er opført under denne budgetpost til fordel for AVS-landene, hvilket er et meget betydeligt bidrag fra disse orgamsationer til udformningen, planlægningen og gennemførelsen af projekter på rehabiliteringsområdet. IL2. Europæisk program for genopbygning og udvikling i Sydafrika (EPRD) (budgettets artikel B7-32Q) n. 7. 1 Generelle målsætninger for EPRD Særprogrammet for Sydafrika (tidligere budgetpost B7-5070), som oprindeligt blev foreslået af Europa-Parlamentet i 1985 og senere flere gange bekræftet af Det Europæiske Råd, blev i 1995 omdøbt til "det europæiske program for genopbygning og udvikling i Sydafrika" for at udtrykke Den Europæiske Unions støtte til den nationale enhedsregering og den omstilling, som Sydafrika gennemgår. Fra 1986 til 1996 er der finansieret 762 projekter til i alt 568 mio. ECU, heraf er 125 mio. ECU blevet fordelt på 18 programmer i 1995. Den generelle målsætning for særprogrammet/EPRD har været at støtte Sydafrika i dets fredelige overgang til et stabilt, demokratisk og ikke-racistisk samfund i fremgang. Det Europæiske Fællesskabs politik over for Sydafrika har tidligere været kendetegnet ved to indfaldsvinkler: positive foranstaltninger i form af særprogrammet for apartheidofre og negative foranstaltninger i form af økonomiske sanktioner rettet mod det tidligere styre. I dag fortsætter omstillingen. Den nye regering fastlægger sin politiske kurs, og omstillingen i udviklingssamarbejdet mellem EU og Sydafrika omfatter især følgende forhold: TIDLIGERE NU BETEGNELSE Særprogrammet Det europæiske program for genopbygning og udvikling i Sydafrika MÅLSÆTNING Hjælp til apartheidofre Deltagelse i landets genopbygning og udvikling FORHANDLINGS- PARTNER GENNEMFØREL- SESORGANER NGO'er NGO'er Den nationale enhedsregering Den nationale enhedsregering, NGO'er og den private sektor ART OMRÅDER/ SEKTORER Talrige projekter Et begrænset antal sammenhængende programmer Uddannelse, udvikling af landdistrikter, lokale myndigheder, sundhed, forsvarlig forvaltning af de offentlige anliggender og demokratisering, udvikling af mikrovirksom-heder Områder/sektorer, som er et resultat af drøftelserne med regeringen, og som er nævnt i EPRD- hensigtserklæringen for 1995: - uddannelse - sundhed - udvikling af landdistrikter - bymæssig udvikling - økonomisk samarbejde, fremme af handel og investeringer, støtte til små, mellemstore og mikrovirksomheder forsvarlig forvalt-ning af offentlige anliggender og demokratisering - 23 Forordning nr. 2259/96 omhandlende udviklingssamarbejdet med Sydafrika var vedtogen av Ministerrådet den 22 november 1996 og trådte I kraft den 1 december 1996. Forordningen danner det juridiske grundlag for budgetpost B7-5070 (fra og med 1996 B7-3200). Forhandlingerne, som Kommissionen nu fører med henblik på at indgå en langsigtet aftale mellem Den Europæiske Union og Sydafrika, og udviklingen i landets politiske situation har i fremtiden. EU1 s indvirkning på den måde, hvorpå EPRD gennemføres nu og udviklingssamarbejde med Sydafrika udvikler sig til stadighed og tilpasses de prioriteringer, den sydafrikanske regering har defineret og forhandlet sig frem til med Kommissionen. II. 7. 2 Specifikke målsætninger EPRD for 1995 blev udarbejdet i et tæt samarbejde med regeringen. Man gik væk frà en punktuel model baseret på enkeltstående projekter til fordel for en helhedsmodel baseret på programmer. Dette bevirkede, at antallet af aktioner pr. år kunne nedskæres, og at der kunne udøves en mere præcis kontrol af fremskridtene i disse. Kommissionen har sammen med den sydafrikanske regering fastlagt, hvilke sektorer de disponible midler på 1995-budgettet (125 mio. ECU) til EPRD (europæisk program for genopbygning og udvikling) skulle tildeles. Kommissionens forhandlingspartner har i denne forbindelse været ministeren med ansvaret for genopbygnings- og udviklingsprogrammet (PRD), Jay Naidoo, som er udpeget af regeringen til at koordinere bistanden fra Den Europæiske Union. I maj 1995 undertegnede Joâo de Deus Pinheiro og Jay Naidoo den hensigtserklæring, som opregner de vigtigste bistandsområder (se tabellen ovenfor). Frem til valget til den lovgivende forsamling i 1994 havde Kommissionen arbejdet via NGO'er, og gennemførelsen havde følgende "traditionelle" sydafrikanske partnere: især været overladt til South African Council of Churches (SACC) Southern African Catholic Bishops Conference (SACBC) Kagiso Trust fagforeninger. Europa-Kommissionens delegation i Sydafrika (etableret i begyndelsen af 1994) indledte derefter gradvis sit samarbejde med den nye regering og distribuerede sideløbende en del af bevillingerne gennem NGO'erne. Ved udløbet af 1995 var der indgået forpligtelser for 48,57 mio. ECU over budgettets artikel B7-320 (EPRD) til NGO-projekter. Det er i denne forbindelse vigtigt at nævne de 15 mio. ECU, som EPRD har givet NGO'erne i støtte via Transitional National Development Trust (TNDT). Dette organ blev oprettet i oktober 1995 for at sikre donorernes fortsatte finansieringstilskud til NGO'erne indtil den officielle oprettelse af National Development Agency (det nationale udviklingsorgan), som er resultatet af en fusion mellem Kagiso Trust og Indépendant Development Trust. TNDT skal være det formidlende led for NGO-projekterne og skal være uafhængig af regeringen, selv om PRD-fonden skal yde denne et finansielt regeringsbidrag på 50 mio. rand (ca. 10 mio. ECU) i tillæg til de 15 mio. ECU. 24 Selv om der er indgået finansieringsaftaler med Den Sydafrikanske Republiks regering om forskellige projekter, så som pilotprogrammet for jordreformen (95/3), udviklingsprogrammet for vandtilførsel til den østlige del af Kaplandet (95/4) og udviklingsprogrammet for mikrovirksomheder (95/6), vil væsentlige dele af disse projekter blive gennemført af NGO'er. Med hensyn til programmet vedrørende menneskerettigheder har præsident Nelson Mandela og Joâo Pinheiro ganske vist undertegnet finansieringsaftalen, men det gennemføres ikke desto mindre udelukkende af NGO'er. Gennemførelsen af EPRD har i 1995 været kendetegnet ved en nedskæring i antallet af godkendte programmer over artikel B7-320 (18 i 1995 mod 90 i 1994) og ved disse programmers kohærens med regeringens aktioner. De godkendte programmer fordelte sig i 1995 på følgende sektorer: SEKTOR Antal projekter mio. ECU Uddannelse Sundhed Udvikling af landdistrikter Udvikling af byområder Forsvarlig forvaltning af offentlige anliggender Den private sektor Andet (udvikling af lokalforvaltninger, mikroprojekter) 2 4 4 1 2 1 4 2,96 19,84 34,60 5,90 15,00 11,00 33,82 I ALT 18 123,12 II. 7. 3 Konklusioner 1995 var det år, hvor man gik bort fra at gennemføre talrige NGO-projekter over budgettets artikel B7-320 for i stedet at opnå en udviklingspolitisk dialog mellem Kommissionen og den sydafrikanske regering, sidstnævnte i egenskab af eneste "forhandlingspartner", således at finansieringen kun omfattede et lille men sammenhængende antal programmer, der var prioriteret af regeringen. Disse programmer gennemføres af såvel de offentlige myndigheder (på centralt plan, provinsplan og lokalt plan) som NGO'erne og den private sektor. Denne metode skal efter planen fastholdes i de kommende år (1996-1999). De igangværende forhandlinger mellem Den Europæiske Union og Sydafrika og vedtagelsen af det juridiske grundlag vil for budgettets artikel B7-320 til de procedurer, der er vedtaget i andre udviklingslande, især i AVS-staterne. tilnærme gennemførelsesprocedurerne 25 ILS- Rehabiliteringsprogram i det sydlige Afrika (budgettets artikel B7-321) Fællesskabet oprettede befolkningsgrupperne i frontlinjestaterne og SADC Community), der var alvorligt ramt af krige og destabiliserende aktioner i regionen. i juni 1988 en særlig budgetkonto (B7-9531) til støtte for (Southern Africa Development Fra og med 1993 hed denne budgetpost: B7-5071 - støtte til rehabiliteringsprogrammer i regionen. På baggrund af den udvikling, der i mellemtiden har fundet sted i regionen, er anvendelsen af budgetposten i højere grad blevet rettet mod rehabiliteringsaktioner, også i den hensigt at bidrage til den igangværende demokratiseringsproces i det sydlige Afrika. for 1995 regnskabsåret Budgetmyndigheden har som forpligtelsesbevillinger (12 mio. ECU som betalingsbevillinger) under budgetpost B7-5071 (fra og med 1996 budgettets artikel B7-321) for at fastholde Kommissionens muligheder for at yde støtte til de igangværende og forventede rehabiliteringsprogrammer i det sydlige Afrika, og mere præcist i Angola og Mozambique. I 1995 finansieredes 30 projekter for et samlet bidrag på i alt 15 mio. ECU. Europa-Kommissionen finansierede de fulde omkostninger til næsten alle de godkendte projekter. 15 mio. ECU opført Rehabilitering og genopbygning af basisinfrastrukturer er især blevet prioriteret (90,4% af bevillingerne) for at give flygtninge, fordrevne og demobiliserede soldater mulighed for at vende hjem til deres oprindelige områder og for at integrere hele befolkningen i det normale civile liv. Den sociale rehabilitering har via 7 projekter for et samlet bidrag på i alt 2 457 640 ECU taget sigte på at øge støtten til kvinder og børn, der er de mest sårbare grupper. De fire målsektorer har været: rehabilitering af sundhedsinfrastrukturer rehabilitering af sociale og uddannelsesmæssige infrastrukturer rehabilitering af produktive infrastrukturer i landdistrikter informations- og dokumentationsprogrammer. Fordelingen på indsatsområder: MIDLERNES FORDELING PÅ INDSATSOMRÅDER Antal projekter ECU 1. REHABILITERING - Sundhedsinfrastr. - Social rehabilitering - Uddannelsesinfrastr. - Landbr/fiskeriinfrastr. 2. INFORMATION/DOKUMENT. 3. UDDANNELSE I EUROPA 4. MKROREHABILITERINGS- PROJEKTER I alt i 1995 27 9 7 6 5 1 1 1 30 26 13 569 000 5 255 700 2 457 640 2 770 710 3 084 950 400 000 31000 1000 000 % 90,4 35,0 16,4 18,5 20,5 2,7 0,2 6,7 15 000 000 100 Med hensyn til bevillingernes fordeling på modtagerlande, har Fællesskabets finansielle bidrag som i de tidligere år været rettet mod prioriterede rehabiliteringsprojekter i de to tilsigtede lande, Angola og Mozambique, der har tegnet sig for mere end 78% af de samlede disponible finansieringsmidler (73%). De sundhedsmæssige og sociale rehabiliteringsaktioner udgør den væsentligste del af de finansierede projekter i disse to lande, hvor der stadig hersker usikre og ustabile forhold. i 1995, fordelt på i alt 22 projekter Fordeling på modtagerlande: Modtagerland Antal projekter ECU ANGOLA MOZAMBIQUE LESOTHO NAMIBIA ZIMBABWE TANZANIA Uddannelse i Europa Konferencer/seminarer I alt i 1995 12 10 1 2 2 1 1 1 30 6 844 700 4 889 290 474 000 1 312 300 328 000 720 710 31000 400 000 % 45,6 32,6 3,2 8,7 2,2 4,8 0,2 2,7 15 000 000 100 Gennemførelsesorganerne støtte over for de programmer, der modtog budgetpost B7-5071 i 1995, har især været europæiske NGO'er, som har modtaget 92,6% af de bevilgede midler, dvs. 13 900 000 ECU til i alt 28 projekter. finansiel Fordeling på gennemførelsesorganer: Gennemførelsesorgan Antal projekter ECU Europæiske NGO'er Delegationen i Mozambique Lokale NGO'er I alt i 1995 28 1(a) 1 30 % 92,6 6,7 0,7 13 900 000 1000 000 100 000 15 000 000 100 (a) Et program (QDF - Quick Disbursement Fund) direkte forvaltet af EF-delegationen i Mozambique for finansiering af små rehabiliteringsaktioner gennemført af lokale NGO'er. 27 Fordeling på gennemførelsesorganernes nationalitet: Gennemførelsesorganets nationalitet Antal projekter ECU Italien Det Forenede Kongerige Portugal Frankrig Belgien Tyskland Nederlandene Østrig Zimbabwe Delegationen i Mozambique I alt i 1995 14 3 4 1 1 3 1 1 1 1 30 6 719 000 757 000 2 313 000 792 000 844 000 1305 000 400 000 770 000 100 000 1000 000 % 44,8 5,0 15,4 5,3 5,6 8,7 2,7 5,1 0,7 6,7 15 000 000 100 II. 9 Fællesskabsstøtte til NGO'ers indsats i Vietnam fbudgetkonto 67-6004^ Denne budgetpost blev oprettet i 1991 med det formål at hjælpe vietnamesiske befolkningsgrupper via NGO'ernes indsats. For 1995 udgjorde bevillingen 2 mio. ECU, og der kunne på grundlag heraf finansieres syv NGO-projekter. Det drejer sig om projekter på to områder, der er repræsentative for den særlige indsats i kraft af denne budgetpost, nemlig udvikling af landdistrikter og sociale foranstaltninger i bymiljøer og landdistrikter (primær sundhed, bekæmpelse af underernæring osv. ). 11. 10 Fællesskabsstøtte til NGO'ers indsats i Camho4Ja fhudgetkonto B7-6005>> Denne budgetpost blev oprettet befolkningsgrupper via NGO'ernes indsats. i 1991 med det formål at hjælpe cambodjanske For 1995 udgjorde bevillingen 1 mio. ECU, hvormed der kunne finansieres tre aktioner på sundhedsområdet. Programmerne forløber som planlagt. ILLL Decentralt samarbejde (budgetkonto B7-643Q) II. 11. 1 Retningslinjerne for foranstaltningerne på det decentrale samarbejdsområde Det decentrale samarbejde er gradvis ved at blive en fuldt berettiget del af Fællesskabets samarbejdspolitik. Disse principper er især blevet bekræftet eller uddybet under revisionen af den fjerde Lomé-konvention og via iværksættelsen af den nye dialog i Middelhavsområdet. I Latinamerika og i Asien går forskellige nye og opmuntrende initiativer ligeledes i samme retning. 28 Derme udviklingsmodel og det fællesskabstiltag, der er under opbygning, møder voksende interesse fra især de bilaterale og multilaterale donorer og medlemsstaterne. Den betydning, man har tillagt dette område i partnerskabet med USAID efter topmødet i Madrid, vidner også herom. Gennemførelsen af denne politik forudsætter på EF-plan en kraftig og vedvarende indsats for at sætte skub i dialogen med det civile samfunds aktører og mobilisere energier og dernæst differentiere, følge op på og drage fordel af forsøgene, som gennemføres for de officielle midler, som for eksempel midlerne under budgetpost B7-6430. Dette udmønter sig i tre former for foranstaltninger: informering, bevidstgørelse og mobilisering af de pågældende miljøer (NGO-netværk, lokale myndigheder, erhvervskredse. ), men også af trejdelandenes myndigheder og af EF's geografiske tjenestegrene og medlemsstater faglig og metodisk støtte til forundersøgelse af decentrale identifikation og samarbejdsprogrammer finansieret af officielle midler og over budgetposten B7-6430 (forvaltningen af denne varetages fuldt ud af GD VIH/B/2) endelig medlemsstaternes aktioner på dette område. også overvågning og opfølgning/kapitalisering af donorernes og Nogle af de mest bemærkelsesværdige aktiviteter og begivenheder i 1995 inden for hvert af disse områder var: information, mobilisering: forberedelse af seminarer og møder i Europa med de vigtigste decentrale grupper af aktører (seminarer i Bruxelles og Maastricht, IULA- tredjelande med de nationale kongres, Europa/Maghreb-møder. ), møder anvisningsberettigede og med delegationerne (Marokko, Tunesien, Senegal, Haiti, Vestindien), samarbejde, indspilning af en videofilm om det decentrale færdigudarbejdelse og debat i forskellige fora af Rådets beretning om decentralt samarbejde i faglig og metodisk indsats: i AVS-landene, støtte til forberedelse af otte decentrale samarbejdsprogrammer i forlængelse af EUF (Madagaskar, Zambia, Ghana, Niger, Haiti, Burkina Faso, Nigeria, Jamaica), deltagelse i programmeringen af 8. EUF, forberedelse i Middelhavsområdet af programmet for "MED-sammenslutninger" og af decentrale programmer i Marokko færdiggørelse af undervisningsmaterialer om den decentraliserede samarbejdsmetode overvågning/kapitalisering: forskellige møder med kolleger i medlemsstaterne (Italien, Spanien, Frankrig, Det Forenede Kongerige) samt inititiativer i fællesskab med UNDP (seminar om lokale myndigheders forvaltningsskik) og USAID. De prioriterede mål for anvendelsen af budgetpost B7-6430 er affødt af ovennævnte retningslinjer. Budgetpost B7-6430 tager sigte på at tilskynde til og mobilisere et decentralt samarbejde, navnlig for derved at sikre et vellykket og udvidet decentralt samarbejde i de officielle programmer. Man prioriterer aktioner i de tidligere led (mobilisering, institutionel styrkelse, kapacitetsudvikling) eller også projekter eller programmer, som har forsøgs- og demonstrationsværdi (afhængigt af de involverede partnerskaber, den anvendte metode, fagområdet osv. ). 29 II. 11. 2 Status over budgetpost B7-6430 i 1995 Oplysninger og tal Samlede resultater: Fordeling efter partnerskabets art: Fordeling på projekttyper: Fordeling på regioner: iværksættelse af 24 aktioner EF-forpligtelser: 4 998 786 ECU samlede omkostninger: 12 750 100 ECU samfinansieringsprocent: 39% med NGO'er og sammenslutninger i Nord: 34% med NGO'er og sanmienslutninger i Syd: 13% med lokale myndigheder og NGO'er: 24% med lokale myndigheder: 29% information, fremstød og undersøgelser: 4% institutionel styrkelse, kapacitetsudvikling: 41 % pilotprogrammer og -projekter: 55% AVS: 63% Middelhavsområdet: 14% Latinamerika: 18% Asien: 4% alle lande: 1% De vigtigste udviklingstendenser i 1995 Især skal fremhæves: En markant centrering om to regioner, hvor der i retningslinjerne for det officielle samarbejde tillægges det decentrale samarbejde stor vægt: AVS-staterne, hvor det decentrale samarbejde har fået en større plads under forberedelsen af 8. EUF, og Middelhavsområdet i forbindelse med forberedelsen af MEDA og dialogen med det civile samfund, der blev indledt på Barcelona-konferencen. De støttede aktioner over budgetpost B7-5077 i disse regioner har primært til formål at sikre en bedre tilrettelæggelse af de decentrale samarbejdsprogrammer via de hertil svarende officielle midler. Prioriteringen af aktionerne i de institutionel styrkelse og tidligere kapacitetsudvikling med sigte på handlekraft blandt en lang række lokale aktører, -fagforbund NGO-netværk og (Zimbabwe. ) og sammenslutninger af (Chile. ), er en nødvendig for at kunne opbygge konsekvente og reelt forhåndsbetingelse decentraliserede programmer, især når de finansieres af officielle midler. landbrugssammenslutninger lokale myndigheder (Egypten. ), led, dvs. Størstedelen af de aktioner, der finansieres over posten for decentralt samarbejde (66%), inddrager NGO'er fra Nord eller bygger på et partnerskab mellem Nord/Syd- NGO'er eller mellem NGO'er fra Nord og lokale myndigheder. For ét enkelt projekts vedkommende indgik man en direkte aftale med en sammenslutning af lokale kommuner i Latinamerika. 30 Den helt specielle vægtning af den regionale netværksmodel, baseret på Nord/Syd- og Syd/Syd-netværk af decentrale aktører, som fremmer udvekslinger, erfaringsoverførsel og uddannelse. Disse netværk tager ligeledes sigte på at fremme dialogen mellem alle grupper af aktører (lokale myndigheder, befolkningsgrupper, foreningskredse og private sammenslutninger. ). Dette er tilfældet i Vest- og Centralafrika med "det kommunale udviklingsprogram", i det østlige og sydlige Afrika med det regionale program for decentraliseret samarbejde mellem kommuner (herunder i første omgang Botswana, Malawi og Uganda) og i Palæstina med "støtteprogrammet for lokalt demokrati". i retning mod de To fremtrædende problemer: det ene hænger sammen med de lokale forvaltninger, decentraliseringen lokale udviklingskapacitet, især i bymiljøer (udover ovennævnte kredse er det aktioner i Chile, Brasilien, Ecuador og Indien); det andet omfatter en større målretning mod græsrodsorganisationerne og en større i udviklingsaktionerne (f. eks. i Haiti, Peru, Ecuador, Zambia. ). inddragelse af befolkningsgrupperne lokale myndigheder og den II. 11. 3 Udsigter for 1996 Perioden 92-95 har ført til mange erfaringer, aktiviteter og overvejelser, som gradvis skal udbygges og integreres i en decentraliseret samarbejdspolitik på EF-plan. Grundlaget for denne politik er blevet skitseret i Kommissionens beretning til Rådet om fremskridtene i det decentrale samarbejde, og der skal udarbejdes præcise forslag herom for at sikre en større kohærens og læseværdighed. Indsatsen for at nå disse mål skal efter planen fortsætte i 1996. 31 TABEL I OVERSIGT OVER UDVIKLINGSPROJEKTER SAMFINANSIERET AF EF I PERIODEN 1976-1995, FORDELT PÅ MODTAGERLANDE Nombre d'actions Contribution de la CE en ECU AFGHANISTAN AFRIQUE SUB SAHARIENNE ALGÉRIE ANGOLA ANTIGUA-BARBUDA ANTILLES NÉERLANDAISES ARGENTINE BANGLADESH BARBADES BELIZE BÉNIN BHOUTAN BOLIVIE BOTSWANA BRÉSIL BURKINA FASO BURUNDI CAMBODGE (KAMPUCHEA) CAMEROUN CAP VERT CARAÏBES CENTRAFRIQUE CHILI CHINE CHYPRE COLOMBIE COMORES CONGO COREE DU SUD. COSTA RICA COTE D'IVOIRE CUBA DJIBOUTI DOMINIQUE EGYPTE EL SALVADOR EQUATEUR ERITHREE ETHIOPIE FIDJI GABON GAMBIE GHANA 36 15 79 97 8 1 334 320 17 44 136 16 718 37 1430 858 78 213 298 111 15 111 697 55 2 303 16 43 20 65 106 74 10 44 80 359 398 43 447 16 11 99 151 2. 485. 675 1. 847. 521 2. 741. 574 3. 282. 301 285. 189 59. 226 15. 925. 906 18. 089. 118 681. 358 1. 472. 026 4. 218. 914 291. 890 37. 321. 191 3. 741. 853 76. 199. 704 27. 965. 427 5. 821. 052 18. 476. 461 11. 781. 015 5. 424. 744 1. 128. 095 6. 956. 576 33. 494. 590 3. 946. 207 57. 584 14. 174. 182 733. 574 1. 589. 726 984. 521 2. 778. 251 4. 826. 439 5. 894. 073 628. 658 1. 137. 372 4. 911. 865 13. 166. 094 19. 515. 563 4. 368. 588 32. 232. 782 890. 570 512. 930 2. 323. 036 6. 843. 753 5^ GRENADE GUATEMALA GUINÉE GUINÉE BISSAU GUINÉE ÉQUATORIALE GUYANE (ETAT) HAÏTI HONDURAS HONGKONG ÎLES COOK INDE INDONÉSIE IRAK ISRAËL JAMAÏQUE JORDANIE KENYA KIRIBATI LAOS LESOTHO LIBAN LIBERIA MADAGASCAR MALAISIE MALAWI MALDIVES MALI MAROC MAURICE MAURITANIE MEXIQUE MONGOLIE MONTSERRAT MOZAMBIQUE MYANMAR (BIRMANIE) NAMIBIE NÉPAL NICARAGUA NIGER NIGERIA OUGANDA PAKISTAN PANAMA PAPOUASIE NELLE GUINÉE PARAGUAY PÉROU PHILIPPINES Nombre d'actions Contribution de la CE en ECU 25 268 56 144 18 18 332 120 10 1 1944 145 16 11 57 26 512 2 101 75 252 22 193 18 128 2 444 41 36 73 199 3 2 378 7 134 83 864 93 91 287 159 29 43 109 847 533 927. 505 11. 826. 636 5. 269. 537 8. 528. 324 1. 086. 502 1. 070. 943 18. 306. 995 3. 270. 914 97. 737 8. 124 67. 996. 992 5. 716. 855 603. 104 1. 488. 872 2. 614. 689 3. 047. 757 26. 186. 319 13. 279 4. 521. 069 2. 247. 927 18. 465. 122 848. 246 11. 593. 211 398. 003 7. 728. 015 760. 277 19. 753. 027 2. 999. 184 1. 066. 121 4. 383. 289 11. 957. 138 863. 160 21. 438 16. 596. 458 249. 054 8. 531. 717 4. 016. 961 43. 670. 168 5. 495. 533 3. 257. 988 17. 061. 362 4. 314. 158 1. 325. 969 906. 965 5. 200. 636 44. 914. 528 28. 215. 549 S3 RÉGION AFRIQUE AUSTRALE RÉGION AFRIQUE CENTRALE RÉGION AFRIQUE DE L'EST RÉGION AFRIQUE OCCIDENTALE RÉGION AFRIQUE SAHELIENNE RÉGION AMÉRIQUE CENTRALE RÉGION AMÉRIQUE DU SUD RÉGION ASIE RÉGION CORNE DE l'AFRIQUE RÉGION D'AFRIQUE RÉGION MÉDITERRANÉE RÉGION PACIFIQUE RÉPUBLIQUE DOMINICAINE RWANDA SAINT VINCENT & GRENADINES SAINTE LUCIE SALOMON SAMOA OCCIDENTAL SAO TOME & PRINCIPE SÉNÉGAL SEYCHELLES SIERRA LEONE SOMALIE SOUDAN SRI LANKA SURINAME SWAZILAND SYRIE TADJIKISTAN TANZANIE TCHAD THAÏLANDE TOGO TONGA TOUS PAYS TRINITÉ & TOBAGO TUNISIE TUVALU URUGUAY VANUATU VENEZUELA VIETNAM WEST BANK & GAZA YÉMEN NORD & YÉMEN SUD ZAÏRE ZAMBIE ZIMBABWE Nombre d'actions Contribution de la CE en ECU 78 1 7 15 15 5 9 9 1 2 1 10 161 416 6 8 18 4 12 470 4 123 64 154 231 8 27 7 2 551 200 169 113 3 39 14 61 1 225 6 63 217 276 36 780 153 348 1. 411. 768 4. 000 918. 216 1. 314. 376 1. 435. 409 1. 027. 018 1. 837. 147 512. 934 15. 000 21. 031 396. 284 1. 401. 411 8. 240. 018 15. 798. 592 56. 272 287. 716 937. 338 285. 289 2. 281. 742 18. 025. 472 113. 827 3. 657. 088 5. 558. 999 10. 096. 096 7. 459. 197 170. 261 1. 841. 364 387. 202 10. 701 23. 855. 937 8. 965. 265 10. 375. 777 4. 824. 754 128. 990 2. 849. 704 885. 777 3. 199. 384 6. 127 11. 989. 899 390. 075 5. 117. 595 10. 443. 042 19. 595. 028 2. 727. 733 29. 564. 955 7. 171. 282 17. 824. 178 TOTAL 22. 085 1076. 048. 702 3y TABEL H FORDELING PÅ MEDLEMSSTATER AF FÆLLESSKABSMIDLER BEVILGET I PERIODEN 1976-1995 NATIONALITÉ CONTRACTANT Actions de développement dans les PVD Actions de sensibilisation de l'opinion publique européenne TOTAL Nbre d'Acti ons Contribution CE Nbre d' Actions Contribution CE Nbre d' Actions Contribution CE en ECU en % en ECU en % en ECU en % Autriche Belgique Consortium Danemark Finlande France Allemagne Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays Bas Portugal Espagne Suède Royaume Uni 12 991 103 110 2 1104 1031 27 289 922 221 410 35 284 0 1240 1. 141, 66, 16, 159. 179, 4. 25. 160. i3, 58. 5. 60. 885, 003, 669, 985, 489. 710. 774. 313. 343. 529. 412. 887. 633. 681. 866 022 243 698 925 791 034 623 654 341 294 568 757 216 0" 180. 728 670 0,18 13,10 6,20 1,58 0,05 14,84 16,71 0,40 2,36 14,92 1,25 5,47 0,52 5,64 0,00 16, 80 5 191 15 48 0 222 198 16 56 191 9 172 28 91 1 277 332 12. 313 4. 698 3. 818 12. 647 16. 359 1. 559 3. 274 14. 928 299 12. 958 2. 357 6. 340 56 20. 478. 790. 844. 214. 928 0. 499. 180. 999. 037. 936. 395. 242. 523. 204. 145. 085 0,30 10,95 4,18 3,40 11,25 14,55 1,39 2,91 13,28 0,27 11,53 2,10 5,64 0,05 0,05 18,22 17 1182 118 158 2 1326 1229 43 345 1113 230 582 63 375 1 1517 2 153 71 20 218 316 367 804 489 358 133 873 617 458 711 845 991 021 56 206. 656. 866. 457. 626 ,925. 290. 214. 622 ,691 ,277 ,689 ,810 ,280 420 145 755 172 196, 5, 28, 175, 13, 71, 7, 67. 201. 0,19 12,90 6,00 1,75 0,04 14,50 16,50 0,49 2,41 14,76 1,15 6,05 0,67 5,64 0,00 16,93 TOTAL 6781 1. 076. 048. 702 100 % 1520 112. 423. 021 100 % 8301 1. 188. 471. 723 100 % TABEL HI FORDELING PÅ MEDLEMSSTATER AF FÆLLESSKABSMIDLER BEVILGET 11995 UD États. membres Autriche Belgique Consortium Danemark Finlande France Allemagne Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Portugal Espagne Suède Royaume Uni. Actions de développement dans les PVD Actions de sensibilisation de 1'opinion publique européenne TOTAL Nbrè d1 Actions Contribution CE Nbre d1 Actions Contribution CE Nbre d' Actions Contribution CE en ECU en % en ECU en % en ECU en % 12 55 27 3 2 91 115 4 15 86 23 29 5 31 0 103 1. 885. 866 11. 636. 201 16. 878. 951 1. 027. 486 489. 925 18. 880. 856 23. 797. 637 445. 593 3. 155. 346 19. 618. 063 1. 680. 633 6. 642. 062 1. 048. 520 7. 929. 794 0 24. 781. 046 1,35 8,32 12,07 0,73 0,35 13,50 17,01 0,32 2,26 14,02 1,20 4,75 0,75 5,67 0,00 17,71 5 22 1 5 0 15 27 3 , 8 31 1. 17 3 14 1 22 332. 790 1. 919. 238 239. 608 564. 140 0 1. 477. 307 2. 887. 698 213. 342 673. 684 2. 141. 201 74. 184 1. 636. 639 336. 977 1. 254. 213 56. 145 2. 265. 423 2,07 11,94 1,49 3,51 0,00 9,19 17,97 1,33 4,19 13,32 0,46 10,18 2,10 7,80 0,35 14,09 17 77 28 8 2 106 142 7 23 117 24 46 8 45 1 125 2. 218. 656 13. 555. 439 17. 118. 559 1. 591. 626 489. 925 20. 358. 163 26. 685. 335 658. 935 3. 829. 030 21. 759. 264 1. 754. 817 8. 278:7. 01 1. 385. 497 9. 184. 007 56. 145 27. 046. 469 1,42 8,69 10,98 1,02 0,31 13,05 17,11 0,42 S 2,45 I 13,95 1 1,13 5,31. 0,89 5,89 0,04 17,34 TOTAL 601 139. 897. 979 100 % 175 16. 072. 589 100 % 776 155. 970. 568 100 % (*) ISSN 0254-1459 KOM(97) 427 endelig udg. DOKUMENTER DA 11 01 Katalognummer : CB-CO-97-431 -DA-C ISBN 92-78-23818-X Kontowt for De Buropæiske Fællesskabers QITieielle Publikationer L-2985 Luxembourg 2Q-


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1915/97 af 1. oktober 1997 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price