title: Komisijos komunikatas valstybėms narėms pagal Europos Bendrijos sutarties 93 straipsnio 1 dalį dėl Sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo trumpalaikiam eksporto kredito draudimui (97/C 281/03)tekstas svarbus EEE.

eurovoc_concepts:
State aid
credit insurance
export credit
export credit insurance
export subsidy
restriction on competition

text: 08/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 147 31997Y0917(01) C 281/4 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1997 9 17 Komisijos komunikatas valstybėms narėms pagal Europos Bendrijos sutarties 93 straipsnio 1 dalį dėl Sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo trumpalaikiam eksporto kredito draudimui (97/C 281/03) (tekstas svarbus EEE) 1. Įžanga 1. 1. Valstybės narės ir toliau laikosi aktyvios savo eksporto pramonės rėmimo politikos. Per laikotarpį nuo 1992 iki 1994 metų 7 % visos valstybių narių pagalbos, skirtos jų gamybos pramonei, sudarė eksporto rėmimas, dažniausiai sudarant palankias sąlygas eksporto kreditams ir eksporto kredito draudimui (1). 1. 2. Eksporto subsidijos turi tiesioginę įtaką potencialių prekių ir paslaugų tiekėjų konkurencijai rinkoje. Komisija, kaip prie- žiūros institucija pagal Sutartį, pripažindama jų kenksmingą poveikį, visuomet griežtai nepritarė pagalbai eksportui pre- kiaujant Bendrijos viduje (2). Tačiau nors valstybių narių parama jų eksportui už Bendrijos ribų taip pat gali turėti įta- kos konkurencijai Bendrijoje (3), Komisija, remdamasi Sutar- ties 92, 93 ir 94 straipsniuose išdėstytomis valstybės pagal- bos taisyklėmis, sistematiškai nesikišo į šią sritį. Tai buvo dėl keleto priežasčių. Pirma, šią sritį iš dalies reglamentuoja su užsienio prekyba susijusios Sutarties nuostatos, Sutarties 112 ir 113 straipsniai, ir 112 straipsnis iš tikrųjų numato suderinti pagalbą eksportui. Antra, pagalba eksportui už Bendrijos ribų turi įtakos ne tik konkurencijai Bendrijoje, bet ir Bendrijos eksportuotojų gebėjimui vis-à-vis konkuruoti su tais Bendrijos prekybos partneriais, kurie teikia panašią pagalbą. Pagaliau pagalbos kontrolės srityje buvo pasiekta pažanga pagal Sutarties prekybos nuostatas ir EBPO bei PPO. (1) Šaltinis: Penktasis valstybės pagalbos Europos bendrijoje tyrimas, EB Komisija, 1997 m. , p. 20. Dėl kreditų eksportui sumažinimo, kuris numatytas nuo 1992 m. ir vėliau Helsinkio pasiūlymų pakete, nuro- dytasis skaičius gali sumažėti. (2) Septintosios ataskaitos dėl konkurencijos politikos (1977 m. ) 242 punkte Komisija nurodė, kad pagalba eksportui prekiaujant Bendri- jos viduje „negali būti laikoma leidžiančia nukrypti nuostata, nepri- klausomai nuo jos intensyvumo, formos, pagrindo arba paskirties“. (3) Žr. Teisingumo Teismo sprendimą Byloje C-142/87 Belgija prieš Komisiją [1990] ECR I-959. Taip pat žr. Bylą C-44/93 Assurances du Crédit prieš OND ir Belgiją [1994] ECR I-3829, 30 dalis. 1. 3. Nors Komisija iki šiol nesinaudojo savo valstybės pagalbos kontrolės įgaliojimais eksporto kredito ir eksporto kredito draudimo srityse, Tarybos Eksporto kreditų grupės (4) dar- bas bei Europos Bendrijų Teisingumo Teismo bylos (5) parodė, kad bent jau vienoje srityje, tai yra trumpalaikio eks- porto kredito draudimo srityje, faktiškai arba potencialiai iškraipoma konkurencija Bendrijoje gali pateisinti veiksmus, kurių Komisija ėmėsi pagal valstybės pagalbos taisykles, nelaukdama pažangos kitose srityse. Konkurencijos iškraipy- mas gali atsirasti ne tik tarp skirtingų valstybių narių ekspor- tuotojų, prekiaujančių Bendrijoje ir už jos ribų, bet ir tarp eksporto kredito draudikų, siūlančių savo paslaugas Bendri- joje. 1. 4. Šio informacinio pranešimo tikslas yra pašalinti tokius dėl valstybės pagalbos atsirandančius konkurencijos iškraipy- mus tame eksporto kredito draudimo verslo sektoriuje, kuriame tarpusavyje konkuruoja valstybiniai arba valstybės remiami eksporto kredito draudikai ir privatūs eksporto kre- dito draudikai. Šis komercinis eksporto kredito draudimo sektorius yra susijęs su trumpalaikio eksporto kredito rizi- kos draudimu prekiaujant Bendrijoje ir su daugeliu šalių už Bendrijos ribų. Tokia rizika yra vadinama „parduotina“ ir bus apibūdinta toliau esančiame 2 skirsnyje. Dabar apibrėžimas apima tik vadinamąją „komercinę“ riziką, kaip priešpriešą „politinei“ rizikai, prekiaujant Bendrijoje ir su daugeliu EBPO šalių, išvardytų priede. Nors valstybės narės labai stengėsi, pasiekti, kad komerciniame eksporto kredito draudimo (4) „L’assurance crédit et le marché unique 1992 (court-terme)“, P. Cal- lut. (5) Žr. Bylą C-63/89 Assurances du Crédit ir Cobac prieš Tarybą ir Komi- siją [1991] ECR I-1799 ir Bylą C-44/93 Assurances du Crédit prieš OND ir Belgiją [1994] ECR I-3829. 148 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 08/1 t. sektoriuje nebūtų teikiama pagalba, tikėdamosi, kad Bend- rija imsis veiksmų, viena bendra rinka reikalauja garantijų, užtikrinančių vienodas sąlygas visomis aplinkybėmis. Šiame komunikate nenagrinėjamas vidutinės trukmės ir ilgalaikės eksporto kredito rizikos, kuri dabar daugiausia yra neparduotina rizika, draudimas. Tos srities veiksniai, sustabdę Komisiją, kad ši nepasinaudotų dideliais savo valstybės pagalbos kontrolės įgaliojimais, ir toliau jai nelei- džia to daryti. Vietoje to stengiamasi derinti eksporto kredito draudimo, draudimo įmokų ir šalių draudimo politikos sąly- gas, reikiamai atsižvelgiant į programas trečiosiose šalyse, kad nebūtų pakenkta Bendrijos eksportuotojų konkurenci- jai. 1. 5. Šio komunikato 2 skirsnis apibūdina eksporto kredito drau- dimo rinkos struktūrą ir išskiria komercinį arba rinkos sek- torių, kuriame veikia privatūs draudikai ir kuris šiame komu- nikate nurodytas tarp privačių ir valstybinių arba valstybės remiamų eksporto kredito draudikų, ir paaiškina, kodėl ir kokiu mastu taikomi Sutarties straipsniai dėl valstybės pagal- bos. Galiausiai 4 skirsnyje Komisija nurodo, kokie veiksmai, jos nuomone, yra būtini norint užtikrinti, kad visa likusi 3 skirsnyje išvardytų rūšių valstybės pagalba rinkos sektoriui nebūtų teikiama ir reikalauja, kad valstybės narės pagal Sutarties 93 straipsnio 1 dalį prireikus imtųsi tokių priemo- nių. 2. Trumpalaikio eksporto kredito draudimo rinkos ir ne rinkos sekto- riai 2. 1. Tarybos Eksporto kredito grupės ataskaita (toliau – „Atas- kaita“), privačių eksporto kredito draudikų nusiskundimai bei Europos Bendrijų Teisingumo Teisme nagrinėtos bylos parodė, kad kai kuriose valstybėse narėse tos pačios „oficia- lios“ eksporto kredito įstaigos, kurios užsiima vidutinės ilgalaikės eksportuotojų rizikos draudimu trukmės valstybės sąskaita arba su valstybės garantija (1), taip pat vei- kia valstybės sąskaita arba su valstybės garantija tose trum- palaikio eksporto kredito draudimo rinkos dalyse, ir arba valstybei priklausančios kuriose jos konkuruoja su privačiais eksporto kredito drau- dikais, nesusijusiais tokiais ryšiais su valstybe. Tokios „oficia- lios“ eksporto kredito įstaigos gali būti Vyriausybės departa- mentai, valstybės kontroliuojamos bendrovės arba visiškai privačios ir priva- čiai kontroliuojamos bendrovės. Šiame komunikate tokios įstaigos bus vadinamos „valstybiniais arba valstybės remia- mais eksporto kredito draudikais“. Taip pat kaip ir „oficia- lios“ įstaigos, kurios veikia ir vidutinės trukmės bei ilgalaikio draudimo, ir trumpalaikio draudimo srityse, kai kurie priva- tūs ir privačiai kontroliuojami eksporto kredito draudikai, užsiimantys tik trumpalaikiu draudimu, gali būti remiami savo Vyriausybių, kurios duoda garantijas arba užtikrina panašius perdraudimo susitarimus kai kuriems minėtųjų įmonių veiklos elementams. Tokius draudikus taip pat būtina laikyti „valstybiniais arba valstybės remiamais“. Antra vertus, eksporto kredito draudikai, kurių didžiąją veiklos dalį sudaro trumpalaikis draudimas arba kurie užsiima tik trum- palaikiu draudimu ir visą savo veiklą vykdo ne valstybės sąs- kaita arba ne su valstybės garantija (2), yra laikomi „privačiais eksporto kredito draudikais“. Ataskaita parodė, kad valstybiniai arba valstybės remiami eksporto kredito draudikai, valstybės sąskaita arba su valstybės garantija veikę trumpalaikio draudimo rinkos daly- se, kuriose jie konkuravo su privačiais draudikais, naudojosi tam tikrais finansiniais pranašumais, galėjusiais iškraipyti konkurenciją privačių draudikų sąskaita. Nei vienoje šalyje valstybiniai arba valstybės remiami eksporto kredito draudi- kai trumpalaikio draudimo srityje monopolijos neturėjo. Viena iš sudėtingiausių Ataskaitoje nagrinėtų sričių buvo tie- siogiai arba netiesiogiai valstybės teikiamas perdraudimas. Ataskaitoje buvo nurodyti perdraudimo susitarimai, kuriuose numatyta, kad draudimas bus 100 % padengiamas ir kurie yra lygiaverčiai garantijoms kaip subsidija. Dabar pripažįstama, kad perdraudimo priemonės, kuriomis vals- tybė tik dalyvauja privataus sektoriaus perdraudimo sutar- tyje arba ją papildo, taip pat gali ten dalyvaujančius draudi- kus padaryti pranašesnius už tokio padengimo negaunančius privačius draudikus ir tokiu būdu iškraipyti konkurenciją. 2. 2. Nepaisant pastaruoju metu pasiektos pažangos, kai valstybi- niai arba valstybės remiami eksporto kredito draudikai vis dažniau perduoda savo trumpalaikio draudimo veiklą atski- roms bendrovėms arba įveda atskirą apskaitą, pirmiau buvo (1) Kai kuriais atvejais, tokiais kaip Nyderlandų, vidutinės trukmės ir ilga- laikė veikla vykdoma ne pagal garantiją, bet pagal išsamų perdrau- dimo susitarimą, sudarytą su Vyriausybe. (2) Arba pagal panašius perdraudimo susitarimus. 08/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 149 nurodyta, kad tebėra reikalingos priemonės pageidautinoms sąlygoms užtikrinti. Pirmoji užduotis yra nustatyti sektorių, kuriame egzistuoja konkurencinė rinka. Ataskaita naudo- jama kaip lemiamas rinkos sektoriaus nustatymo kriterijus, atsižvelgiant į tai, ar privatus perdraudimas buvo prieinamas visais, ar tik tam tikrais atvejais. Buvo pastebėta, kad nevals- tybinių pirkėjų komercinę riziką paprastai buvo galima per- drausti privačiose bendrovėse, bet politinės rizikos (įskaitant valstybinių pirkėjų riziką, valiutos pervedimo riziką ir neko- mercinę, katastrofų riziką) perdraudimu užsiėmė tiek nedaug įmonių, kad tokios rizikos draudimas aišku turėjo būti lai- komas rinkos veikla. Remiantis privačios perdraudimo rin- kos analize pagal tris apdraustos rizikos trukmės, vietos ir pobūdžio kriterijus, Ataskaitoje buvo nurodyta, kad „pa- rduotina“ rizika yra susijusi su komercine rizika, kurios didžiausias laikotarpis pasaulinio eksporto atžvilgiu papras- tai yra treji metai. 2. 3. Vėliau pareikštose savo pastabose valstybės narės, verslo aso- ciacijos ir draudikai nurodė, kad bendrai kalbant minėtasis apibrėžimas buvo per platus. Daugeliu pateiktų argumentų buvo pritariama Ataskaitai, kad politinės rizikos nereikėtų įtraukti, kadangi privati perdraudimo rinka buvo nepakan- kamai didelė ir valstybės narės pageidavo, kad draudžiant komercinę riziką, būtų nustatytas didžiausias dvejų metų rizikos laikotarpis. Taip pat paaiškėjo, kad labai sunku per- drausti privačioje rinkoje užsitęsusių įsipareigojimų nevyk- dymo komercinę riziką EBPO nepriklausančiose šalyse. 2. 4. Atsižvelgiant į tai, kad užsitęsęs įsipareigojimų nevykdymas ir nemokumas yra glaudžiai susiję, nes ilgą laiką nevykdomi įsipareigojimai gali pavirsti nemokumu, ir į dėl to atsiran- dantį poreikį abiejų rūšių riziką priskirti tai pačiai kategori- jai (parduotinai ir neparduotinai rizikai), šiuo metu yra pagrindo visos su EBPO nepriklausančiomis šalimis susiju- sios komercinės rizikos neįtraukti į parduotinos rizikos apibrėžimą ir į šį komunikatą. Galiausiai pasirodo, kad šiuo metu vis dar yra sunkumų privačiai perdrausti komercinę riziką kai kuriose EBPO šalyse. 2. 5. Atsižvelgiant į tai, kas buvo nurodyta pirmiau, šiame komu- nikate „parduotina“ rizika yra apibrėžiama kaip komercinė rizika dėl nevalstybinių skolininkų (1), veikiančių priede išvardytose šalyse. Maksimalus tokios rizikos laikotarpis (tai yra gamyba plius kredito laikotarpis pagal normalų Berno Unijos atskaitos tašką ir įprastą kredito laikotarpį) yra mažiau kaip dveji metai. Visa kita rizika (politinė, katastrofų (2) ir komercinė rizika, tenkanti valstybiniams pirkėjams ir priede neišvardytose šalyse) dar nelaikoma parduotina. „Komercinė rizika“ šiame komunikate apibrėžiama kaip: — savavališkas skolininko sutartinių įsipareigojimų nevyk- dymas, tai yra kiekvienas savavališkas nevalstybinio sko- lininko sprendimas sustabdyti arba nutraukti sutartį be teisėtos priežasties, — nevalstybinio skolininko savavališkas atsisakymas pri- imti sutartyje nurodytas prekes be teisėtos priežasties, — nevalstybinio skolininko arba jo garanto nemokumas, — nevalstybinio skolininko arba garanto skolos, kylančios iš sutarties, negrąžinimas, tai yra, užsitęsęs įsipareigojimų nevykdymas. 2. 6. Privačios perdraudimo rinkos pajėgumai skiriasi. Tai reiškia, kad parduotinos rizikos apibrėžimas nėra nekintantis ir lai- kui bėgant gali pasikeisti; pavyzdžiui, jis gali būti išplėstas, kad apimtų ir politinę riziką. Todėl Komisija turės regulia- riai patikslinti apibrėžimą (konkrečiai, ne rečiau kaip kartą per metus). Komisija konsultuosis su valstybėmis narėmis ir kitomis suinteresuotomis šalimis dėl tokių patikslinimų (3). Jeigu reikia, keičiant apibrėžimą atsižvelgiama į Bendrijos (1) Arba nevalstybiniais garantais. Valstybinis skolininkas arba garantas yra skolininkas arba garantas, kuris vienaip ar kitaip atstovauja pačiai valdžios institucijai ir nei juridiškai, nei administraciniu būdu negali būti paskelbtas nemokiu. Šiame komunikate valstybės bendrovės arba valstybės kontroliuojamos bendrovės, esančios šalyse, kurios priede priskirtos prie galinčių būti parduotinos rizikos šalių, kurioms taikomos įprastos privačių bendrovių teisės aktų nuostatos, yra lai- komos nevalstybiniais skolininkais/garantais. (2) Tai yra karas, revoliucija, stichinės nelaimės, branduolinės avarijos ir taip toliau, ne vadinamoji „komercinė, katastrofų rizika“ (katastrofiš- kas individualių pirkėjų arba šalių nuostolių susikaupimas), kuri gali būti padengta nuostolių perdraudimo pertekliumi ir kuri yra komer- cinė rizika. Inter alia, Komisija kreipsis pagalbos į Tarybą (pavyzdžiui, į jos Eks- porto kreditų grupę). (3) 150 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 08/1 t. teisės aktų, reglamentuojančių eksporto kredito draudimą, reguliuojamą sritį, kad būtų išvengta prieštaravimų arba tei- sinio neapibrėžtumo. trumpalaikei komercinei rizikai apdrausti valstybiniai arba valstybės remiami draudikai privalo turėti tam tikrą nuosavų lėšų sumą (mokumo atsargą, įskaitant garantijų ir techninius atidėjimus (ypač ir išlyginamąjį fondą) leidimą pagal Direktyvos rezervą) 73/239/EEB 6 et seq. straipsnius, ir privalo gauti 3. Faktoriai, iškraipantys konkurenciją tarp privačių ir valstybinių arba valstybės remiamų eksporto kredito draudikų 3. 1. Faktoriais, kurie gali iškraipyti konkurenciją tarp valstybinių arba valstybės remiamų eksporto kredito draudikų, drau- džiančių parduotiną riziką, naudai, laikomi (1): — de jure arba de facto valstybės garantijos dėl skolinimosi ir nuostolių. Tokios garantijos leidžia draudikams skolintis su palūkanomis, mažesnėmis už normalias rinkos palū- kanas arba sudaro sąlygas joms kitaip skolintis pinigus. Be to, jos panaikina būtinumą draudikams save persi- drausti privačioje rinkoje, — skirtumai tarp įsipareigojimų, lyginant su privačiais drau- dikais, išlaikant adekvačius atidėjimus. Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad iš dalies pakeitus Tarybos direktyvą 73/293/EEB (2) Direktyva 87/343/EEB (3), buvo aišku, kad į neįtrauktas eksporto kredito draudimo operacijas valstybės sąskaita arba su valstybės garantija (pirmosios direktyvos 2 straipsnio 2 dalies d punktas) neįėjo trumpalaikės komercinės rizikos srities operacijos, kurias valstybiniai arba valstybės remiami draudikai vykdė savo sąskaita ir be valstybės garantijų (4). Tai reiškia, kad — įprastų mokesčių lengvatų suteikimas arba atleidimas nuo tokių mokesčių (bendrovės pelno mokesčių ir drau- dimo polisams nustatytų mokesčių), — valstybės pagalbos arba kapitalo teikimas. Pastaruoju atveju reikėtų laikytis principo, kad jeigu valstybė veikia ne taip, kaip veiktų privatus investuotojas rinkos ekono- mikoje, kapitalo injekcijos reiškia valstybės pagalbą (5); natūra teikiamos valstybės paslaugos, tokios kaip valstybės infrastruktūros, priemonių arba slaptos infor- macijos prieinamumas ir naudojimas (pavyzdžiui, amba- sadų surinkta informacija apie skolininkus), tokiomis sąlygomis, kurios neatspindi jų kainos; ir valstybės tie- siogiai arba netiesiogiai atliekamas perdraudimas per valstybinį arba valstybės remiamą eksporto kredito drau- diką palankesnėmis sąlygomis negu tos, kurias siūlo pri- vataus perdraudimo rinka, lemiantis nepakankamą per- draudimo kainą arba dirbtinio pajėgumo, kurio negalima tikėtis privačioje rinkoje, sukūrimą. 3. 2. Priemonių, išvardytų 3. 1 dalyje, rūšys suteikia arba gali suteikti jomis besinaudojantiems eksporto kredito draudi- kams finansinį pranašumą prieš kitus eksporto kredito drau- dikus. Tokie tam tikroms įmonėms suteikti finansiniai pra- našumai iškraipo konkurenciją ir yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 92 straipsnio 1 dalyje. (1) Tai, kad valstybinis arba valstybės remiamas draudikas neparduoti- nos rizikos draudimą sieja su parduotinos rizikos draudimu, gali pažeisti Europos bendrijos sutarties 86 straipsnį. Dėl tokios veiklos Komisija galėtų inicijuoti procedūrą, ir ji galėtų būti ginčijama teis- muose bei nacionalinėse konkurencijos institucijose. (2) 1973 m. liepos 24 d. Pirmoji Tarybos direktyva 73/239/EEB dėl įsta- tymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo (OL L 228, 1973 8 16, p. 3). (3) 1987 m. birželio 22 d. Tarybos direktyva 87/343/EEB, iš dalies kei- čianti Tarybos direktyvą 73/239/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, veik- los pradėjimu ir vykdymu, derinimo (OL L 185, 1987 7 4, p. 72). (4) Žr. Teisingumo Teismo Bylos C-63/89, Assurances du Credit ir Cobac prieš Tarybą ir Komisiją, sprendimą, cituojamą 5 išnašoje, p. 1848 (22 dalis). Sutarties 92 straipsnio 1 dalis yra taikoma visoms priemonėms, kurios suteikia finansinį arba ekonominį pra- našumą tam tikroms įmonėms arba produktams ir yra susi- jusios su faktiniais arba galimais mokesčiais arba nuostoliais, kuriuos patiria viešosios lėšos, ir už kurias nieko arba labai mažai yra reikalaujama iš atitinkamo naudos gavėjo atsižvel- giant tai, kad tokios priemonės veikia prekybą tarp valstybių (5) Žr. Komisijos komunikatą valstybėms narėms dėl valdžios institucijų dalies bendrovių kapitale (EB Biuletenis 9-1984) ir komunikatą dėl EB Sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo gamybos pramonės sektoriaus valstybinėms įmonėms (OL C 307, 1993 11 13, p. 3). 08/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 151 narių ir iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, sudary- damos palankesnes sąlygas tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai (1). 4. Priemonės, būtinos panaikinti konkurencijos iškraipymus trumpa- laikio eksporto kredito draudimo srityje, susijusioje su parduotina rizika finansiniai pranašumai, 3. 1 dalyje išvardyti susiję su 2. 5 dalyje apibūdinta parduotina rizika, turi įtakos prekybai paslaugomis Bendrijos viduje. Be to, dėl jų atsiranda drau- dimo poliso garantuojamos apsaugos nuo parduotinos rizi- kos, kuri prieinama skirtingose valstybėse narėse, skirtumai, taip iškraipant konkurenciją tarp bendrovių valstybėse narėse ir netiesiogiai veikiant prekybą Bendrijos viduje, neat- sižvelgiant į tai, ar tai susiję su Bendrijos eksportu už Bend- rijos ribų (2). Sutarties 92 straipsnyje numatytos išimtys netaikomos pagalbai parduotinos rizikos draudimui. Tokios pagalbos žalinga įtaka Bendrijoje nusveria visą galimą atskirų valstybių narių arba Bendrijos suinteresuotumą eksporto rėmimu. Toks požiūris buvo patvirtintas Teisingumo Teismo sprendimu Byloje C-63/89, kuri buvo tiesiogiai susijusi su šiame komunikate nagrinėjamu klausimu. Teismas nutarė, kad nors direktyva dėl dalinio draudimo įmonių išlyginimo rezervų suderinimo, atleidusi valstybės sąskaita arba su valstybės garantija veikiančias eksporto kredito draudimo įmones nuo prievolės sudaryti tokius rezervus, ir nebuvo neteisėta, dėl veiksnių, iškraipančių konkurenciją tarp priva- čių ir valstybinių bei valstybės remiamų eksporto kredito draudikų „visai pagrįstai gali būti iškelta byla, kad būtų tai- komos baudžiamosios priemonės už (92 straipsnio) nuo- statų pažeidimą“ (3). Savo sprendime, priimtame Byloje C-44/93 (4), Teismas nutarė, kad nurodyti pranašumai reiš- kia valstybės pagalbą ir patvirtino, kad Komisija galėtų imtis priemonių užtikrinti jų pašalinimą. (1) Žr. Teisingumo Teismo sprendimus Byloje 30/59 Steenkolenmijnen prieš Aukščiausiąją vadovybę [1961] ECR p. 1, 19 dalis; Byloje 173/73 Italija prieš Komisiją [1974] ECR p. 709, Byloje 730/79 Phi- lip Morris prieš Komisiją [1980] ECR p. 2671. (2) Teismas savo sprendime, priimtame Byloje C-142/87 Belgija prieš Komisiją, kuris cituojamas 3 išnašoje, pareiškė, kad pagalba ekspor- tui ne tik Bendrijos viduje, bet ir už jos ribų gali turėti įtakos konku- rencijai ir prekybai Bendrijos viduje. Abi veiklos rūšis draudžia eks- porto kredito draudikai, todėl abiem joms teikiama pagalba gali turėti įtakos konkurencijai ir prekybai Bendrijos viduje. (3) Cituojama 5 išnašoje; žr. 24 dalį. Generalinis advokatas Tesauro, pareikšdamas savo nuomonę byloje, nurodė, kad kai privatūs ir vals- tybiniai arba valstybės remiami eksporto kreditų draudikai tarpusa- vyje konkuruoja, „labai abejotina, ar valstybės narės gali teisėtai finan- suoti valstybines įmones. Tokios rūšies intervencija gali prieštarauti valstybės pagalbos taisyklėms“ ([1991]) ECR I-1835, 15 punktas). (4) Cituojamas 3 išnašoje; ypač žr. 34 dalį. 4. 1. 3. 1 dalyje išvardytų rūšių valstybės pagalba, kuria naudojasi valstybės remiami eksporto kreditų draudikai 2. 5 dalyje api- būdintos parduotinos rizikos srityje, gali iškraipyti konku- renciją ir todėl jai negali būti taikoma išimtis pagal Sutartyje išdėstytas valstybės pagalbos taisykles. 4. 2. Todėl pagal Sutarties 93 straipsnio 1 dalį reikalaujama, kad valstybės narės prireikus pakeistų savo eksporto kredito draudimo sistemas parduotinos rizikos srityje taip, kad toliau išvardytų rūšių valstybės pagalbos teikimas valstybiniams arba valstybės remiamiems eksporto kredito draudikams, susijęs su tokia rizika, būtų baigtas per vienerius metus po šio komunikato paskelbimo: a) valstybės garantijomis dėl skolinimosi arba nuostolių kompensavimo; b) atleidimu nuo reikalavimo sudaryti atitinkamus rezervus ir kitais 3. 1 dalyje išvardytais reikalavimais; c) mokesčių arba kitų įprastų rinkliavų lengvatomis arba atleidimu nuo mokesčių arba kitų įprastų rinkliavų; d) pagalbos teikimu arba kapitalo skyrimu, arba kitomis finansavimo formomis tokiomis aplinkybėmis, kai nor- maliomis rinkos sąlygomis veikiantis privatus investuo- tojas neinvestuotų į bendrovę arba tokiomis sąlygomis, kurių privatus investuotojas nepriimtų; e) valstybės paslaugų teikimu natūra, tokių kaip prieiga ir naudojimasis valstybės infrastruktūra, priemonėmis arba slapta informacija (pavyzdžiui, ambasadų surinkta infor- macija apie skolininkus) jų kainos neatitinkančiomis sąlygomis; ir 152 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 08/1 t. f) tiesioginiu arba netiesioginiu valstybės atliekamu per- draudimu per valstybinį arba valstybės remiamą eks- porto kredito draudiką palankesnėmis sąlygomis negu tos, kurios siūlomos privačioje perdraudimo rinkoje, dėl įvertinama perdraudimo poliso kurio nepakankamai garantuojama sukuriami dirbtinai pajėgumai, kurių negalima tikėtis privačioje rinkoje. apsauga arba Vis dėlto, kol paaiškės 4. 3 dalyje minimo patikrinimo rezul- tatai, priimti papildomi valstybinio perdraudimo susitarimai ir toliau leidžiami pereinamuoju laikotarpiu, jeigu: — valstybinis perdraudimas sudaro mažiausią bendro drau- diko perdraudimo paketo dalį, — tuo atveju, kai draudiko perdraudimo sutartyse yra numatyta ir parduotina, ir neparduotina rizika ir dėl to valstybinis perdraudimas neišvengiamai ir parduotiną riziką, valstybinio perdraudimo dėl parduo- tinos rizikos lygis neturi viršyti to perdraudimo, kuris būtų buvęs prieinamas privataus perdraudimo rinkoje, norint apsidrausti tik nuo minėtosios rizikos, lygio, apima neparduotiną riziką, draudžiamą valstybės sąskaita arba su valstybės garantija, bei tvarkyti jų atskirą apskaitą, taip paro- dydami, kad drausdami parduotiną riziką, jie nesinaudoja valstybės pagalba. Paties draudiko sąskaita apdraustų įmo- nių sąskaitos turi atitikti Tarybos direktyvą 91/674/EB (1). Be to, visos valstybės narės, kurios teikia eksporto kredito draudimo įmonei draudimo poliso garantuotą apsaugą suda- rydamos privačiame sektoriuje parduotinos ir neparduotinos rizikos perdraudimo sutartis arba dalyvaudamos sudarant tokias sutartis, turi pademonstruoti, kad jų priemonės nėra susijusios su valstybės pagalba kaip apibrėžta 4. 2 dalies f punkte. Todėl Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, po šio komunikato paskelbimo nuolat kontroliuos minėtas priemones, remdamasi atitinkamų valstybių narių pateiktomis pusmečio ataskaitomis ir iki 1998 m. pabaigos visas tas priemones patikrins. Tikrinant turi būti atsižvelgta į visas iki tol įgytas trumpalaikio eksporto kredito draudimo rinkos žinias, patirtį ir į valstybių narių intervenciją į minėtąją rinką, remiantis įgyvendinimo ataskaitomis, pateiktomis pagal 4. 5 dalį, pirmaisiais metiniais patikrinimais, kurie turi būti atlikti pagal 4. 6 dalį, ir pranešimais apie atsakomybę ribojančios sutarties išlygos taikymą pagal 4. 4 dalį. Jeigu tik- rinant bus nustatyta, kad valstybėje narėje taikomos priemonės yra susijusios su valstybės pagalba, tuomet bus reikalaujama, kad valstybė narė liautųsi taikyti tokias prie- mones ne vėliau kaip iki 1999 m. pabaigos. — valstybiniu perdraudimu nesiekiama įgalinti draudiką apdrausti individualių pirkėjų veiklą peržengiant ribas, nustatytas dalyvaujančių privačios rinkos draudikų, 4. 4. Principo, kuris reikalauja, kad eksporto kredito draudimo nuo parduotinos rizikos paslaugas teiktų valstybiniai arba valstybės remiami eksporto kredito draudikai, toliau nuro- dytomis aplinkybėmis galima nesilaikyti tik tuo atveju, jeigu minėtieji draudikai nesinaudoja 4. 2 dalyje išvardytais finan- siniais pranašumais. — įmoka už valstybinį perdraudimą aiškiai atspindi riziką ir yra apskaičiuojama taikant komercinius metodus ir, jeigu yra nustatytas atitinkamas rinkos draudimo įmokų tari- fas, tada įmoka turi būti bent jau lygi minėtajam tarifui, — valstybiniu parduotinos rizikos perdraudimu gali naudo- tis visi bendrąsias sąlygas atitinkantys kredito draudikai. Tam tikrose šalyse privatiems eksporto kredito draudikams arba valstybiniams ar valstybės remiamiems eksporto kre- dito draudikams, veikiantiems savo sąskaita, lei- džiama nepadengti eksporto kredito parduotinos rizikos dėl draudimo ar perdraudimo pajėgumų stokos. Todėl minėtoji rizika laikinai laikoma neparduotina. laikinai Tokiomis aplinkybėmis minėtąją laikinai neparduotiną riziką gali apdrausti valstybinis arba valstybės remiamas eksporto kredito draudikas, kuriame neparduotina rizika draudžiama 4. 3. Norėdami vykdyti 4. 2 dalies reikalavimus, valstybiniai arba valstybės remiami eksporto kredito draudikai turės bent jau atskirai valdyti savo draudžiamą parduotiną riziką ir (1) 1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyva 91/674/EEB dėl draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės. 08/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 153 valstybės sąskaita arba su valstybės garantija. Draudikas, jeigu gali, turėtų suvienodinti savo draudimo įmokų tarifus tokiai rizikai su tarifais, nustatytais privačių eksporto kredito draudikų atitinkamos rūšies rizikai. Valstybė narė, ketinanti pasinaudoti minėta atsakomybę ribojančia išlyga, turėtų nedelsdama pranešti Komisijai apie savo sprendimo projektą. Pranešime turėtų būti rinkos atas- kaita, patvirtinanti, kad privačioje draudimo rinkoje rizika negali būti padengta, pateikiant atitinkamus įrodymus, gau- tus iš dviejų didelių gerai žinomų tarptautinių privačių eks- porto kredito draudikų ir iš nacionalinio kreditų draudiko, – taip būtų pagrįstas atsakomybę ribojančios išlygos taikymas. Be to, pranešime turėtų būti nurodytos sąlygos, kurias vals- tybinis arba valstybės remiamas eksporto kredito draudikas ketina taikyti tokiai rizikai. Per du mėnesius nuo tokio pranešimo gavimo Komisija patikrina, ar atsakomybę ribojančios išlygos taikymas ati- tinka pirmiau nurodytas sąlygas ir yra suderintas su Sutarti- mi. Jeigu Komisija nustato, kad atsakomybę ribojančios išlygos taikymo sąlygos yra įvykdytos, jos sprendimas, priimtas dėl suderinamumo, galioja dvejus metus nuo sprendimo jeigu atsakomybę ribojančios išlygos taikymą priėmimo, pateisinančios rinkos sąlygos per tą laikotarpį nepasikeičia. Be to, Komisija, pasikonsultavusi su kitomis valstybėmis narėmis, gali patikslinti atsakomybę ribojančios išlygos tai- kymo sąlygas; ji taip pat gali nuspręsti nutraukti atsakomybę ribojančios išlygos taikymą arba jį pakeisti kita tinkama sis- tema. 4. 5. Šis komunikatas taikomas nuo 1998 m. sausio 1 d. penke- rius metus. Valstybės narės per du mėnesius nuo šio komu- nikato gavimo turi pranešti Komisijai, ar jos priima Komisi- jos rekomendacijas. Ne vėliau kaip iki 1999 m. sausio 1 d. valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie priemones, kurių buvo imtasi laikantis šio komunikato. Jeigu iš minėtųjų ataskaitų arba kitų šaltinių paaiškėja, kad valstybėse narėse veikiančios sistemos vis dar yra susijusios su valstybės pagal- ba, Komisija įvertins tokią pagalbą pagal Sutarties 92 ir 93 straipsnius, remdamasi pirmiau išdėstytomis nuostato- mis. 4. 6. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis bei suinteresuotomis šalimis, patikslina parduotinos rizikos apibrėžimą ir šio komunikato įgyvendinimą, atsižvelgdama į rinkos raidą ir galimus Bendrijos teisės aktus. Visa su šiais patikslinimais susijusi informacija, Komisijos gauta iš valsty- bių narių ir suinteresuotų šalių, gavus informacijos teikėjo leidimą, perduodama visiems kitiems patikslinimo daly- viams. 154 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 08/1 t. PRIEDAS Parduotinos rizikos šalių sąrašas Šalys, kurios yra EBPO narės ir kurios laikomos parduotinos rizikos šali- mis Australija Kanada Islandija Japonija Naujoji Zelandija Norvegija Šveicarija Jungtinės Amerikos Valstijos Europos Sąjunga Austrija Belgija Danija Suomija Prancūzija Vokietija Graikija Airija Italija Liuksemburgas Nyderlandai Portugalija Ispanija Švedija Jungtinė Karalystė


title: WRITTEN QUESTION No. 2960/97 by Angela SIERRA GONZÁLEZ to the Commission. Plan to erect a sculpture on Mount Tindaya (Canary Isles)

eurovoc_concepts:
Canary Islands
archaeology
countryside conservation
cultural heritage
environmental protection
geology
heritage protection
protected area
sculpture
social and cultural anthropology

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 2886/97 by Glyn FORD to the Commission. Age discrimination in recruitment for the European institutions

eurovoc_concepts:
EU institution
European official
anti-discriminatory measure
distribution by age
job access
older worker
personnel administration
recruitment

formats: html pdf print

text: 16. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 117/93 Kommissionen har faststa¤llt gemensamma nomenklaturregler fo¤r ingredienser (3) som go¤r det mo¤jligt att identifiera a¤mnen som ing(cid:229)r genom att anva¤nda samma bena¤mning i alla medlemsstaterna. INCI-bena¤mningarna (INCI st(cid:229)r fo¤r International nomenclature cosmetic ingredient) som antagits motsvarar ba¤st dessa krav p(cid:229) enhetlighet, genom att de a¤r relativt enkla och redan anva¤nds internationellt. Da¤rigenom kan konsumenterna ka¤nna igen a¤mnen som de bo¤r undvika (t. ex. p(cid:229) grund av allergier), oberoende av var produkten inhandlats. I vissa fall, da¤r en ingrediens haft olika vanliga namn i olika geografiska omr(cid:229)den, har det latinska namnet antagits fo¤r ma¤rkningsa¤ndam(cid:229)l. Exempelvis a¤r aqua INCI-bena¤mningen fo¤r vatten. Samma sak ga¤ller fo¤r en rad va¤xtextrakt och liknande naturliga ingredienser, Den offentliggjorda nomenklaturen har dock o¤verenskommits p(cid:229) internationellt plan. (1) EGT L 262, 27. 9. 1976. (2) EGT L 151, 23. 6. 1993. (3) Beslut 96/335/EG av den 8 maj 1996 om sammansta¤llning av en inventering och faststa¤llande av en gemensam nomenklatur o¤ver de best(cid:229)ndsdelar som anva¤nds i kosmetiska produkter, EGT L 132, 1. 6. 1996. (98/C 117/117) SKRIFTLIG FR¯GA E-2885/97 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: Europeiska bidrag till Donaldson, Leuven Kan kommissionen bekra¤fta om Donaldson, en tillverkare av filter och extraktionsenheter med sa¤te i Leuven, Belgien, har beviljats finansiellt bidrag fr(cid:229)n gemenskapen fo¤r sto¤d till en planerad utvidgning? Svar fr(cid:229)n M. Wulf-Mathies p(cid:229) kommissionens va¤gnar (8 oktober 1997) Inget sto¤d fr(cid:229)n strukturfonderna har beviljats fo¤retaget Donaldson med sa¤te i Leuven. Det omr(cid:229)det a¤r inte sto¤dbera¤ttigat enligt de regionaliserade m(cid:229)len fo¤r dessa fonder. (98/C 117/118) SKRIFTLIG FR¯GA E-2886/97 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: ¯ldersdiskriminering vid rekrytering till Europeiska gemenskapens institutioner Kan kommissionen ha¤nvisa till n(cid:229)gon forskning som sto¤djer dess p(cid:229)st(cid:229)ende att det a¤r no¤dva¤ndigt med (cid:229)ldersdiskriminering vid rekrytering till Europeiska gemenskapens institutioner fo¤r att komma till ra¤tta med geografiska obalanser? Skulle s(cid:229)dana obalanser o¤ka om (cid:229)ldersgra¤nserna inte tilla¤mpades vid rekrytering fr(cid:229)n Europeiska unionens ytteromr(cid:229)den? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens va¤gnar (23 oktober 1997) I fr(cid:229)gan om sambandet mellan tilla¤mpningen av (cid:229)ldersgra¤nser och den geografiska ja¤mvikten i ansta¤llnings- politiken vill kommissionen uppmana parlamentsledamoten att ta del av kommissionens svar p(cid:229) parlaments- ledamoten Smiths fr(cid:229)ga nr E-1623/97 (1). Kommissionen har dock inlett en o¤versyn av politiken i fr(cid:229)ga om (cid:229)ldersgra¤nser vid ansta¤llning av tja¤nstema¤n


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2973/97 του Joaquin SISO CRUELLAS προς την Επ τροπή. Πληροφορική στις ευρωπαϊκές ΜΜΕ

eurovoc_concepts:
European undertaking
Spain
aid to undertakings
competitiveness
computer systems
information technology applications
investment
small and medium-sized enterprises

text: C 102/158 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 3. 4. 98 (98/C 102/236) GRAPTH ERVTHSH E-2973/97 ypobolh· : Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Plhroforikh· stiw eyrvpai¤ke·w MME Pro·sfata, ka·poiow ispano·w, dioikhtiko· ste·lexow miaw mega·lhw etairei·aw poy ei·nai pagkosmi·vw prv· th sthn paragvgh· logismikoy·, dh·lvse o·ti sthn Ispani·a ependy·ontai stiw texnologi·ew thw plhroforikh·w 50% ligo·tera kefa·laia apo· o·,ti sthn Eyrv· ph. H diafora· ayth· ofei·letai kyri·vw stiw mikromesai·ew epixeirh·seiw, oi mise·w apo· tiw opoi·ew den ei·nai efodiasme·new me prosvpiko· ypologisth· kai oi a·llew mise·w den e·xoyn egkatesthme·noyw pa·nv apo· pe·nte, para· to gegono·w o·ti oi ispanoi· epixeirhmati·ew e·xoyn syneidhtopoih·sei th shmasi·a toyw gia th belti·vsh thw antagvnistiko·thtaw miaw MME. Se sxe·sh me ta anvte·rv, ua parakaloy·sa thn Epitroph· na apanth·sei sta ejh·w ervth·mata: Diaue·tei h Epitroph· stoixei·a, gia ka·ue e·na apo· ta kra·th me·lh, sxetika· me to possosto· tvn MME poy ei·nai efodiasme·new me systh·mata plhroforikh·w kai, ea·n nai, ua mporoy·se na maw ta prosfe·rei; Ua mporoy·se h Epitroph· na anafe·rei ea·n oi MME epvfeloy·ntai apo· ka·poia koinotikh· eni·sxysh gia thn pragmatopoi·hsh te·toioy ei·doyw ependy·sevn kai, se uetikh· peri·ptvsh, ti ei·doyw ene·rgeiew pragmatopoioy·ntai ep(cid:146) aytoy·; Apa· nthsh toy k. Papoutsis ej ono·matow thw Epitroph· w (24 Oktvbri·oy 1997) Lo·gv thw e·ktashw thw apa·nthshw, h Epitroph· th diabiba·zei apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai sth Genikh· Grammatei·a toy Orga·noy aytoy·. (98/C 102/237) GRAPTH ERVTHSH E-2974/97 ypobolh· : Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Asfa·leia sta «Loy·na Pa·rk» Stiw 5 Ioyli·oy 1997, sto «Loy·na Pa·rk» Port Aventura, sthn Ispani·a, skotv· uhke e·naw apo· toyw epiba·tew toy cyxagvgikoy· trai·noy Stampida, to opoi·o uevrei·tai to jy·lino trai·no me thn pio· epiklinh· troxia· ston ko·smo, o·tan eksfendoni·suhke apo· th ue·sh toy th stigmh· poy o syrmo·w ei·xe fua·sei thn anv· tath taxy·thta· toy (72 kilio·metra thn v· ra) kai meta· apo· mia makra· epiklinh· porei·a. Oi ypey·uynoi toy pa·rkoy ypogra·mmisan o·ti ta bago·nia toy trai·noy aytoy· diaue·toyn e·na sy·sthma atomikh·w pro·sdeshw poy ele·gxetai prin apo· ka· ue diadromh· kai o·ti, ea·n ypa·rjei bla·bh se ka·poio apo· ta systh·mata pro·sdeshw, energopoiei·tai e·na sy·sthma asfa·leiaw poy ka·nei ady·nath thn ekki·nhsh toy syrmoy·. Meta· to aty·xhma diapistv· uhke o·ti h ra·bdow pro·sdeshw h·tan sth ue·sh thw, gegono·w poy toyw ka·nei na pistey·oyn o·ti to sy·sthma asfalei·aw leitoyrgoy·se kanonika·. Ayth· th stigmh· bri·sketai se eje·lijh h anakritikh· diadikasi·a gia ton prosdiorismo· tvn aiti·vn toy atyxh·mattow. Meta· apo· to tragiko· ayto· dysth·xhma, orisme·na me·sa enhme·rvshw e·kanan gnvsth· thn anyparji·a nomouesi·aw h opoi·a na ryumi·zei ta sxetika· me ta systh·mata asfalei·aw tvn diafo·rvn cyxagvgikv· n mhxanv· n tvn pa·rkvn aytv· n. Lamba·nontaw ypo·ch ton mega·lo ariumo· episkeptv· n poy syrre·oyn sta «Loy·na Pa·rk» gia na diaskeda·soyn ston eley·uero xro·no toyw, ua mporoy·se h Epitroph· na anafe·rei ea·n ypa·rxei ka·poia eyrvpai¤kh· ry·umish sxetika· me thn asfa·leia sta· pa·rka ayta·; Apa· nthsh thw kaw Bonino ej ono·matow thw Epitroph· w (27 Oktvbri·oy 1997) To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy parakalei·tai na anatre·jei sthn apa·nthsh thw Epitroph·w sthn proforikh· erv· thsh H-669/97 toy k. Willockx kata· thn v· ra tvn ervth·sevn thw syno·doy thw Septembri·oy 1997 (1) toy Koinoboyli·oy. (1) Syzhth·seiw toy Koinoboyli·oy (Septembri·oy 1997)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2891/97 van Glyn FORD aan de Commissie. Vervoer van gemengd uraniumoxide in opslagvaten van het type-B

eurovoc_concepts:
EU financing
International Atomic Energy Agency
air transport
oxide
plutonium
radioactive materials
transport accident
transport of dangerous goods
transport safety
uranium

text: 25. 5. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 158/17 (98/C 158/21) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2891/97 van Glyn Ford (PSE) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Vervoer van gemengd uraniumoxide in opslagvaten van het type-B Kan de Commissie bevestigen dat zij een gedeelte van de financie¤le steun voor BNFL en andere firma(cid:146)s op kernenergiegebied bestemt voor de bouw van een proefinstallatie om gemengd uraniumoxide en plutoniumoxide (MOX-splijtstof) als materiaal met een lage verspreidingsgraad geclassificeerd te krijgen, zodat deze stoffen na het jaar 2001 in opslagvaten van het IAEA › type-B kunnen worden vervoerd? Is zij zich bewust van het feit dat er ernstige veiligheidsoverwegingen in het geding zijn bij het voortgezette gebruik van opslagvaten van het type-B voor dit doel? Antwoord van de heer Papoutsis namens de Commissie (6 november 1997) De Commissie financiert reeds een aantal jaren studiecontracten op het gebied van veilig vervoer van radioactieve stoffen. De door het geachte parlementslid genoemde studie maakt deel uit van het in 1996 van start gegane actieprogramma. De studie wordt verricht door een onder leiding van British nuclear fuels Ltd. (BNFL) staand consortium, waarvan ook industrie¤le partners uit Belgie¤, Frankrijk en Duitsland ook deel uitmaken. Zij ontvingen een beperkte bijdrage om een begin te maken met de werkzaamheden met betrekking tot de (cid:132)ontwikkeling van beoordelingsmethoden voor de kwalificatie van materiaal met een lage verspreidingsgraad (LDM)(cid:148). Voor dit doel zal een proefinstallatie gebouwd moeten worden voor de uitvoering van een aantal proeven waarbij vliegtuig ongevallen worden gesimuleerd. Zodra de beoordelingsmethoden zijn vastgesteld, zullen zij op alle materialen, ook op de MOX-splijtstoffen kunnen worden toegepast, teneinde na te gaan of zij voor kwalificatie als LDM in aanmerking komen. De Commissie is zich bewust van de bezorgdheid over het voortgezette gebruik van opslagvaten van het type B bij luchttransport en volgt de besprekingen over deze zaak binnen de permanente werkgroep voor veilig vervoer van radioactief materiaal op de voet. De zaak heeft ook de aandacht van het Internationaal agentschap voor atoomenergie (IAEA), met name van het raadgevend comite· veiligheidsnormen, dat onlangs geadviseerd heeft een gecoo¤rdineerd onderzoekprogramma op te zetten, getiteld (cid:132)ernst van ongevallen bij vervoer van radioactief materiaal door de lucht(cid:148). De Commissie volgt nauwlettend de ontwikkeling van dat programma. (98/C 158/22) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2896/97 van Phillip Whitehead (PSE) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Voorstel voor een verordening van de Raad over de denominaties en technische specificaties van euro-muntstukken Nadat de Commissie bovenstaand voorstel (COM(97)0247) (1) officieel aan zowel het Parlement als de Raad heeft voorgelegd, blijkt zij besloten te hebben het Raadgevend Wetenschappelijk Comite· voor het onderzoek naar de toxiciteit en de ecotoxiciteit van chemische verbindingen te raadplegen over de gevolgen voor de gezondheid van het voorstel om een nikkellegering in de muntstukken van 1 en 2 euro te gebruiken. Tevens blijkt zij verder onderzoek op dit gebied te financieren. Kan de Commissie meedelen, overwegende dat zij op de hoogte was van de bezorgdheid voor de gezondheid bij zowel het EVV als consumentenorganisaties, wat de wetenschappelijke rechtvaardiging voor haar oorspronke- lijk besluit was? Is zij van oordeel dat het feit dat zij nagelaten heeft het Wetenschappelijk Comite· te raadplegen alvorens tot een besluit te komen, verenigbaar is met de nieuwe verplichting van het Verdrag van Amsterdam waarin wordt gesteld dat (cid:132)bij de bepaling en tenuitvoerlegging van elk beleid en alle activiteiten van de Gemeenschap een hoog niveau van bescherming van de menselijke gezondheid wordt verzekerd(cid:148)?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2938/97 von Nikitas KAKLAMANIS an die Kommission. Initiativen der Europäischen Kommission zur Entwicklung des Internet

eurovoc_concepts:
child protection
information policy
intellectual property
product designation
public awareness campaign
research and development
telematics
transmission network

text: C 117/106 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 16. 4. 98 (98/C 117/135) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2936/97 von Nikitas Kaklamanis (UPE) an die Kommission (17. September 1997) Betrifft: Widerrechtliche Beladung tu¤rkischer Lastkraftwagen in Griechenland In der letzten Zeit ha¤ufen sich Beschwerden griechischer Transportunternehmen u¤ber widerrechtliche und dem gesunden Wettbewerb abtra¤gliche Praktiken, die beinhalten, da(cid:223) tu¤rkische Lastkraftwagen auf ihrem Ru¤ckweg von Italien in die Tu¤rkei in Griechenland neu beladen werden. Gewisse tu¤rkische Lastkraftwagen werden im internationalen Transport auf dem Ru¤ckweg von einer Lieferfahrt nach Italien in Griechenland erneut beladen und setzen dann ihre Reise in die Tu¤rkei unter Verwendung ihrer Transitgenehmigung fort, ohne die entsprechenden Formulare einzuholen, die in den bilateralen Handelsabkom- men zwischen Griechenland und der Tu¤rkei vereinbart worden sind. Diese Praktiken bedeuten im Klartext, da(cid:223) den Transportunternehmern eines Mitgliedstaats, na¤mlich Griechenlands, auf illegale Weise Transportgu¤ter vorenthalten werden, wobei Griechenland 3500 (zollfreie) Transitgenehmigungen an tu¤rkische Fuhrunterneh- men erteilt hat, wa¤hrend von tu¤rkischer Seite her noch nicht mit einem dementsprechenden Entgegenkommen reagiert worden ist. Besteht daher die Mo¤glichkeit fu¤r eine Intervention von seiten der Europa¤ischen Kommission? Was ko¤nnte die Kommission unternehmen, um die tu¤rkischen Beho¤rden zur Einhaltung der tu¤rkischen Vorschriften zu bewegen, da die tu¤rkischen Fuhrunternehmen mit ihren derzeitigen Praktiken die Interessen Hunderter von Fuhrunternehmen der Gemeinschaft ernsthaft scha¤digen? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (31. Oktober 1997) Die Kommission ist nicht u¤ber Beschwerden griechischer Transportunternehmen informiert worden, die beinhalten, da(cid:223) tu¤rkische Lastkraftwagen auf ihrem Ru¤ckweg von Italien in die Tu¤rkei in Griechenland neu beladen werden. Artikel 1 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 881/92 des Rates bezieht sich auf den Zugang zum Gu¤terkraftverkehrsmarkt der Gemeinschaft fu¤r die Befo¤rderungen aus oder nach einem Mitgliedstaat oder durch einen oder mehrere Mitgliedstaaten (1). Gema¤(cid:223) dieser Ma(cid:223)nahme verabschiedete die Kommission die Empfehlung, Verhandlungen mit einigen Drittla¤ndern, darunter auch mit der Tu¤rkei, u¤ber den Zugang zum Stra(cid:223)enverkehrsmarkt aufzunehmen. Bislang hat der Rat den Vorschlag in bezug auf die Tu¤rkei nicht gebilligt. Da es keine besondere Vereinbarung zwischen der Gemeinschaft und der Tu¤rkei u¤ber den Stra(cid:223)engu¤terverkehr gibt, ist die Regelung des Verkehrs zwischen Griechenland und der Tu¤rkei, vorbehaltlich der einschla¤gigen internationalen Vorschriften, eine Angelegenheit der beiden betroffenen La¤nder. (1) ABl. L 95 vom 9. 4. 1992, S. 1. (98/C 117/136) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2938/97 von Nikitas Kaklamanis (UPE) an die Kommission (17. September 1997) Betrifft: Initiativen der Europa¤ischen Kommission zur Entwicklung des Internet Der amerikanische Pra¤sident Bill Clinton hat der amerikanischen Informatikindustrie ku¤rzlich 100 Mio$ Finanzhilfe fu¤r die Verbesserung der Effizienz des Internet in Amerika zugebilligt. Diese Initiative tra¤gt den Namen NGII ((cid:132)Next Generation Internet Initiative(cid:147)), und geht mit einer Reihe weiterer Initiativen einher wie beispielsweise der Schaffung eines zweiten Internet ((cid:132)Internet 2 Initiative(cid:147)). Diese Entwicklungen zeigen, da(cid:223) auf der anderen Seite des Atlantiks intensive Bemu¤hungen im Gange sind, um in einem Bereich die Spitzenposition zu erlangen, der in den letzten zehn Jahren die Entwicklungen in der Kommunikation ma(cid:223)geblich gepra¤gt hat › und dies wohl auch zu Beginn des na¤chsten Jahrhunderts weiterhin tun wird


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2946/97 do Deputado Johanna MAIJ-WEGGEN à Comissão. Pesca efectuada por embarcações europeias ao largo da Costa da Argentina/Patagónia

eurovoc_concepts:
Argentina
Community fisheries
authorised catch
catch quota
fishing agreement
fishing regulations
fishing rights
marine mammal
protection of animal life
sea fish

text: 30. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 134/41 8. De acordo com a resposta dada a‘ primeira pergunta, a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o dispo(cid:152)e de quaisquer indica(cid:231)o(cid:152)es de aparentes diferen(cid:231)as de qualidade da a·gua entre as praias de San Agustin, Bahia Feliz, Playa del Ingles, Playa Maspalomas ou de outras praias localizadas na comunidade de San Bartolome· de Tirajana. Tal como acima mencionado, na(cid:152)o existe qualquer indica(cid:231)a(cid:152)o de que sejam descarregadas no mar a·guas residuais na(cid:152)o tratadas. (98/C 134/48) PERGUNTA ESCRITA E-2946/97 apresentada por Johanna Maij-Weggen (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (17 de Setembro de 1997) Objecto: Pesca efectuada por embarca(cid:231)o(cid:152)es europeias ao largo da Costa da Argentina/Patago·nia A UE concluiu acordos com a Argentina no que se refere a direitos de pesca ao largo da Costa Argentina/Patago·nia, ou tenciona a Comissa(cid:152)o concluir acordos dessa natureza e, em caso afirmativo, quando? A Comissa(cid:152)o tem conhecimento de que ha· queixas na Argentina/Patago·nia de que pescadores, origina·rios de Espanha, seriam responsa·veis por um excesso de capturas ao largo da costa da Patago·nia? A Comissa(cid:152)o tem conhecimento de que determinados mam(cid:14)·feros marinhos (incluindo a rara espe·cie de baleia «misticeta») e aves marinhas (incluindo pinguins) te(cid:136)m, em virtude disso, cada vez mais dificuldades em encontrar alimento e de que, em parte por esse motivo, e· cada vez maior o nu·mero desses animais que da· a‘ costa em estado de enfraquecimento? A Comissa(cid:152)o esta· disposta a, em coopera(cid:231)a(cid:152)o com o Governo argentino, verificar de que modo podera· ser adaptada a pesca por forma a garantir a preserva(cid:231)a(cid:152)o dos mam(cid:14)·feros marinhos e das aves marinhas nessa regia(cid:152)o? A Comissa(cid:152)o esta· disposta a, em conjunto com o Governo argentino, conceder apoio a um centro regional para mam(cid:14)·feros marinhos e aves marinhas que possa controlar o ecossistema ao largo da costa da Patago·nia? Resposta dada por Emma Bonino em nome da Comissa(cid:152)o (28 de Novembro de 1997) A Comunidade concluiu um acordo de pesca com a Argentina em 1993 (1), que entrou em vigor em Maio de 1994 por um per(cid:14)·odo de cinco anos. Se se considerar o n(cid:14)·vel de capturas da espe·cie principal, designadamente a pescada, pode concluir-se que o n(cid:14)·vel de esfor(cid:231)o nas a·guas da Argentina aumentou consideravelmente no ano passado. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o esta· a par de acusa(cid:231)o(cid:152)es espec(cid:14)·ficas formuladas contra os pescadores espanho·is que pescam nas a·guas da Argentina. Ale·m disso, a Comissa(cid:152)o gostaria de sublinhar que as actividades destes pescadores ao abrigo do acordo sa(cid:152)o exercidas no contexto de sociedades mistas com os parceiros argentinos e sa(cid:152)o sujeitas a quotas especificas, contrariamente a‘s de outros pescadores que operam nestas a·guas. No respeitante a‘ situa(cid:231)a(cid:152)o dos mam(cid:14)·feros e aves marinhos, a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o esta· a par dos acontecimentos a que se refere o Senhor Deputado. Contudo, a Comissa(cid:152)o examinara· a situa(cid:231)a(cid:152)o, desde que o Senhor Deputado lhe transmita as informa(cid:231)o(cid:152)es cient(cid:14)·ficas sobre as amea(cid:231)as que pesam nas espe·cies mencionadas e sobre o seu estado de preserva(cid:231)a(cid:152)o na regia(cid:152)o em causa. A Comissa(cid:152)o esta· sempre disposta a apoiar ac(cid:231)o(cid:152)es relativas a‘ conserva(cid:231)a(cid:152)o dos recursos e ao ambiente marinho das costas da Patago·nia. Contudo, so· o podera· fazer se o Governo argentino apresentar uma proposta para a qual procura o apoio internacional. (1) Regulamento (CEE) no 3447/93 do Conselho, de 28 de Setembro de 1993, relativo a‘ celebra(cid:231)a(cid:152)o do Acordo entre a Comunidade Econo·mica Europeia e a Repu·blica Argentina sobre rela(cid:231)o(cid:152)es em mate·ria de pesca mar(cid:14)·tima › JO L 318 de 20. 12. 1993


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2937/97 του Nikitas KAKLAMANIS προς την Επ τροπή. Κόστος προσαρμογής στο ευρώ για τις ευρωπαϊκές επιχειρήσεις

eurovoc_concepts:
EU aid
European undertaking
cost-benefit analysis
dissemination of EU information
distribution business
economic analysis
euro
operating cost
single market
small and medium-sized enterprises


title: Ψήφισμα σχετικά με την ανακοίνωση της Επιτροπής "Πρώτο σχέδιο δράσης για την καινοτομία στην Ευρώπη Η καινοτομία στην υπηρεσία της ανάπτυξης και της απασχόλησης" (COM(96) 0589 C4-0624/96)

eurovoc_concepts:
action programme
development policy
economic growth
economic policy
employment policy
innovation


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1796/97 DELLA COMMISSIONE del 17 settembre 1997 che stabilisce i prezzi rappresentativi ed i dazi addizionali all'importazione nel settore della carne di pollame e delle uova nonché per l'ovoalbumina e che modifica il regolamento (CE) n. 1484/95

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
poultrymeat
representative price


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2962/97 van Leonie van BLADEL aan de Commissie. Het bezorgen van levensmiddelen door supermarkten aan minder mobiele zelfstandig wonende ouderen in de EU

eurovoc_concepts:
delivery
elderly person
facilities for the disabled
foodstuff
population ageing
social policy
supermarket

text: 3. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 102/155 (98/C 102/231) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2962/97 van Leonie van Bladel (UPE) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Het bezorgen van levensmiddelen door supermarkten aan minder mobiele zelfstandig wonende ouderen in de EU Is de Commissie van mening dat in de EU waarin de demografische statistieken aangeven dat de bevolking 1. ouder wordt, en soms minder mobiel, binnen het vrijemarktsegment gezocht moet worden naar middelen om de zelfstandigheid van die ouderen te garanderen? 2. Kan de Commissie inzicht en een overzicht geven in hoeverre in de stedelijke agglomeraties van de vijftien lidstaten supermarkten faciliteiten hebben gecree¤erd om de minder mobiele ouderen tegen geringe vergoeding een levensmiddelenpakket thuis te laten bezorgen? 3. Welke maatregelen gaat de Commissie nemen in de stedelijke gebieden waarin in deze behoefte nog niet is voorzien? Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (17 oktober 1997) 1. Zelfstandig wonen van ouderen met mobiliteitsproblemen geniet zeker prioriteit bij de steun die de Commissie verleent aan Europese projecten op het gebied van ouderen en dat is al het geval sinds het Europees Jaar van de ouderen en de solidariteit tussen de generaties (1993) 2. De Commissie beschikt niet over gedetailleerde gegevens over deze kwestie. Het door de geachte afgevaardigde aan de orde gestelde probleem valt niet onder de verantwoordelijkheid 3. van de Gemeenschap. De Commissie zal echter, voor zover de begroting dat toestaat, trans-Europese programma’s blijven ondersteunen die bijdragen tot het zelfstandig wonen van ouderen met mobiliteitsproble- men. (98/C 102/232) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2963/97 van Leoluca Orlando (V) aan de Commissie (10 september 1997) Betreft: Absorptie van Sicilcassa door de Banco di Sicilia Er bestaan vergevorderde plannen voor fusie door middel van absorptie van Sicilcassa door de Banco di Sicilia. Hierdoor zouden ongeveer 500 agentschappen, d. w. z. eenderde van het totale aantal (1500) alleen al in de regio Sicilie¤ volledig in overheidshanden terechtkomen. Het plan wordt doorgedrukt zonder dat een beroep wordt gedaan op particulier kapitaal. De Italiaanse regering heeft verklaard de hele operatie voor eind deze week te willen afronden. Kan de Commissie mij meedelen: 1. of zij door de Italiaanse regering vooraf is ingelicht over diens plannen en of zij haar toestemming ervoor heeft verleend, en 2. of zij, indien zulks niet het geval is geweest, van zins is dringende maatregelen te nemen ten aanzien van de Italiaanse regering als zou blijken dat de operatie in kwestie indruist tegen de beginselen van de vrije mededinging?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2965/97 do Deputado Niels SINDAL à Comissão. Grelhas de protecção dianteiras nos veículos todo- o-terreno

eurovoc_concepts:
United Kingdom
approval
approximation of laws
motor car
pedestrian zone
road transport
transport accident
transport safety
two-wheeled vehicle
vehicle parts

text: 30. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 134/45 (98/C 134/53) PERGUNTA ESCRITA P-2964/97 apresentada por Doeke Eisma (ELDR) a‘ Comissa(cid:152)o (10 de Setembro de 1997) Objecto: Eventual demissa(cid:152)o do Exmo. Sr. Enthoven, Director-geral De acordo com not(cid:14)·cias difundidas pela Imprensa, o Director-geral da DG XI, Sr. Enthoven, devera· cessar o exerc(cid:14)·cio destas fun(cid:231)o(cid:152)es. 1. 2. Confirmar-se-a· esta informa(cid:231)a(cid:152)o? Em caso afirmativo, que razo(cid:152)es estara(cid:152)o na base desta demissa(cid:152)o? 3. Considera a Comissa(cid:152)o indicado para a continuidade da pol(cid:14)·tica europeia do ambiente desvincular o director-geral do exerc(cid:14)·cio das suas fun(cid:231)o(cid:152)es, decorridos que sa(cid:152)o apenas tre(cid:136)s anos, atendendo a que se aguarda a nomea(cid:231)a(cid:152)o de uma nova Comissa(cid:152)o dentro de aproximadamente dois anos? Resposta dada por Erkki Liikanen em nome da Comissa(cid:152)o (7 de Novembro de 1997) Em 1 de Outubro de 1997, a Comissa(cid:152)o tomou a decisa(cid:152)o de nomear o Sr. Enthoven, Director-Geral da Direc(cid:231)a(cid:152)o-Geral «Ambiente, seguran(cid:231)a nuclear e protec(cid:231)a(cid:152)o civil» (DG XI), para um lugar de conselheiro extraordina·rio junto do Secretariado-Geral e de nomear o Sr. James Currie, Director-Geral da Direc(cid:231)a(cid:152)o-Geral «Alfa(cid:136)ndega e impostos indirectos» para o lugar de Director-Geral da DG XI. (98/C 134/54) PERGUNTA ESCRITA E-2965/97 apresentada por Niels Sindal (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (17 de Setembro de 1997) Objecto: Grelhas de protec(cid:231)a(cid:152)o dianteiras nos ve(cid:14)·culos todo-o-terreno Um estudo realizado pelo Transport Road Laboratory (TRL) brita(cid:136)nico avaliou uma se·rie de relato·rios de pol(cid:14)·cia respeitantes a acidentes entre ve(cid:14)·culos com grelhas de protec(cid:231)a(cid:152)o dianteiras e peo(cid:152)es ou ve(cid:14)·culos de duas rodas. Num grande nu·mero desses acidentes os ferimentos e as mortes relacionavam-se directamente com as referidas grelhas. Este acesso·rio e· pro·prio dos ve(cid:14)·culos de trac(cid:231)a(cid:152)o a‘s quatro rodas e constitui uma protec(cid:231)a(cid:152)o especial na condu(cid:231)a(cid:152)o todo-o-terreno, mas nas nossas latitudes na(cid:152)o parece que seja necessa·rio. A Comissa(cid:152)o esta· a estudar este problema? Tenciona a Comissa(cid:152)o proibir este tipo de «adorno» nos ve(cid:14)·culos todo-o-terreno? Tenciona a Comissa(cid:152)o apresentar uma proposta que preveja a aprova(cid:231)a(cid:152)o pre·via deste acesso·rio antes de poder ser montado no ve(cid:14)·culo? Resposta dada pelo Comissa·rio Bangemann em nome da Comissa(cid:152)o (29 de Outubro de 1997) A Comissa(cid:152)o tinha consultado, em 1996, o seu grupo de peritos sobre ve(cid:14)·culos a motor acerca da oportunidade de introduzir disposi(cid:231)o(cid:152)es para a homologa(cid:231)a(cid:152)o dos «bull bars» (barras de protec(cid:231)a(cid:152)o frontal nos ve(cid:14)·culos todo-o-terreno) na Directiva 74/483/CEE, de 17 de Setembro de 1974, relativa a‘ aproxima(cid:231)a(cid:152)o das legisla(cid:231)o(cid:152)es dos Estados-membros respeitantes a‘s salie(cid:136)ncias exteriores dos ve(cid:14)·culos a motor (1). A finalidade consistia em assegurar-se que apenas fossem colocados no mercado dispositivos desse tipo na(cid:152)o agressivos


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2885/97 van Glyn FORD aan de Commissie. Europese kredieten voor Donaldson, Leuven

eurovoc_concepts:
Belgium
EU aid
Structural Funds
aid to undertakings
eligible region
financial aid
industrial enterprise
terms for aid

text: 16. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 117/93 De Commissie heeft een gemeenschappelijke nomenclatuur van ingredie¤nten opgesteld (3) waardoor het mogelijk wordt de stoffen te identificeren doordat er in alle lidstaten e·e·n en dezelfde naam voor wordt gebruikt. De vastgestelde INCI-namen (Internationale Nomenclatuur van Cosmetica-Ingredie¤nten) voldoen het best aan deze vereisten omdat zij betrekkelijk eenvoudig zijn en reeds in zwang zijn op internationaal vlak. Dergelijke praktijken stellen de consumenten in staat stoffen te herkennen die zij (bijvoorbeeld wegens een allergie) moeten vermijden, ongeacht de plaats waar het product is aangeschaft. In sommige gevallen, wanneer een ingredie¤nt in diverse contreien onder een verschillende triviale naam bekend was, is voor de etikettering de Latijnse naam gekozen › zo is bijvoorbeeld (cid:132)aqua(cid:148) de INCI-naam voor water. In het geval van een aantal plantenextracten en soortgelijke natuurlijke ingredie¤nten moest wel voor deze benadering worden gekozen. De gepubliceerde nomenclatuur is echter internationaal goedgekeurd. (1) PB L 262 van 27. 9. 1976. (2) PB L 151 van 23. 6. 1993. (3) Besluit 96/335/EG van 8 mei 1996 tot vaststelling van een inventaris en een gemeenschappelijke nomenclatuur van in cosmetische producten verwerkte ingredie¤nten -PB L 132 van 1. 6. 1996. (98/C 117/117) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2885/97 van Glyn Ford (PSE) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Europese kredieten voor Donaldson, Leuven Kan de Commissie bevestigen of er kredieten van de Europese Unie zijn gegeven aan Donaldson, fabrikant van patroonfilters en afzuigapparaten, die gevestigd is in Leuven (Belgie¤), als steun voor de uitbreidingsplannen van deze firma? Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie (8 oktober 1997) Uit de Structuurfondsen is geen bijstand verleend aan de firma Donaldson, een bedrijf dat is gevestigd in Leuven. Leuven ligt niet in een zone die in aanmerking komt voor de geregionaliseerde doelstellingen van de Structuurfondsen. (98/C 117/118) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2886/97 van Glyn Ford (PSE) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Discriminatie naar leeftijd bij de aanwerving voor de Europese instellingen Beschikt de Commissie over de resultaten van enig onderzoek die steun verlenen aan haar stelling dat discriminatie naar leeftijd noodzakelijk is bij de aanwerving voor de Europese instellingen, teneinde geografische onevenwichtigheden bij de samenstelling van het personeel te voorkomen? Zouden dergelijke onevenwichtigheden geringer zijn indien er geen beperkingen aan de leeftijd worden gesteld bij de aanwerving uit de perifere gebieden van de Europese Unie? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (23 oktober 1997) Wat het verband tussen de toepassing van leeftijdsgrenzen en het geografisch evenwicht bij aanwerving betreft, verwijst de Commissie het geachte Parlementslid naar haar antwoord op parlementaire vraag E-1623/97 van de heer Smith (1). Overigens is de Commissie begonnen met een gedachtenwisseling over haar beleid op het gebied van leeftijdsgrenzen bij de aanwerving van ambtenaren


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2909/97 του Elly PLOOIJ-VAN GORSEL προς την Επ τροπή. Η ισχύος των ευρωεπιταγών (Eurocheques) στη Γαλλία

eurovoc_concepts:
EU national
France
bank
cheque
electronic money
euro
free movement of persons
restriction on competition

text: C 117/100 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 16. 4. 98 Ka·ue bretanikh· epixei·rhsh e·xei loipo·n th dynato·thta, ba·sei tvn anvte·rv, na promhuey·etai proi¤o·nta efodiasme·na me thn sh·mansh CE poy e·xei topouethuei· apo· toyw paragvgoy·w (h· toyw ekprosv· poyw toyw) sy·mfvna me tiw diata·jeiw tvn sxetikv· n odhgiv· n poy proanafe·rontai kai isxy·oyn kata· ton i·dio tro·po gia o·loyw toyw paragvgoy·w, anejarth·tvw poy ei·nai egkatesthme·noi. Ayte·w oi enarmonisme·new texnike·w ryumi·seiw metaue·toyn stoyw paragvgoy·w tvn proi¤o·ntvn (h· toyw ekprosv· poyw toyw) thn eyuy·nh gia thn dia·uesh tvn proi¤o·ntvn sthn agora· thw Koino·thtaw, me·sv thw ypoxre·vshw topoue·thshw thw sh·manshw CE, se kammi·a o·mvw peri·ptvsh stoyw koinopoihme·noyw organismoy·w oi opoi·oi parembai·noyn endexome·nvw sthn diadikasi·a ajiolo·ghshw thw symmo·rfvshw. Ayto·w ei·nai o lo·gow gia ton opoi·o ta proi¤o·nta den mporoy·n na «egkriuoy·n apo· aytoy·w toyw organismoy·w». (1) EE L 220 thw 30. 8. 1993 (2) EE L 126 thw 12. 5. 1992 (3) EE L 290 thw 24. 11. 1993 (98/C 117/127) GRAPTH ERVTHSH E-2909/97 ypobolh· : Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: H isxy·ow tvn eyrvepitagv· n (Eurocheques) sth Galli·a 1. Gnvri·zei h Epitroph· o·ti sth Galli·a kami·a tra·peza den de·xetai ako·mh na ejargyrv· sei eyrvepitage·w; Den symmeri·zetai h Epitroph· thn a·poch o·ti h eyrvepitagh· apotelei· e·na no·mimo me·so plhrvmh·w sthn 2. Eyrv· ph ba·sei symfvniv· n poy e·xoyn synafuei· metajy· trapezv· n; Den kri·nei h Epitroph· o·ti oi gallike·w tra·pezew parabia·zoyn monomerv· w tiw eyrvpai¤ke·w diatrapezike·w 3. symfvni·ew; Ei·nai se ue·sh na epibebaiv· sei h Epitroph· o·ti toy·to odhgei· se stre·blvsh toy antagvnismoy· o·son afora· tiw 4. trapezike·w synallage·w sthn Eyrv· ph; Den kri·nei h Epitroph· o·ti h symperifora· ayth· parempodi·zei thn eley·uerh kyklofori·a tvn prosv· pvn kai 5. dhmioyrgei· problh·mata xrhmatooikonomikoy· xarakth·ra stoyw eyrvpai·oyw poli·tew. kata· to me·tro o·poy den e·xoyn thn eyxe·reia na aposy·royn xrh·mata h· den mporoy·n na plhrv· soyn; 6. Poia· me·tra proti·uetai na la·bei h Epitroph· ep(cid:146) aytoy·; Apa· nthsh toy k. Van Miert ej ono·matow thw Epitroph· w (15 Oktvbri·oy 1997) To nomiko· kauestv· w poy die·pei thn apodoxh·, ek me·royw tvn gallikv· n trapezv· n, tvn dieunv· n eyrvepitagv· n ei·nai kauara· symbatikoy· xarakth·ra. To en lo·gv kauestv· w proble·petai sthn «symfvni·a gia tiw promh·ueiew, tokofo·royw hmeromhni·ew kai thn kentrikh· ei·sprajh tvn omoio·morfvn eyrvepitagv· n poy ekdi·dontai se topiko· no·misma kauv· w kai gia to a·noigma toy mh trapezikoy· tome·a» (h onomazo·menh symfvni·a «package deal»). H symfvni·a ayth· koinopoih·uhke sthn Epitroph· ba·sei toy a·ruroy 4 toy kanonismoy· ariu. 17 toy Symboyli·oy thw 6hw Febroyari·oy 1962, dhladh· toy prv· toy kanonismoy· efarmogh·w tvn a·rurvn 85 kai 86 thw Synuh·khw (1). H en lo·gv symfvni·a den proble·pei o·ti o·lew oi uyri·dew miaw tra·pezaw › me·loyw toy systh·matow euroche‘que international ypoxreoy·ntai na de·xontai tiw eyrvepitage·w poy ekdi·dontai apo· ka·toiko tri·thw xv· raw. Sy·mfvna me tiw plhrofori·ew poy diaue·tei h Epitroph·, orisme·new tra·pezew arnoy·ntai thn ei·sprajh eyrvepitagv· n, xvri·w o·mvw h kata·stash ayth· na afora· o·lew tiw tra·pezew poy leitoyrgoy·n sth Galli·a. Oi tra·pezew poy arnoy·ntai thn ei·sprajh eyrvepitagv· n fai·netai o·ti energoy·n kata· tro·po monomerh· kai o·xi sto plai·sio sy·mprajhw h· enarmonisme·nhw praktikh·w, oi opoi·ew ei·nai kai oi mo·new poy kaly·ptontai apo· to a·ruro 85 thw synuh·khw EK. Te·low, pre·pei na ypogrammistei· o·ti to sv· ma tvn eyrvepitagv· n synodey·etai pa·nta apo· trapezikh· ka·rta, me thn opoi·a o endiafero·menow mporei· epi·shw na aposy·rei xrhmatika· posa· apo· ayto·matew tameiologistike·w mhxane·w. Apo· thn a·poch ayth·, o·lew sxedo·n oi ayto·matew tamiologike·w mhxane·w poy ei·nai egkatesthme·new sth Galli·a de·xontai tiw ka·rtew euroche‘que. (1) EE 13 thw 21. 2. 1962


title: WRITTEN QUESTION No. 2927/97 by Elly PLOOIJ-VAN GORSEL to the Commission. Discrimination against the Roma population in the Czech Republic and Hungary

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
Roma
education
ethnic discrimination
free movement of persons
housing
protection of minorities
stateless person
unemployment
welfare


title: WRITTEN QUESTION No. 2938/97 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Commission initiatives for the development of Internet

text: C 117/106 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 16. 4. 98 (98/C 117/135) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2936/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Turkkilaisten kuorma-autojen laiton lastaaminen Kreikassa Viime aikoina kreikkalaiset liikenteenharjoittajat ovat esitta¤neet yha¤ useampia syyto¤ksia¤ koskien turkkilaisten kuorma-autojen laitonta ja tervetta¤ kilpailua va¤a¤rista¤va¤a¤ ka¤yta¤nto¤a¤; ne ottavat kuormia Kreikasta paluumatkal- laan Italiasta Turkkiin. Kansainva¤lisia¤ kuljetuksia tekeva¤t turkkilaiset ajoneuvot nimitta¤in ottavat Italiasta palatessaan lastia Kreikasta ja jatkavat Turkkiin ka¤ytta¤en kauttakulkulupaa sen lupakaavakkeen sijasta, josta on sovittu solmittaessa Kreikan ja Turkin kahdenva¤linen sopimus. Ka¤yta¤nno¤ssa¤ ta¤ma¤ taktiikka merkitsee sita¤, etta¤ yhden ja¤senvaltion, siis Kreikan, ammattilaisten kuljetustoimintaa va¤henneta¤a¤n laittomalla tavalla; Kreikka on viela¤pa¤ myo¤nta¤nyt turkkilaisille liikenteenharjoittajille 3 500 (ta¤ysin maksutonta) kahdenva¤lista¤ tai kauttakulkua koskevaa kuljetuslupaa, ele, johon ei ole liittynyt turkkilaisen osapuolen tekema¤a¤ vastaavaa eletta¤. Haluaisin saada tieta¤a¤, onko mahdollista, etta¤ Euroopan komissio puuttuu asiaan ja mita¤ toimia se voisi toteuttaa, jotta turkkilaiset viranomaiset saataisiin palauttamaan ja¤rjestykseen turkkilaiset liikenteenharjoittajat, jotka vahingoittavat laittomalla toiminnallaan vaarallisella tavalla satojen yhteiso¤n liikenteenharjoittajien etuja. Komission ja¤senen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (31. lokakuuta 1997) Komission tietoon ei ole saatettu kreikkalaisten kuljetusalan yritysten tekemia¤ valituksia turkkilaisista kuorma-autoista, jotka ottaisivat paluumatkallaan Italiasta Turkkiin lastia Kreikasta ilman asianmukaista lupaa. Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 881/92 (1) sa¤a¤deta¤a¤n yhteiso¤ssa¤ ja¤senvaltion alueelle tai sen alueelta taikka yhden tai useamman ja¤senvaltion kautta tapahtuvan maanteiden tavaraliikenteen markkinoille pa¤a¤systa¤. Asetuksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on suosittanut neuvottelujen aloittamista maanteiden tavaraliikenteen markkinoille pa¤a¤systa¤ useiden kolmansien maiden, mm. Turkin, kanssa. Toistaiseksi neuvosto ei ole hyva¤ksynyt Turkkia koskevaa ehdotusta. Niin kauan kun yhteiso¤n ja Turkin va¤lilla¤ ei ole maanteiden tavaraliikennetta¤ koskevaa sopimusta, Kreikan ja Turkin va¤lisen liikenteen sa¤a¤tely on kyseisten maiden va¤linen asia, jossa on noudatettava asianomaisia kansainva¤lisia¤ sa¤a¤nto¤ja¤. (1) EYVL L 95, 9. 4. 1992. (98/C 117/136) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2938/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Euroopan komission aloitteet Internetin kehitta¤miseksi USA:n presidentti Clinton lupasi a¤sketta¤in 100 miljoonan dollarin avun amerikkalaiselle tietoteollisuudelle Internetin suorituskyvyn parantamiseen ta¤ssa¤ maassa. Ta¤ma¤ aloite tunnetaan nimella¤ NGII (Next Generation Internet Initiative) ja se kytkeytyy joukkoon muita aloitteita, esimerkiksi koskien toista Internetia¤ (Internet 2 Initiative). Ta¤ma¤ kehitys osoittaa, etta¤ Atlantin toisella puolen ollaan ta¤ytta¤ vauhtia toteuttamassa suurta yritysta¤ pa¤a¤sta¤ aloitteentekija¤ksi sellaisella alalla tehta¤vissa¤ siirroissa, joka on antanut leimansa kuluvan vuosikymmenen tapahtumille viestinna¤n kenta¤lla¤ ja jonka odotetaan tekeva¤n niin edelleen myo¤s ensi vuosisadan alussa


title: WRITTEN QUESTION No. 2904/97 by Hiltrud BREYER to the Commission. Toxic chemicals in foodstuffs

eurovoc_concepts:
allergy
foodstuff
free circulation
medical research
pesticide residue
public health
research programme
toxic substance
toxicology

text: 30. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 134/33 (98/C 134/39) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2903/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Va¤kevo¤idyn uraanin toimitukset Vena¤ja¤lta¤ FRM II -reaktorille 1. Voiko komissio vahvistaa, neuvotteleeko Euratomin hankintakeskus vena¤la¤isten kanssa va¤kevo¤idyn uraanin toimittamisesta eurooppalaisille tutkimusreaktoreille? Kuuluuko na¤ihin neuvotteluihin myo¤s toimituksia Mu¤nchenissa¤ sijaitsevalle kiistellylle FRM II -reaktorille? 2. Missa¤ vaiheessa neuvottelut ovat? Mista¤ on jo pa¤a¤sty yhteisymma¤rrykseen ja mitka¤ kohdat ovat viela¤ auki? Mihin mennessa¤ neuvottelujen pita¤isi pa¤a¤ttya¤? Voiko komissio vahvistaa, etta¤ on olemassa Euratomin hankintakeskuksen luonnos sopimukseksi 3. va¤kevo¤idyn uraanin toimittamisesta Vena¤ja¤lta¤ FRM II -reaktorille? Eiko¤ komissio pelka¤a¤, etta¤ va¤kevo¤idyn uraanin ka¤ytta¤minen FRM II -reaktorissa merkitsee vakavaa 4. takaiskua pyrkimyksille esta¤a¤ va¤kevo¤idyn uraanin ka¤yto¤n levia¤minen? Ellei, niin miksi ei? Komission ja¤senen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (3. joulukuuta 1997) 1. ja 2. ka¤yty virallisia neuvotteluja va¤kevo¤idyn uraanin (HEU) toimittamisesta yhteiso¤n tutkimusreaktoreille. Ainakaan marraskuussa 1997 Vena¤ja¤n viranomaisten ja Euratomin hankintakeskuksen va¤lilla¤ ei ole 3. Kuultuaan niita¤ yhteiso¤n ja¤senvaltioita, joiden ta¤ma¤nhetkisen edun mukaista on ka¤ytta¤a¤ jalostettua tai ja¤lleenka¤siteltya¤ uraanista polttoainetta, komissio ja Euratomin hankintakeskus laativat luonnoksen la¤hestymis- tavaksi mahdollisesti ka¤yta¤ville neuvotteluille. Ta¤ma¤ antaisi Vena¤ja¤n federaation hallitukselle takeet, jotka on vaadittu ydinaseiden levia¤misen esta¤misesta¤ tehdyn sopimuksen monenva¤lisessa¤ hallinnossa ja Lontoon yleisohjeissa ydinaineiden siirroista. La¤hestymistapaluonnos laadittiin yleiseen ka¤ytto¤o¤n, eika¤ se ole laitoskoh- tainen. Arvoisan parlamentin ja¤senen esitta¤ma¤a¤n kysymykseen on siten vastattava kielteisesti. 4. Va¤kevo¤idyn uraanin toimittamisen ja¤senvaltioon, jolla ei ole ydinaseita ja joka on Euratomin ja Kansainva¤lisen atomienergiaja¤rjesto¤n (IAEA) eritta¤in tiukan ydinmateriaalivalvonnan (safeguards) alainen, ei tulisi synnytta¤a¤ pelkoa ydinsulkupolitiikan osalta varsinkin, kun otetaan huomioon ja¤senvaltioiden erinomainen maine ta¤lta¤ osin. Sopimuksessa ydinaseiden levia¤misen esta¤misesta¤ (IV. 2 artikla) kaikki sopimuksen osapuolet (Vena¤ja¤n federaatio ja Euratomin ja¤senvaltiot mukaan luettuina) sitoutuvat helpottamaan mahdollisimman ta¤ydellista¤ laitteiden, materiaalien seka¤ tieteellisten ja teknillisten tietojen vaihtoa ydinvoiman rauhanomaista ka¤ytto¤a¤ varten, seka¤ niilla¤ on oikeus osallistua ta¤ha¤n vaihtoon. Sopimus ei sisa¤lla¤ yhta¤a¤n ma¤a¤ra¤ysta¤, joka rajoittaisi na¤ita¤ oikeuksia va¤kevo¤idyn uraanin tapauksessa. (98/C 134/40) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2904/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Elintarvikkeiden sisa¤lta¤ma¤t myrkylliset kemikaalit Voiko komissio kertoa, onko Euroopan unionin ja¤senvaltioissa dokumentoitu MCS-tapauksia (Multi- 1. Chemical Sensitivity), ja jos on, niin miten? 2. Onko EU:n ja¤senvaltioissa havaittu allergioiden lisa¤a¤ntymista¤? Onko tehty tutkimusta siita¤, kuinka monet ihmiset ka¤rsiva¤t MCS:sta¤ ja/tai IEI:sta¤ (Idiopathik Environmental Intolerance)? Onko tapausten lukuma¤a¤ra¤ lisa¤a¤ntynyt?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2936/97 von Nikitas KAKLAMANIS an die Kommission. Widerrechtliche Beladung türkischer Lastkraftwagen in Griechenland

eurovoc_concepts:
Greece
Türkiye
carriage of goods
carrier
restriction on competition
road transport
transport authorisation
transport licence


title: WRITTEN QUESTION No. 2943/97 by Heidi HAUTALA , Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Doeke EISMA , David BOWE , Bernd LANGE to the Commission. Cost-benefit criteria in Auto/Oil Programme

eurovoc_concepts:
EU programme
air quality
cost-benefit analysis
invitation to tender
oil pollution
quality of the environment
road transport

text: C 158/22 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 25. 5. 98 (98/C 158/28) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2943/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Heidi Hautala (V), Laura Gonza·lez A· lvarez (GUE/NGL), Doeke Eisma (ELDR), David Bowe (PSE) ja Bernd Lange (PSE) Aihe: Kustannus-hyo¤tykriteeri Auto Oil -ohjelmassa (17. syyskuuta 1997) Euroopan komissio on va¤ha¤n aikaa sitten julkistanut tarjouskilpailun sellaisen tutkimuksen laatimisesta, joka koskee tieliikenteesta¤ aiheutuvien pa¤a¤sto¤jen va¤henta¤miseen ta¤hta¤a¤vien toimenpiteiden kustannustehokkuutta (viite B1/ETU/970013). Euroopan parlamentti on hyva¤ksynyt toisenlaisen tavan la¤hestya¤ kysymysta¤: kustannus-hyo¤tykriteeri. (cid:148)Mika¤li sovellettavien toimenpiteiden kulut tulevat kaikilta osin kuluttajien maksettaviksi, Auto Oil -ohjelmassa ei ole otettu huomioon kustannushyo¤dyn makrotaloudellista arviointia, johon sisa¤ltyy seka¤ kustannustehokkuuteen liittyvia¤ na¤ko¤kohtia etta¤ sosiaalisia kustannuksia, erityisesti sa¤a¤sto¤ja¤ terveydenhoitoon liittyvissa¤ kuluissa ilmanlaadun paranemisen seurauksena. (cid:148)(Tarkistus 7 › EP mietinto¤ A4-0096/97). Onko Euroopan komissio tietoinen yhdysvaltalaisen Clean Air Actin vuosia 1970›1990 koskevasta kustannus- hyo¤tyanalyysista¤, josta ilmeni, etta¤ › jopa kaikkein varovaisimpien arvioiden mukaan › saavutettu hyo¤ty oli paljon suurempi kuin aiheutuneet kustannukset? Aikooko Euroopan komissio edella¤ mainitun perusteella tarkistaa tarjouskilpailupyynto¤nsa¤, joka koskee tutkimusten laatimista Auto Oil II -ohjelmasta? Komission ja¤senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1997) Komissio haluaa korostaa, ettei sen la¤hestymistapa eroa olennaisesti Euroopan parlamentin la¤hestymistavasta, edellytta¤en, etta¤ Auto Oil -ohjelmaa (1) tarkastellaan yhdessa¤ ilmanlaadun arvioinnista ja hallinnasta 27 pa¤iva¤na¤ syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/62/EY (2) ja sen tyta¤rdirektiivien kanssa. Ilmanlaatudirektiiviin perustuen komissio antoi 8. lokakuuta 1997 ehdotuksen direktiiviksi rikkidioksidin, typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn raja-arvoista (3). Muita tyta¤rdirektiiveja¤ ollaan valmistelemassa. Niissa¤ on tarkoitus vahvistaa useille ilman epa¤puhtauksille asianmukaiset raja-arvot yhteiso¤n tasolla ottaen huomioon tiukempien standardien avulla saavutettavat sa¤a¤sto¤t. Analyysissa¤ otetaan huomioon myo¤s kustannus-hyo¤tyna¤ko¤kohdat. Komissio tuntee Yhdysvaltojen ilmanlaatulakiin sisa¤ltyva¤n kustannus-hyo¤tyanalyysin, ja silla¤ on hyva¤t suhteet ta¤ma¤n alan vastuuelimiin. Tyta¤rdirektiiveissa¤ ehdotettuja ilmanlaatustandardeja pideta¤a¤n tavoitteina myo¤s Auto Oil -ohjelmassa. Sen tarkoituksena on kuitenkin selvitta¤a¤, millaista toimenpiteiden yhdistelma¤a¤ voidaan soveltaa maantiekuljetus- alalla tavoitteiden saavuttamiseksi pienimmilla¤ kustannuksilla ottaen huomioon muiden alojen kuin maantiekul- jetusalan mahdolliset myo¤ta¤vaikutukset. Ta¤ma¤ voidaan parhaiten tehda¤ kustannustehokkuusanalyysin avulla. Jos siirrytta¤isiin Auto Oil -ohjelman kustannustehokkuusanalyysista¤ kustannus-hyo¤tyanalyysiin, se merkitsisi sita¤, etta¤ ilmanlaatua koskevan puitedirektiivin yhteydessa¤ tehty tyo¤ ja¤tetta¤isiin huomioon ottamatta. Komissio haluaa kuitenkin myo¤s vahvistaa sitoutumisensa kannan ottamiseen Euroopan parlamentin huoleen, joka koskee kyseisessa¤ ohjelmassa ka¤ytetta¤va¤n kustannuska¤sitteen ma¤a¤rittelya¤, seka¤ tarpeeseen arvioida mahdollisten poliittisten hahmotelmien sivuvaikutuksia mukaan lukien mahdolliset makrotaloudelliset vaiku- tukset. Edella¤ mainituista syista¤ komissio ei aio tarkistaa maantiekuljetuksista aiheutuvien pa¤a¤sto¤jen rajoittamistoimen- piteiden kustannustehokkuustutkimusta koskevaa tarjouspyynto¤a¤a¤n. (1) KOM(96) 248. (2) EYVL L 296, 21. 11. 1996. (3) KOM(96) 500


title: WRITTEN QUESTION No. 2944/97 by Graham WATSON to the Commission. International criminal court

eurovoc_concepts:
crime against humanity
fundamental rights
human rights
international court
military intervention
offence
ruling
war crime

text: C 102/152 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 3. 4. 98 (98/C 102/227) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2940/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Georges Berthu (I-EDN) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Michel Rocardin lausunto Michel Rocard kertoo Le Monde-lehdessa¤ 14. elokuuta 1997 ponnisteluistaan Kongon eri aseistettujen ryhmittymien va¤liin sijoitettavien kansainva¤listen vapaaehtoisten joukkojen perustamisen mahdollistamiseksi. Ha¤n pa¤a¤tta¤a¤ kirjoituksensa seuraavasti: (cid:148)Euroopan komissio on ilmoittanut pyynno¤sta¤ni, etta¤ silla¤ on ja¤ljella¤ jonkin verran ma¤a¤ra¤rahoja (cid:148)ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan(cid:148). Asia voidaan saattaa pa¤a¤to¤kseen. (cid:148) Voiko komissio selitta¤a¤, mista¤ menettelysta¤ ta¤ssa¤ toimenpiteessa¤ on kyse? Komission ja¤senen Joa(cid:152)o de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (10. lokakuuta 1997) Komissio vahvistaa kehitys- ja yhteistyo¤valiokunnan puheenjohtajan Michel Rocardin kysyneen silta¤ ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (YUTP) koskevan budjettikohdan ma¤a¤ra¤rahatilanteesta. Komissio antoi pyydetyt tiedot budjettivarojen avoimen hallinnon ka¤yta¤nno¤n ja periaatteiden mukaisesti. (98/C 102/228) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2944/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Graham Watson (ELDR) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Kansainva¤linen rikostuomioistuin Ottaen huomioon kansainva¤lista¤ tuomioistuinta koskevat rajoitukset, mika¤ on komission mielipide ta¤lla¤ hetkella¤ ka¤yta¤vista¤ neuvotteluista sellaisen kansainva¤lisen rikostuomioistuimen perustamiseksi, jolla olisi valtuudet asettaa syytteeseen kuka tahansa henkilo¤ kansanmurhasta, aggressiivisuudesta, sotarikoksista ja muista ihmisyytta¤ kohtaan tehdyista¤ rikoksista ilman, etta¤ kansallisilla hallituksilla olisi veto-oikeutta? Aikooko komissio antaa tukensa antamalla yksitta¤isille henkilo¤ille ja kansalaisryhmille, samoin kuin kansallis- ille hallituksille ja tuomioistuimen syytta¤ja¤lle, oikeuden saattaa asia tuomioistuimen ka¤sitelta¤va¤ksi? Komission ja¤senen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1997) Komissio on vakuuttunut kansainva¤lisen rikostuomioistuimen luomisen tarpeellisuudesta, silla¤ viime vuosien tapahtumat ovat osoittaneet kiireellisen tarpeen luoda vakituinen toimielin, jolla voisi olla ta¤rkea¤ tehta¤va¤ kansainva¤lista¤ humanitaarista oikeutta ja ihmisoikeuksia vastaan tehtyjen rikkomusten esta¤misessa¤, ja jonka avulla va¤ltytta¤isiin silta¤, etta¤ kyseisiin tekoihin syyllistyneet ja¤isiva¤t rankaisematta. Komissio ei osallistu parhaillaan ka¤ynnissa¤ oleviin neuvotteluihin kansainva¤lisen rikostuomioistuimen perusta- misesta, eika¤ se katso sopivaksi antaa ta¤ssa¤ vaiheessa lausuntoa kyseisen elimen toimivallasta. (98/C 102/229) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2953/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) (10. syyskuuta 1997) Aihe: Tindaya-vuoren ja sen ympa¤risto¤n suojeleminen Fuerteventuran saarella (Kanarian saaret) sijaitsee Tindayan vuori. Ta¤ma¤ kulttuurisesti, kansantieellisesti, arkeologisesti, luonnon ja geologian kannalta eritta¤in kiinnostava vuori on julistettu (cid:148)kansalliseksi monumen- tiksi(cid:148)


title: WRITTEN QUESTION No. 2903/97 by Hiltrud BREYER to the Commission. Supplies for the FRM II research reactor of highly-enriched uranium from Russia

eurovoc_concepts:
Euratom Supply Agency
Russia
nuclear non-proliferation
nuclear reactor
nuclear safety
originating product
scientific research
uranium

text: 30. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 134/33 (98/C 134/39) SKRIFTLIG FR¯GA E-2903/97 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: Leveranser av ho¤ganrikat uran fr(cid:229)n Ryssland till FRM II 1. Kan kommissionen bekra¤fta att Euratoms fo¤rso¤rjningsbyr(cid:229) fo¤rhandlat med ryska myndigheter om leverans av ho¤ganrikat uran till europeiska forskningsreaktorer? Omfattar fo¤rhandlingarna ocks(cid:229) leveranser till den omstridda FRM II-reaktorn i Mu¤nchen? I vilket skede befinner sig fo¤rhandlingarna? Vad har man redan kommit o¤verens om och vilka fr(cid:229)gor a¤r 2. fortfarande o¤ppna? Na¤r ra¤knar man med att fo¤rhandlingarna a¤r slutfo¤rda? Kan kommissionen bekra¤fta att Euratoms fo¤rso¤rjningsbyr(cid:229) lagt fram ett fo¤rslag till o¤verenskommelse om 3. leverans av ho¤ganrikat uran fr(cid:229)n Ryssland till FRM II? A¤ r kommissionen inte ra¤dd fo¤r att bruket av ho¤ganrikat uran i FRM II-reaktorn kommer att utgo¤ra ett 4. allvarligt bakslag mot stra¤vandena att fo¤rhindra spridning av ho¤ganrikat uran? Om s(cid:229) inte a¤r fallet, s(cid:229) varfo¤r inte? Svar fr(cid:229)n Christos Papoutsis p(cid:229) kommissionens va¤gnar (3 december 1997) 1. och 2. europeiska forskningsreaktorer inletts mellan de ryska myndigheterna och Euratoms fo¤rso¤rjningsbyr(cid:229). A¤ nnu i november 1997 hade inga formella fo¤rhandlingar om leverans av ho¤ganrikat uran till 3. Kommissionen och Euratoms fo¤rso¤rjningsbyr(cid:229) har i samr(cid:229)d med de medlemsstater som har ett fortlo¤pande intresse av att anva¤nda, framsta¤lla eller upparbeta ho¤ganrikat uran, utarbetat ett utkast till tillva¤gag(cid:229)ngssa¤tt som kan anva¤ndas vid eventuella fo¤rhandlingar. Detta skulle ge Ryska federationens regering de garantier som kra¤vs av den internationella ordningen avseende ickespridning enligt fo¤rdraget om ickespridning av ka¤rnvapen (NPT) och Londonriktlinjerna fo¤r ka¤rntransporter. Utkastet till tillva¤gag(cid:229)ngssa¤tt utarbetades fo¤r allma¤n tilla¤mpning och a¤r s(cid:229)ledes inte anla¤ggninsspecifikt. Svaret p(cid:229) ledamotens fr(cid:229)ga a¤r da¤rfo¤r nej. 4. S(cid:229)va¤l Euratom som Internationella atomenergiorganet (IAEA) uto¤var striktast mo¤jliga kontroll o¤ver transporter av ho¤ganrikat uran till medlemsstater som inte fo¤rfogar o¤ver ka¤rnvapen. Det finns da¤rfo¤r ingen anledning till oro vad betra¤ffar politiken fo¤r ickespridning av ka¤rnvapen, sa¤rskilt na¤r man beaktar medlems- staternas utma¤rkta rykte i sammanhanget. Icke-spridningsavtalet (artikel IV. 2) inneba¤r fo¤r alla stater som undertecknat avtalet (inklusive Ryska federationen och alla Euratoms medlemsstater) ett (cid:229)tagande att underla¤tta, samt ra¤tt att delta i, sto¤rsta mo¤jliga utbyte av utrustning och material samt vetenskaplig och teknisk information fo¤r fredlig anva¤ndning av atomenergi. Icke-spridningsavtalet inneh(cid:229)ller inga besta¤mmelser som begra¤nsar dessa ra¤ttigheter na¤r det ga¤ller ho¤ganrikat uran. (98/C 134/40) SKRIFTLIG FR¯GA E-2904/97 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (V) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: Giftiga kemikalier i livsmedel Kan Europeiska kommissionen redogo¤ra fo¤r om unionens medlemsstater p(cid:229) ett vetenskapligt sa¤tt 1 dokumenterat fall av multipel kemisk o¤verka¤nslighet (MCS) samt hur de har gjort det. Har man kunnat konstatera en o¤kning av allergierna i unionens medlemsstater? Har det fo¤rts statistik o¤ver 2. hur ofta patienter lider av MCS och/eller IEI (Ideopathic Environmental Intolerances). Har antalet fall o¤kat?


title: QUESTION ECRITE no 2883/97 de Glyn FORD à la Commission. Indication en latin des ingrédients saponifiables et cosmétiques

eurovoc_concepts:
allergy
approximation of laws
aromatic plant
chemical product
consumer information
cosmetic product
harmonisation of standards
labelling
nomenclature
non-European language

text: C 117/92 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 16. 4. 98 La directive exige que tous les conducteurs satisfassent aux normes minimales et ne pre·voit pas de pe·riode transitoire ou de de·rogation a‘ ces normes. Les E· tats membres peuvent, cependant, fixer des normes plus se·ve‘res s(cid:146)ils le de·sirent. Bien que la Commission ait propose· l(cid:146)insertion d(cid:146)une clause donnant aux E· tats membres la possibilite· de renouveler les permis aux me(cid:136)mes conditions, du point de vue des normes me·dicales, que celles qui s(cid:146)appliquaient lors de la premie‘re e·mission, le Conseil n(cid:146)a pas rejete· cette de·rogation lors de l(cid:146)adoption de la directive. La Commission ne pre·sentera pas de‘s lors la proposition que pre·conise l(cid:146)Honorable Parlementaire. (1) JO L 237 du 24. 8. 1991. (98/C 117/115) QUESTION E· CRITE E-2882/97 pose·e par David Bowe (PSE) a‘ la Commission (17 septembre 1997) Objet: Dumping › secteur de la potasse Lors de la rencontre de Sir Leon Brittan, membre de la Commission, avec M. Anatoly Chubais, vice-Premier ministre russe, a‘ Moscou, en juin 1997, ou‘ furent aborde·es les questions des e·changes commerciaux entre l(cid:146)Union europe·enne et la Russie, l(cid:146)accent e·tant tout particulie‘rement mis sur les droits anti-dumping, le ministre russe a-t-il aborde· le the‘me des mesures anti-dumping concernant actuellement la potasse et, dans l(cid:146)affirmative, quelle a e·te· la re·action de son interlocuteur? Re·ponse donne·e par Sir Leon Brittan au nom de la Commission (16 octobre 1997) Lors de la rencontre entre le membre de la Commission charge· de la politique commerciale commune et le vice-Premier ministre russe, a‘ Moscou, en juin 1997, le the‘me des mesures anti-dumping concernant le chlorure de potassium n(cid:146)a pas e·te· aborde·. Ne·anmoins, l(cid:146)enque(cid:136)te de re·examen interme·diaire qui concerne les mesures anti-dumping applicables aux importations de chlorure de potassium en provenance de la Russie touche de·sormais a‘ sa fin et la Commission doit soumettre d(cid:146)ici peu une proposition au Conseil. (98/C 117/116) QUESTION E· CRITE E-2883/97 pose·e par Glyn Ford (PSE) a‘ la Commission (17 septembre 1997) Objet: Indication en latin des ingre·dients saponifiables et cosme·tiques La Commission est-elle en mesure de confirmer les informations faisant e·tat de l(cid:146)instauration d(cid:146)une directive prescrivant l(cid:146)inscription en latin de tous les ingre·dients entrant dans la composition du savon et des produits cosme·tiques sur leur emballage? Re·ponse donne·e par M. Bangemann au nom de la Commission (8 octobre 1997) La directive 76/768/CEE du Conseil, du 27 juillet 1976, concernant le rapprochement des le·gislations des E· tats membres relatives aux produits cosme·tiques (1) (appele·e directive cosme·tiques), modifie·e (2), pre·voit l(cid:146)e·tiquetage des ingre·dients de tous les produits cosme·tiques, y compris les savons de toilette et les produits cosme·tiques de·coratifs


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2909/97 dell'on. Elly PLOOIJ-VAN GORSEL alla Commissione. Accettazione di eurocheques in Francia

text: C 117/100 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 16. 4. 98 Ciascun operatore britannico puo‘ procurarsi su queste basi i prodotti muniti della marcatura comunitaria apposta dai fabbricanti (o dai loro mandatari) secondo le disposizioni pertinenti delle direttive in questione sopra indicate e applicabili allo stesso modo da tutti i fabbricanti, qualunque sia la loro ubicazione. Questi regolamenti tecnici armonizzati conferiscono la responsabilita‘ delle emissioni sul mercato comunitario dei prodotti ai fabbricanti (o ai loro rappresentanti) tramite l(cid:146)apposizione della marcatura CE, ma in nessun caso agli organismi notificati che intervengono eventualmente nella procedura di valutazione. Per tale motivo i prodotti non possono essere «approvati» da questi organismi. (1) GU L 220 del 30. 8. 1993. (2) GU L 126 del 12. 5. 1992. (3) GU L 290 del 24. 11. 1993. (98/C 117/127) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2909/97 di Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) alla Commissione (17 settembre 1997) Oggetto: Accettazione di eurocheques in Francia 1. Sa la Commissione che in Francia nessuna banca accetta piu‘ eurocheques? Riconosce essa che gli eurocheques sono in Europa un mezzo legale di pagamento in virtu‘ di accordi 2. bancari? 3. 4. Non ritiene essa che le banche francesi violino unilateralmente accordi bancari europei? Puo‘ essa confermare che cio‘ produce una distorsione concorrenziale nel mercato bancario europeo? Non ritiene essa che tale comportamento ostacoli la libera circolazione delle persone e causi regolarmente 5. problemi finanziari ai cittadini europei che non possono riscuotere contanti o effettuare pagamenti? 6. Come intende essa ovviare a tale situazione? Risposta data dal sig. Van Miert a nome della Commissione (15 ottobre 1997) Il regime giuridico che disciplina l(cid:146)accettazione degli eurocheque internazionali da parte delle banche francesi e‘ di natura puramente contrattuale, essendo previsto dall’»accordo sulle commissioni, date di valuta e l’incasso centrale degli eurocheque uniformi emessi in valuta locale e sull(cid:146)apertura del settore non bancario» (cosiddetto accordo «package deal»). Tale accordo, che e‘ stato notificato alla Commissione ai sensi dell(cid:146)articolo 4 del regolamento n. 17 del Consiglio del 6 febbraio 1962 (primo regolamento d(cid:146)applicazione degli articoli 85 e 86 del trattato) (1), non prevede affatto l’obbligo per tutti gli sportelli di una banca membro del sistema eurocheque internazionale di accettare gli eurocheque emessi da un portatore residente in un paese terzo. Secondo le informazioni a disposizione della Commissione, se e‘ vero che alcune banche rifiutano l(cid:146)incasso di eurocheque, questa situazione non riguarda tutte le banche attive in Francia. Le banche che rifiutano l(cid:146)incasso di eurocheque sembrano agire in modo unilaterale e non in applicazione di un(cid:146)intesa o di una pratica concertata, passibile del divieto di cui all(cid:146)articolo 85 del trattato CE. Infine occorre sottolineare che gli eurocheque cartacei sono sempre accompagnati da una carta di garanzia che permette anche di ritirare denaro liquido dai distributori automatici di banconote. A tale proposito la quasi totalita‘ dei distributori di biglietti installati in Francia sono accessibili alle carte eurocheque. (1) GU 13 del 21. 2. 1962


title: WRITTEN QUESTION No. 2947/97 by Johanna MAIJ-WEGGEN to the Commission. Attitude of European Member States to refugees and asylum- seekers from Iran

eurovoc_concepts:
EU Member State
Iran
UNHCR
admission of aliens
foreign national
political asylum
political refugee
removal
right of asylum


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2885/97 del Glyn FORD a la Comisión. Subvenciones comunitarias a Donaldson, Lovaina

text: 16. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 117/93 La Comisio·n ha establecido (3) una nomenclatura comu·n de ingredientes que permite identificar las sustancias mediante un solo nombre en todos los Estados miembros. Los nombres INCI (International Nomenclature Cosmetic Ingredient) que se han adoptado son los que mejor se ajustan a esos requisitos, ya que son relativamente sencillos y, adema·s, ya se utilizan a escala internacional. De este modo, los consumidores pueden reconocer fa·cilmente las sustancias que se les haya aconsejado evitar (por ejemplo, en caso de alergia) en cualquier lugar donde adquieran sus productos cosme·ticos. En los casos en que un ingrediente determinado se conoce bajo un nombre comu·n diferente en distintos pa(cid:14)·ses, se ha adoptado la forma latina a efectos del etiquetado; por ejemplo, aqua es el nombre INCI para «agua». Este me·todo se ha adoptado para varios extractos de plantas e ingredientes naturales similares. No obstante, la nomenclatura publicada ha sido aprobada a escala internacional. (1) DO L 262 de 27. 9. 1976. (2) DO L 151 de 23. 6. 1993. (3) Decisio·n 96/335/CE, de 8 de mayo de 1996, por la que se establece un inventario y una nomenclatura comu·n de ingredientes empleados en los productos cosme·ticos › DO L 132 de 1. 6. 1996. (98/C 117/117) PREGUNTA ESCRITA E-2885/97 de Glyn Ford (PSE) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Subvenciones comunitarias a Donaldson, Lovaina ¿Puede confirmar la Comisio·n si se han otorgado subvenciones comunitarias a Donaldson, fabricante de filtros de cartucho y unidades de extraccio·n instalado en Lovaina, Be·lgica, para ayudarle en sus planes de ampliacio·n? Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisio·n (8 de octubre de 1997) No se ha concedido ninguna ayuda de los Fondos estructurales a la empresa Donaldson, con sede en Leuven, ya que no se trata de una zona subvencionable de acuerdo con los objetivos regionalizados de dichos Fondos. (98/C 117/118) PREGUNTA ESCRITA E-2886/97 de Glyn Ford (PSE) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Discriminacio·n por razones de edad en la contratacio·n para las instituciones europeas ¿Sabe la Comisio·n de la existencia de algu·n estudio que apoye su pretensio·n de que la discriminacio·n por razones de edad es necesaria en la contratacio·n para las instituciones europeas con el fin de superar los desequilibrios geogra·ficos en la composicio·n del personal? ¿Mejorar(cid:14)·an dichos desequilibrios en el caso de que no se aplicaran las restricciones de edad al contratar a personas procedentes de las regiones perife·ricas de la Unio·n Europea? Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisio·n (23 de octubre de 1997) Por lo que se refiere a la relacio·n entre la aplicacio·n del l(cid:14)·mite de edad y el equilibrio geogra·fico en la contratacio·n, la Comisio·n ruega a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a se remita a la respuesta de la Comisio·n a la pregunta parlamentaria E-1623/97 del Sr. Smith (1). Por otra parte, la Comisio·n ha iniciado una reflexio·n sobre su pol(cid:14)·tica en materia de l(cid:14)·mites de edad para la contratacio·n de funcionarios