title: QUESTION ECRITE no 2934/97 de Nikitas KAKLAMANIS à la Commission. Rédaction de "non-documents" inacceptables par les services de la Commission au sujet du problème chypriote

eurovoc_concepts:
Cyprus
Türkiye
access to EU information
confidentiality
document
international issue
international relations
press
settlement of disputes
the EU's international role

text: 16. 4. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 117/105 2. Le cou(cid:136)t total du projet Flevonet s(cid:146)e·le‘ve a‘ 1 443 990 florins (environ 656 359 e·cus). Le concours FEDER repre·sente 24 % du cou(cid:136)t total. Cela est infe·rieur aux limites financie‘res fixe·es pour la mesure 8. 2: «Le FEDER accorde une aide pouvant atteindre 50 % du cou(cid:136)t se rapportant a‘ la cre·ation de ce service (investissement). Le FEDER peut e·galement apporter un concours de 25 % des frais d(cid:146)exploitation des centres pour les deux premie‘res anne·es de fonctionnement». 3. Flevonet est le re·seau informatique nume·rique dans le Flevoland. Il s(cid:146)agit d(cid:146)un re·seau unique pour la province avec acce‘s gratuit pour tous les re·sidents du Flevoland apre‘s paiement des frais fixes de raccordement de 49,50 florins (22,5 e·cus). L(cid:146)utilisation du re·seau Flevonet par d(cid:146)autres parties inte·resse·es (plus particulie‘re- ment les entreprises) est quant a‘ elle payante. Le re·seau informatique est e·galement mentionne· dans le plan de stimulation de l(cid:146)informatique con(cid:231)u pour le Flevoland. Le rapport concernant ce plan conclut que «. en vue de suivre l(cid:146)e·volution nume·rique, il est ne·cessaire pour le Flevoland d(cid:146)abaisser les seuils d(cid:146)acce‘s aux re·seaux informatiques et aux bases de donne·es. Un service spe·cial doit e(cid:136)tre cre·e· a‘ cet effet». La cre·ation, la gestion et l(cid:146)exploitation du re·seau ont ne·cessite· la mise en place d(cid:146)un certain nombre de services, et c(cid:146)est dans ce but que «Flevonet BV a e·te· cre·e·. La faisabilite· du projet a e·te· teste·e par des consultants de PTT Te·le·com et «Intercain telematics». Leurs recommandations ont e·te· positives, me(cid:136)me s(cid:146)ils ont mentionne· la possibilite· d(cid:146)un de·ficit des recettes au cours des premie‘res anne·es. Un an pre‘s sa mise en service, le re·seau Flevonet compte plus de 10 000 raccordements (gratuits), ce qui est deux a‘ trois fois plus que la moyenne nationale. Il y a jusqu(cid:146)a‘ pre·sent 160 abonne·s payants, ce qui est actuellement insuffisant pour couvrir toutes les de·penses. On s(cid:146)attend toutefois a‘ ce que le nombre d(cid:146)abonne·s payants augmente substanciellement dans un proche avenir. La Commission estime que le projet est conforme aux objectifs des Fonds structurels. Un concours FEDER e·tait ne·cessaire pour assurer la re·alisation du re·seau informatique. La faisabilite· du projet a e·te· pre·alablement teste·e. Le projet contribue a‘ favoriser l(cid:146)introduction et l(cid:146)acceptation de l(cid:146)informatique et son utilisation dans la socie·te·. Le projet peut jouer un ro(cid:136)le de catalyseur pour le de·veloppement d(cid:146)autres projets dans le domaine de l(cid:146)informatisation au Flevoland tels que, par exemple, le te·le·-travail. (98/C 117/134) QUESTION E· CRITE E-2934/97 pose·e par Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ la Commission (17 septembre 1997) Objet: Re·daction de «non-documents» inacceptables par les services de la Commission au sujet du proble‘me chypriote Selon des articles parus dans la revue grecque Tempo-Newsweek, certains «non-documents» secrets d(cid:146)origine communautaire font e·tat de l(cid:146)impossibilite· actuelle de parvenir a‘ une quelconque entente avec Ankara au sujet du proble‘me chypriote et proposent d(cid:146)entamer de‘s maintenant la proce·dure de se·paration de·finitive des deux communaute·s installe·es a‘ Chypre. Ces «non-documents» inacceptables, qui circulent sous la forme de «documents de travail» dans les services responsables de la Commission, indiquent e·galement que la communaute· chypriote grecque devra non seulement reconna(cid:14)(cid:136)tre le pseudo-E· tat chypriote turc, produit de l(cid:146)invasion de 1974, mais aussi promouvoir les perspectives d(cid:146)adhe·sion de celui-ci a‘ l(cid:146)Union. Il s(cid:146)agit la‘ d(cid:146)une question particulie‘rement grave qui touche a‘ la cre·dibilite· › de·ja‘ mise a‘ mal › de l(cid:146)Union europe·enne quant a‘ la re·solution du proble‘me pose· par l(cid:146)invasion et l(cid:146)occupation de l(cid:146)(cid:14)(cid:136)le. Quel est le point de vue officiel de la Commission au sujet de ces «non-documents», de·sormais sur la place publique, qui e·pousent fide‘lement la politique officielle de la Turquie en la matie‘re? Re·ponse donne·e par M. Van den Broek au nom de la Commission (17 octobre 1997) La Commission n(cid:146)a pas connaissance des «non-documents» secrets au sujet de Chypre cite·s par l(cid:146)Honorable Parlementaire et n(cid:146)est donc pas en mesure de formuler de commentaires a‘ leur sujet


title: WRITTEN QUESTION No. 2942/97 by Rolf LINKOHR to the Commission. Quality of the sea water off the coast of Gran Canaria between San Augustín and Bahia Felix

eurovoc_concepts:
Spain
bathing water
coastal pollution
marine pollution
quality of the environment
tourism
wastewater
water treatment

formats: html print


title: Emendamento al Protocollo di Montreal adottato nel corso della nona riunione delle parti

eurovoc_concepts:
environmental cooperation
environmental policy
international convention
multilateral agreement
ozone
pollution control measures
protocol to an agreement
revision of an agreement
stratospheric pollutant
stratospheric pollution


title: Komisijas Paziņojums dalībvalstīm, atbilstoši EK Līguma 93. panta 1. punktam, par Līguma 92. un 93. panta piemērošanu īstermiņa eksporta kredītapdrošināšanai (97/C 281/03)dokuments attiecas uz EEZ.

eurovoc_concepts:
State aid
credit insurance
export credit
export credit insurance
export subsidy
restriction on competition

formats: html pdf print

text: 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 147 31997Y0917(01) L 281/4 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 17. 9. 1997. KOMISIJAS PAZIŅOJUMS DALĪBVALSTĪM, ATBILSTOŠI EK LĪGUMA 93. PANTA 1. PUNKTAM, PAR LĪGUMA 92. UN 93. PANTA PIEMĒROŠANU ĪSTERMIŅA EKSPORTA KREDĪTAPDROŠINĀŠANAI (97/C 281/03) (dokuments attiecas uz EEZ) 1. Ievads 1. 1. Dalībvalstis nodrošina aktīvu savu eksporta nozaru atbalsta politiku. Laika posmā no 1992. gada līdz 1994. gadam 7 % no kopējā atbalsta, ko dalībvalstis sniedza to ražojošajai rūp- niecībai, tika piešķirti eksporta atbalstīšanai, galvenokārt lab- vēlīgu eksporta kredītu un eksporta kredītapdrošināšanas noteikumu veidā (1). 1. 2. Eksporta subsīdijas tieši eksporta nosodījusi atbalstu Kopienas ietekmē konkurenci tirgū starp potenciāliem konkurējošiem preču un pakalpojumu piegā- dātājiem. Atzīstot to postošo iespaidu, Komisija, lai nodro- ir vienmēr stin- šinātu konkurenci saskaņā ar Līgumu, gri iekšējā tirdzniecībā (2). Tomēr, lai gan dalībvalstu atbalsts ekspor- tam uz valstīm ārpus Kopienas arī var ietekmēt konkurenci Kopienā (3), Komisija nav regulāri iesaistījusies šajā jomā, kas noteikta valsts atbalsta normās Līguma 92. , 93. un 94. pan- tā. Tam ir daži iemesli. Pirmkārt, šo jomu daļēji regulē Līguma noteikumi, kas saistīti ar ārējo tirdzniecību, 112. un 113. pants un 112. pants tiešām nodrošina eksporta atbal- sta saskaņošanu. Otrkārt, ārpuskopienas eksporta atbalsts ietekmē ne vien konkurenci Kopienā, bet arī Kopienas eks- portētāju konkurētspēju attiecībā pret to Kopienas tirdznie- cības partneru eksportētājiem, kas sniedz līdzīgu atbalstu. Visbeidzot, kontroles jomā ir panākta attīstība uz Līguma tirdzniecības noteikumu pamata un saistībā ar ESAO un PTO. 1. 3. Lai arī Komisija līdz šim brīdim ir atturējusies no valsts atbal- sta kontroles pilnvaru izmantošanas eksporta kredītu un eks- porta kredītapdrošināšanas jomā, Padomes Eksporta kredītu grupas darbs (4) un Eiropas Kopienu Tiesā izskatīšanai nodo- tās lietas (5) liecina, ka vismaz īstermiņa eksporta kredītap- drošināšanas jomā faktiski vai potenciāli konkurences trau- cējumi Kopienā var būt par pamatu Komisijas rīcībai saskaņā ar valsts atbalsta normām, negaidot attīstību citās jomās. Konkurences traucējumi var rasties ne vien starp eksportē- tājiem dažādās dalībvalstīs to tirdzniecībā Kopienā un ārpus tās, bet arī starp eksporta kredītu apdrošinātājiem, kas pie- dāvā savus pakalpojumus Kopienā. 1. 4. Šā paziņojuma mērķis ir likvidēt šādus traucējumus, kas rodas valsts atbalsta dēļ eksporta kredītapdrošināšanas uzņē- mējdarbības nozarē, kurā valsts vai valsts atbalstīti eksporta kredītu apdrošinātāji konkurē ar privātiem eksporta kredītu apdrošinātājiem. Šī eksporta kredītapdrošināšanas saimnie- cības nozare ir saistīta ar īstermiņa eksporta kredīta risku apdrošināšanu attiecībā uz tirdzniecību Kopienā un ar daudzām valstīm ārpus tās. Šādus riskus dēvē par “nododa- miem riskiem” un tie ir definēti 2. iedaļā. Definīciju pašreiz veido tikai tā sauktie “komercriski” pretstatā “politiskiem ris- kiem”, kas saistīti ar riskiem tirdzniecībā Kopienā un tirdz- niecībā ar lielāko daļu ESAO valstu, kuras minētas pielikumā. Kamēr dalībvalstis, gaidot Kopienas rīcību, ir īstenojušas ievērojamus centienus, lai likvidētu atbalstu no eksporta (1) Avots: Piektais valsts atbalstu apsekojums Eiropas Kopienā, EK Komi- sija, 1997, 20. lpp. Sākot no 1992. gada subsidētu eksporta kredītu samazināšana, par ko panākta vienošanās Helsinku paketē, iespējams samazinās šo skaitli. (2) Savā septītajā ziņojuma par konkurences politiku (1977) 242. punktā Komisija noteica, ka eksporta atbalsts Kopienas iekšējā tirdzniecībā “nevar pretendēt uz atbrīvojumu neatkarīgi no tā intensitātes, veida, pamatojuma vai nolūka”. (3) Skatīt Tiesas spriedumu Lietā C-142/87 Beļģija pret Komisiju [1990] ECR I-959. Skatīt arī Lietu C-44/93 Assurances du Crédit pret OND un Beļģiju [1994] ECR I-3829, 30. punktu. (4) “L’assurance crédit et le marché unique 1992 (court-terme)” ziņojums, kas iesniegts koordinācijas grupai, ziņotājs P. Kallats. (5) Skatīt Lietu C-63/89 Assurances du Crédit un Cobac pret Padomi un Komisiju [1991] ECR I-1799 un Lietu C-44/93 Assurances du Crédit pret OND un Beģiju [1994] ECR I-3829. 148 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. kredītapdrošināšanas saimniecības nozares, vienotais tirgus nosaka vajadzību pēc pasākumiem, lai nodrošinātu līdzvēr- tīgus spēles noteikumus jebkuros apstākļos. Šis paziņojums neattiecas uz to vidēji ilga un ilgtermiņa eks- porta kredīta risku apdrošināšanu, kas pašreiz ir galvenokārt nenododami riski. Šajā jomā faktori, kas izraisīja Komisijas atturēšanos no plašas valsts atbalsta kontroles pilnvaru izmantošanas, joprojām kavē šādu rīcību. Tā vietā tiek pie- liktas pūles nolūkā saskaņot eksporta kredītapdrošināšanas, prēmiju un valsts apdrošināšanas politikas noteikumus, ņemot vērā programmas trešās valstīs, lai nemazinātu Kopie- nas eksportētāju konkurētspēju. 1. 5. Šā paziņojuma 2. iedaļā apraksta eksporta kredītapdrošinā- šanas tirgus struktūru un nošķir saimniecības nozari vai tir- gus sektoru, kurā darbojas privātie apdrošinātāji, un uz kuru attiecas šis paziņojums starp privātiem un valsts vai valsts atbalstītiem eksporta kredītu apdrošinātājiem un paskaidro, kāpēc un kādā mērā piemēro Līguma valsts atbalsta pantus. Visbeidzot, 4. iedaļā Komisija nosaka rīcību, kādu tā uzskata par vajadzīgu, lai nodrošinātu, ka visi 3. iedaļas sarakstā minētie valsts atbalsta veidi ir likvidēti tirgus sektorā, un, atbilstoši Līguma 93. panta 1. punktam pieprasa, lai dalīb- valstis vajadzības gadījumā veic šādu rīcību. 2. Tirgus un ārpustirgus īstermiņa eksporta kredītapdrošināšanas sek- tori 2. 1. Padomes Eksporta kredīta grupas ziņojums (še turpmāk – “ziņojums”), privāto eksporta kredītapdrošinātāju sūdzības un Eiropas Kopienu Tiesas izskatīšanai nodotās lietas norā- dīja, ka dažās dalībvalstīs tās pašas “oficiālās” eksporta kre- dītiestādes, kas eksportētāju vidēja termiņa un ilgtermiņa ris- kus apdrošina uz valsts rēķina vai ar tās galvojumu (1), arī darbojas uz valsts rēķina vai ar tās galvojumu īstermiņa eks- porta kredītapdrošināšanas tirgus daļās, kur tās konkurē ar privātiem eksporta kredītu apdrošinātājiem, kuriem nav šādas saiknes ar valsti. Attiecīgās “oficiālās” eksporta kredī- tiestādes var būt valdības struktūrvienības, valsts uzņēmumi vai uzņēmumi ar valsts kontrolētu kapitālu, vai pilnībā pri- vāti uzņēmumi un uzņēmumi, kas atrodas pilnīgā privātā sektora kontrolē. Šajā paziņojumā šādas iestādes dēvē par “valsts vai valsts atbalstītiem eksporta kredītu apdrošinātā- jiem”. Tāpat kā “oficiālās” iestādes, kuras darbojas gan vidēji ilga termiņa, ilgtermiņa, gan īstermiņa jomā, dažus privātos uzņēmumus un uzņēmumus, kas atrodas privātā sektora kontrolē un kas sniedz tikai īstermiņa apdrošināšanu, var atbalstīt to valdības, piešķirot galvojumus vai līdzvērtīgus pārapdrošināšanas līgumus dažiem uzņēmējdarbības seg- mentiem. Arī šie apdrošinātāji jāiekļauj “valsts vai valsts atbalstīto” kategorijā. No otras puses, eksporta kredītu apdrošinātājus, kas ir iesaistīti galvenokārt vai tikai īstermiņa jomās, un kas nedarbojas uz valsts rēķina vai ar tās galvojumu (2) savu uzņēmumu labā, dēvē par “privātiem eks- porta kredītu apdrošinātājiem”. Ziņojums liecināja, ka valsts vai valsts atbalstītiem eksporta kredītu apdrošinātājiem, darbojoties valsts vārdā vai ar tās galvojumu īstermiņa tirgus daļās, kur tie konkurē ar privā- tiem apdrošinātājiem, bija zināmas finansiālas priekšrocības, kas varēja traucēt konkurenci ar privātiem apdrošinātājiem. Nevienā valstī valsts vai valsts atbalstītiem eksporta kredītu apdrošinātājiem nebija monopolstāvoklis īstermiņa uzņēmējdarbībā. Viena no sarežģītākajām jomām, kuras apskatītas ziņojumā, bija pārapdrošināšana, ko tieši vai netieši nodrošina valsts. Ziņojumā ir identificēti pārapdrošināšanas līgumi, kas nodrošina 100 % segumu, un kas pēc garantijām ir līdzvēr- tīgi dotācijai. Pašreiz ir atzīts, ka pārapdrošināšanas režīmi, ar kuru starpniecību valsts tikai piedalās privātā sektora pārapdrošināšanas līgumā vai papildina to, var arī apdroši- nātājiem, kas gūst labumu no tiem, nodrošināt priekšrocību attiecībā uz privātajiem apdrošinātājiem, kas nesaņem šādu segumu, un ka tādējādi tiek traucēta konkurence. 2. 2. Neraugoties uz jaunākajiem panāktajiem uzlabojumiem, ka valsts vai valsts atbalstīti eksporta kredītu apdrošinātāji nodod atsevišķām uzņēmējsabiedrībām vai ievieš atsevišķu grāmatvedību, ir atzīmēts, ka joprojām ir vajadzīga rīcība, lai izveidotu iece- rētos līdzvērtīgos spēles noteikumus. Pirmais uzdevums ir uzņēmējdarbību īstermiņa savu (1) Dažos gadījumos, piemēram, Nīderlandē, vidēji ilgu un ilgtermiņa uzņēmējdarbību veic bez garantijas, bet saskaņā ar visaptverošu pārapdrošināšanas nolīgumu ar valdību. (2) Vai ar līdzvērtīgiem pārapdrošināšanas līgumiem. 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 149 definēt to sektoru, kurā ir konkurences tirgus. Ziņojumā par izšķirošo kritēriju tirgus sektora noteikšanai izmantoja to, vai privātā pārapdrošināšana bija pieejama vispārīgi pie- ejama vai tikai atsevišķos gadījumos. Tika novērots, ka atbilde parasti bija “jā” attiecībā uz privātu klientu komerc- riskiem, bet attiecībā uz politiskajiem riskiem (tajā skaitā publisko klientu riskiem, valūtas pārskaitījuma riskiem un nekomerciāliem katastrofu riskiem) pieejamā jauda bija tik neatbilstoša, ka apdrošināšanas segums šādiem riskiem bija jāuzskata tikai par vienu no tirgus darbībām. Pamatojoties uz privātā pārapdrošināšanas tirgus analīzi ar atsauci uz trīs kritērijiem – ilgumu, atrāšanās vietu un apdrošinātā riska veidu, ziņojumā uzskatīja, ka “nododamie” riski parasti iet- ver komercriskus, kuru ilgākais riska laika posms saistībā ar vispasaules eksportu parasti ir trīs gadi. parādniekiem (1), kas reģistrēti pielikumā minētajās valstīs. Šādiem riskiem ilgākais riska periods (t. i. ražošana plus kre- dīta periods ar parastu Bernes Savienības sākuma punktu un kredīta termiņu) ir mazāks nekā divi gadi. Attiecībā uz visiem pārējiem riskiem (t. i. politiskie, katastro- fas riski (2) un komercriski saistībā ar valsts pircējiem un val- stīm, kas nav minētas pielikumā) uzskata, ka tie vēl nav nododami riski. “Komercriski” šajā paziņojumā ir definēti šādi: 2. 3. Turpmākās dalībvalstu, profesionālo apvienību un apdroši- nātāju atsauksmes norādīja, ka minētā definīcija, vispārīgi runājot, bija pārāk plaša. Lielākajā iesniegumu daļā tika pau- sta piekrišana ziņojumam attiecībā uz to, ka jāizslēdz poli- tiskie riski, jo privātais pārapdrošināšanas tirgus nebija pie- tiekami liels, un tajos priekšroka tika dota divu gadu riska periodam attiecībā uz komercriskiem. Visbeidzot tika kon- statēts, ka privātajā tirgū ir ļoti sarežģīti pārapdrošināt ilg- stošu saistību nepildīšanas komercrisku valstīs, kas nav ESAO dalībvalstis. 2. 4. Ņemot vērā ciešo saikni starp ilgstošu saistību nepildīšanu un maksātnespēju – ilgstošu saistību nepildīšanas riskiem ir raksturīgi pārtapt maksātnespējā, kas izraisa vajadzību abus riskus klasificēt vienā kategorijā (nododamo vai nenododa- mo), tamdēļ ir lietderīgi izslēgt no nododamo risku definīci- jas un pagaidām arī no šā paziņojuma darbības jomas visus komercriskus attiecībā uz tām valstīm, kas nav ESAO dalīb- valstis. Visbeidzot, jāsecina, ka pašlaik joprojām ir grūtības iegūt privātu pārapdrošināšanu attiecībā uz komercriskiem dažās ESAO valstīs. 2. 5. Ņemot vērā iepriekšminēto, “nododamie” riski šajā paziņo- jumā ir definēti kā komercriski saistībā ar privātiem — patvaļīga līguma laušana no parādnieka puses, t. i. , pri- vātā parādnieka patvaļīgi pieņemts lēmums pārtraukt vai izbeigt līgumu bez likumīga iemesla, — privāta parādnieka patvaļīgs atteikums pieņemt preces, uz kurām attiecas līgums, bez likumīga iemesla, — privāta parādnieka vai tā galvotāja maksātnespēja, — privāta parādnieka vai galvotāja tā parāda neapmaksā- šana, kas izriet no līguma, t. i. , ilgstoša saistību nepildī- šana. 2. 6. Privātā pārapdrošināšanas tirgus jauda ir atšķirīga. Tas nozīmē, ka nododamo risku definīcija nav nemainīga un laika gaitā tā var attīstīties, piemēram, to var paplašināt, lai iekļautu tajā politiskos riskus. Tādēļ definīcija Komisijai ir jāpārskata regulāri (proti, vismaz reizi gadā). Šādā nolūkā Komisija apspriežas ar dalībvalstīm un citām ieinteresētajām pusēm (3). Atkarībā no vajadzības, definīcijas grozījumos jāņem vērā to Kopienas tiesību aktu darbības joma, kas (1) Vai privāti galvotāji. Valsts parādnieks vai galvotājs ir parādnieks vai galvotājs, kas vienā vai citā veidā pārstāv valsts varas iestādi pašu par sevi, un attiecībā uz ko nevar juridiski vai administratīvi paziņot par tā maksātnespēju. Šajā paziņojumā tos valsts uzņēmumus vai tos uzņēmumus ar valsts kontrolētu kapitālu, kas ir rezidenti valstīs, kuras pielikumā uzskaitītas kā nododamā riska valstis, un uz ko attie- cas parastas privātās uzņēmējdarbības tiesības, uzskata par privātiem parādniekiem/galvotājiem. (2) Tas ir karš, revolūcija, dabas katastrofas, kodolnegadījumi utt. , nevis tā sauktie “komerciālas katastrofas riski” (katastrofāli zaudējumu uzkrājumi, kas radušies no atsevišķiem pircējiem vai valstīm), kurus var segt ar plaši pieejamo zaudējumu pārapdrošināšanu, un kuri ir komercriski. Inter alia, Komisija lūdz palīdzību no Padomes (piemēram, tās Eks- porta kredītu grupas). (3) 150 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. reglamentē eksporta kredītapdrošināšanu, lai novērstu jeb- kuras pretrunas vai juridisko nenoteiktību. 3. Faktori, kas traucē konkurenci starp privātiem un valsts vai valsts atbalstītiem eksporta kredītapdrošinātājiem 3. 1. Faktori, kas var radīt konkurences traucējumus par labu valsts vai valsts atbalstītiem eksporta kredītapdrošinātājiem, kas apdrošina nododamos riskus, ietver (1): — de jure vai de facto valsts galvojumus par aizņēmumu vai zaudējumiem. Šādi galvojumi dod iespēju apdrošinātā- jiem aizņemties ar likmēm, kas zemākas par parastām tirgus likmēm, vai dod tiem iespēju aizņemties naudu. Turklāt tie atbrīvojas no apdrošinātāju vajadzības pārap- drošināt pašiem sevi privātā tirgū, lai apdrošinātu īstermiņa komercrisku, valsts vai valsts atbalstītiem apdrošinātājiem jābūt noteiktai pašu līdzekļu summai (maksātspējas normai, tajā skaitā garan- tijas fondam) un tehniskai rezervei (īpaši izlīdzināšanas rezervei) un jābūt, atbilstoši Direktīvas 73/239/EEK 6. un sekojošiem pantiem, iegūtai atļaujai, — parasti maksājamo nodokļu atvieglojumus vai atbrīvoju- mus no tiem (piemēram, uzņēmuma nodokļi un nodokļi, kas piedzīti saistībā ar apdrošināšanas politikām), — valsts atbalsta piešķiršanu vai kapitāla nodrošinājumu. Šajā ziņā jāievēro princips, ka, ja vien valsts nerīkojas tā, kā to darītu privāts ieguldītājs tirgus ekonomikā, kapitāla ieguldīšana ir saistīta ar valsts atbalstu (5). Valsts tādu pakalpojumu sniegšana, kā piekļuve valsts infrastruktū- rai, iekārtām vai konfidenciālai informācijai (piemēram, informācijai par parādniekiem, ko savākušas vēstniecī- bas) un to izmantošana ar noteikumiem, kas neatspo- guļo to izmaksas un tieša vai netieša, ar valsts vai valsts atbalstīta eksporta kredītu apdrošinātāja starpniecību veikta pārapdrošināšana, kas izraisa pārapdrošināšanas pārliecīgu cenas samazinājumu vai mākslīgu tādas jau- das izveidi, kura nav raksturīga privātajam tirgum, ar noteikumiem, kas ir labvēlīgāki nekā tie, kuri pieejami privātajā pārapdrošināšanas tirgū. — jebkuru atšķirību saistībās uzturēt attiecīgus uzkrājumus, salīdzinot ar privātiem apdrošinātājiem. Jāatzīmē, ka, izdarot grozījumus Padomes Direktīvā 72/239/EEK (2) ar Direktīvu 87/343/EK (3), uzskatīja, ka izņēmums attie- cībā uz eksporta kredītapdrošināšanas darbībām, ko veic uz valsts rēķina vai ar tās galvojumu (sākotnējās direktī- vas 2. panta 2. punkta d) apakšpunkts), neietvēra darbī- bas saistībā ar īstermiņa komrecriskiem, ko valsts vai valsts atbalstīti eksporta kredītapdrošinātāji uzņēmās savā vārdā un bez valsts galvojuma (4). Tas nozīmē, ka, 3. 2. Darbības, kuras minētas 3. 1. punktā, sniedz vai var sniegt finansiālas priekšrocības to saņēmējiem, eksporta kredītu apdrošinātājiem, salīdzinot ar citiem eksporta kredītu apdro- šinātājiem. Šādas finansiālas priekšrocības, kas piešķirtas dažiem uzņēmumiem, kropļo konkurenci un veido valsts atbalstu Līguma 92. panta 1. punkta nozīmē. (1) Ar to, ka valsts vai valsts atbalstīti eksporta kredītu apdrošinātāji saista nenododamu risku apdrošināšanu ar nododamo risku seguma pieņemšanu, var pārkāpt EK Līguma 86. pantu. Šādu rīcību Komisija var pakļaut tiesvedībai, kā arī to var apstrīdēt tiesās un valstu konku- rences institūcijās. (2) Padomes 1973. gada 24. jūlija Pirmā direktīva 73/239/EEK par nor- matīvo un administratīvo aktu saskaņošanu attiecībā uz darbības sāk- šanu un veikšanu tiešās apdrošināšanas jomā, izņemot dzīvības apdrošināšanu (OV L 228, 16. 8. 1973. , 3. lpp. ). (3) Padomes 1987. gada 22. jūnija Pirmā direktīva 87/343/EEK, ar ko groza Padomes Direktīvu 73/239/EEK par normatīvo un administra- tīvo aktu saskaņošanu attiecībā uz darbības sākšanu un veikšanu tie- šās apdrošināšanas jomā, izņemot dzīvības apdrošināšanu (OV L 185, 4. 7. 1987. , 72. lpp. ). (4) Skatīt Tiesas spriedumu Lietā C-63/89, Assurances du Credit un Cobac pret Padomi un Komisiju, minēts 5. zemsvītras piezīmē, lpp. 1848 (22. punkts). Līguma 92. panta 1. punkts attiecas uz visiem pasākumiem, kas sniedz finansiālas vai ekonomiskas priekšrocības dažiem uzņēmumiem vai izstrādājumiem, kas ir saistīti ar faktisku vai iespējamu valsts līdzekļu maksājumu vai to zaudējumu, un par kuriem no attiecīgā ieguvēja netiek prasīts nekas, vai ļoti maz, ciktāl šādi pasākumi ietekmē tirdzniecību starp (5) Skatīt Komisijas paziņojumu dalībvalstīm par publisko institūciju daļas sabiedrību kapitālā (EK Biļetens 9-1984) un Komisijas paziņo- jums par EK Līguma 92. un 93. panta piemērošanu publiskiem uzņē- mumiem apstrādes rūpniecības nozarē (OV C 307, 13. 11. 1993. , 3. lpp. ). 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 151 dalībvalstīm un traucē vai apdraud konkurenci, atbalstot dažus uzņēmumus vai dažu preču ražošanu (1). 4. 1. Valsts atbalsts, kuru veido 3. 1. punktā minētie darbības vei- di, un kuru valsts atbalstītie eksporta kredītapdrošinātāji saņem par 2. 5. punktā noteiktajiem nododamajiem riskiem, var traucēt konkurenci, un tādēļ tas nevar pretendēt uz atbrī- vojumu saskaņā ar Līguma valsts atbalsta noteikumiem. Finansiālās priekšrocības, kas 3. 1. punktā minētas saistībā ar 2. 5. punktā noteiktajiem nododamajiem riskiem, ietekmē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar pakalpojumiem. Turklāt tās izraisa pārmaiņas attiecībā uz apdrošināšanas segumu, kas pieejams nododamiem riskiem dažādās dalībvalstīs, tādējādi traucējot konkurenci starp uzņēmējsabiedrībām dalībvalstīs un radot sekundāru iedarbību uz Kopienas iekšējo tirdznie- cību neatkarīgi no tā, vai ir iesaistīts Kopienas iekšējais eks- ports vai eksports uz valstīm ārpus Kopienas (2). Līguma 92. pantā paredzētie izņēmumi neattiecas uz nododamo risku apdrošināšanas atbalstu. Šāda atbalsta traucējošā ietekme Kopienā ir nozīmīgāka par jebkurām valstu vai Kopienas interesēm eksporta atbalstīšanā. Šo uzskatu apstip- rināja Tiesas spriedums Lietā C-63/89, kas bija tieši saistīta ar šajā paziņojumā apskatīto jautājumu. Tiesa uzskatīja, ka, lai gan Direktīva par daļēju izlīdzināšanās rezervju saskaņo- šanu attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām, kuru eksporta kredītapdrošināšanas operācijas atbrīvotas uz valsts rēķina vai ar tās galvojumu, nebija nelikumīga, faktori, kas traucē konkurenci starp privātiem un valsts vai valsts atbalstītiem eksporta kredītu apdrošinātājiem, “var būt par pamatu liku- mīgai rīcībai, lai sodītu noteikumu pārkāpumu (92. pantā)” (3). Savā spriedumā Lietā C-44/93 (4) Tiesa pieņēma, ka attie- cīgās priekšrocības viedo valsts atbalstu, un apstiprināja, ka Komisija var rīkoties, lai nodrošinātu to atcelšanu. 4. 2. Tādēļ saskaņā ar Līguma 93. panta 1. punktu dalībvalstīm vajadzības gadījumā jāveic labojumi savās eksporta kredītap- drošināšanas sistēmās attiecībā uz nododamiem riskiem, lai viena gada laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas pārtrauktu šāda veida valsts atbalsta piešķiršana valsts vai valsts atbal- stītiem eksporta kredītu apdrošinātājiem attiecībā uz minē- tajiem riskiem: a) valsts galvojumi par aizņēmumu vai zaudējumiem; b) atbrīvojums no prasības veidot attiecīgas rezerves un citām prasībām, kuras minētas 3. 1. punkta otrajā ievil- kumā; 4. Rīcība, kas vajadzīga, likvidētu konkurences traucējumus īstermiņa eksporta kredītapdrošināšanā attiecībā uz nododamiem riskiem lai c) nodokļu vai citu parasti iekasējamu maksu atvieglojumi vai atbrīvojums no tām; (1) Skatīt Tiesas spriedumu Lietā 30/59 Steenkolenmijnen pret Augsto iestādi [1961] ECR lpp. 1, 19. punktu; Lieta 173/73 Itālija pret Komi- siju [1974] ECR lpp. 709, Lieta 730/79 Philip Morris pret Komisiju [1980] ECR lpp. 2671. (2) Savā spriedumā Lietā C-142/87 Beļģija pret Komisiju, minēts 3. zem- svītras piezīmē, Tiesa uzskatīja, ka ne vien atbalsts Kopienas iekšē- jam eksportam, bet arī atbalsts eksportam uz valstīm ārpus Kopienas var ietekmēt Kopienas iekšējo konkurenci un tirdzniecību. Abu veidu darbības apdrošina eksporta kredītu apdrošinātāji un tādēļ atbalsts attiecībā uz abiem veidiem var ietekmēt Kopienas iekšējo konkurenci un tirdzniecību. (3) Minēts 5. zemsvītras piezīmē, skatīt 24. punktu. Ģenerāladvokāts Tezauro savā viedokli par lietu uzskatīja, ka, ja pastāv konkurence starp privātiem un valsts vai valsts balstītiem eksporta kredītu apdro- šinātājiem, “ir ļoti apšaubāmi, vai dalībvalstis var likumīgi sniegt finansiālu atbalstu sabiedriskiem tirgus dalībniekiem. Šāda veida iejaukšanās var būt nesaderīga ar noteikumiem par valsts atbalstu” ([1991] ECR I-1835, 15. punkts). (4) Minēts 3. zemsvītras piezīmē; īpaši skatīt 34. punktu. d) atbalsta piešķiršana, kapitāla nodrošinājums vai cita veida finansējums apstākļos, kuros privāts ieguldītājs, rīkojoties atbilstoši parastiem tirgus apstākļiem, neiegul- dītu attiecīgajā uzņēmējsabiedrībā, vai ar nosacījumiem, kurus nepieņemtu privātais ieguldītājs; e) valsts tādu pakalpojumu sniegšana, kā piekļuve valsts infrastruktūrai, iekārtām vai konfidenciālai informācijai (piemēram, informācijai par parādniekiem, ko savākušas vēstniecības) un to izmantošana ar noteikumiem, kas neatspoguļo to izmaksas; 152 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. f) tieša vai netieša ar valsts vai valsts atbalstīta eksporta kre- dītu apdrošinātāja starpniecību veikta pārapdrošināšana, kas izraisa pārapdrošināšanas seguma pārliecīgi zemu cenu vai mākslīgu tādas jaudas izveidi, kura nav rakstu- rīga privātajam tirgum, ar noteikumiem, kuri ir labvēlī- gāki nekā tie, kas pieejami no privātā pārapdrošināšanas tirgus. savai nododamo risku un nenododamo risku apdrošināša- nai, ko veic uz valsts rēķina vai ar tās galvojumu, demonstrē- jot, ka tie negūst valsts atbalstu nododamo risku apdrošinā- šanā. Grāmatvedībai attiecībā uz uzņēmējdarbību, kas apdrošināta uz paša apdrošinātāja rēķina, jāatbilst Padomes Direktīvai 91/674/EK (1). Tomēr līdz 4. 3. punktā minētās pārskatīšanas rezultātam pašreizējie papildu valsts pārapdrošināšanas līgumi ir pieļau- jami pārejas periodā ar nosacījumu, ka: — valsts pārapdrošināšana ir mazāk svarīgs elements visā apdrošinātāja pārapdrošināšanas portfelī, — gadījumā, kad apdrošinātāja pārapdrošināšanas līgumi apvieno nododamos un nenododamos riskus un kad jeb- kura valsts pārapdrošināšana tādējādi nenovēršami sais- tās ar nododamu risku, valsts pārapdrošināšanas līmenis attiecībā uz nododamiem riskiem nedrīkst pārsniegt to, kāds būtu pieejams no privātā pārapdrošināšanas tirgus, ja pārapdrošināšana šiem riskiem būtu paredzēta nošķir- ti, — valsts pārapdrošināšana nedarbojas tā, lai ļautu apdroši- nātājiem apdrošināt uzņēmumus attiecībā pret atseviš- ķiem pircējiem ārpus robežām, ko nosaka iesaistītie pri- vātā tirgus pārapdrošinātāji, — valsts pārapdrošināšanas prēmija, kas uzskatāmi atspo- guļo risku, ir aprēķināta, izmantojot komerciālā tirgus metodes un gadījumā, kad ir pieejama ekvivalenta tirgus prēmijas likme, un ir vismaz vienāda ar to, — valsts pārapdrošināšana attiecībā uz nododamiem ris- kiem ir atklāta visiem kredītu apdrošinātājiem, kas atbilst kopīgo piemērotības kritēriju prasībām. Turklāt jebkurai dalībvalstij, kas pārapdrošināšanas segumu sniedz eksporta kredītu apdrošinātājiem, piedaloties vai iesaistoties privātā sektora pārapdrošināšanas līgumos, kuri attiecas gan uz nododamiem, gan uz nenododamiem ris- kiem, būs jāpierāda, ka tās vienošanās 4. 2. punkta f) apakš- punkta nozīmē neietver valsts atbalstu. Šajā nolūkā Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, kopš šā paziņojuma publicēšanas, pastāvīgi pārrauga šādas vienoša- nās, pamatojoties uz sešu mēnešu ziņojumiem, ko iesniegu- šas attiecīgās dalībvalstis, un līdz 1998. gada beigām veic pil- nīgu šādu vienošanos pārskatīšanu. Pārskatīšanu veic, ņemot vērā visas zināšanas un pieredzi, kas par īstermiņa eksporta kredītapdrošināšanas tirgus darbību un dalībvalstu intervenci tajā gūta līdz tam no ziņojumiem, kuri sniegti saskaņā ar 4. 5. punktu, no pirmās no ikgadējām pārskatīšanām, kuras jāveic saskaņā ar 4. 6. punktu, un no jebkuriem paziņoju- miem par tā izņēmuma noteikuma izmantošanu, kurš pare- dzēts 4. 4. punktā. Ja pārskatīšanā atklāj, ka vienošanās dalīb- valstīs ietver valsts atbalstu, tad dalībvalstij pieprasa tos izbeigt vēlākais līdz 1999. gada beigām. 4. 4. No principa, ka eksporta nododamo risku kredītapdrošinā- šanu valsts vai valsts atbalstīti eksporta kredītu apdrošinātāji sniedz tikai tad, ja tiem ir atņemtas 4. 2. punktā minētās finansiālās priekšrocības, var atkāpties apstākļos, kas norā- dīti turpmāk. Pateicoties apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas jaudas trū- kumam, dažās valstīs apdrošināšanas segums nododamiem eksporta kredītu riskiem pagaidām var īslaicīgi nebūt pie- ejams no privātiem eksporta kredītu apdrošinātājiem vai valsts vai valsts atbalstītiem eksporta kredītu apdrošinātā- jiem, kas darbojas uz sava rēķina. Tādēļ šos riskus pagaidām uzskata par nenododamiem. Šādos apstākļos šos pagaidu nenododamos riskus var uzņemties uz sava rēķina valsts vai valsts atbalstīts eksporta kredītu apdrošinātājs kā nenododamu risku, kas apdrošināts 4. 3. Šā paziņojuma 4. 2. punkta izpildes nolūkos valsts vai valsts atbalstītiem eksporta kredītu apdrošinātājiem vismaz ir jāveic atsevišķa administrēšana un atsevišķa grāmatvedība (1) Padomes 1991. gada 19. decembra Direktīva 91/674/EEK par apdro- šināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārska- tiem (OV L 374, 31. 12. 1991. , 7. lpp. ). 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 153 uz valsts rēķina vai ar tās galvojumu. Apdrošinātājam, pēc iespējas, jāizlīdzina savas prēmiju likmes šādiem riskiem ar likmēm, ko citur iekasē privāti eksporta kredītu apdrošinā- tāji par attiecīgo riska veidu. Jebkura dalībvalsts, kas plāno izmantot izņēmuma notei- kumu, nekavējoties dara Komisijai zināmu savu lēmumpro- jektu. Šajā paziņojumā, kurā atspoguļo risku apdrošināšanas seguma nepieejamību privātā apdrošināšanas tirgū, jāiekļauj ziņojums par stāvokli tirgū, sniedzot tam pierādījumus no diviem lieliem, labi pazīstamiem starptautiskiem privātiem eksporta kredītu apdrošinātājiem, kā arī no valsts kredītu apdrošinātāja, tādējādi pamatojot izņēmuma noteikuma izmantošanu. Turklāt tajā jāiekļauj to nosacījumu apraksts, kādus valsts vai valsts atbalstīts eksporta kredītu apdrošinā- tājs paredzējis piemērot attiecībā uz šādiem riskiem. Komisija divu mēnešu laikā pēc šāda paziņojuma saņemša- nas pārbauda, vai izņēmuma noteikuma izmantošana ir atbilstīga iepriekšminētajiem nosacījumiem un saskaņā ar Līgumu. Ja Komisija atzīst, ka izņēmuma noteikuma izmantošanas nosacījumi ir izpildīti, tās lēmums par saderību nepārsniedz divus gadus no lēmuma pieņemšanas dienas, ja šajā laika posmā neizmainās tirgus nosacījumi, kas ir par pamatu izņē- muma noteikuma izmantošanai. Turklāt Komisija, apspriežoties ar citām dalībvalstīm, var pārskatīt nosacījumus izņēmuma noteikuma izmantošanai; tā var arī lemt par tā atsaukšanu vai tā aizstāšanu ar citu attiecīgu sistēmu. 4. 5. Šis paziņojums stājas spēkā no 1998. gada 1. janvāra uz pie- ciem gadiem. Dalībvalstīm divu mēnešu laikā pēc šā paziņo- juma izziņošanas ir jāinformē Komisija par to, vai tās pieņem tās rekomendācijas. Vēlākais līdz 1999. gada 1. janvārim dalībvalstīm jāinformē Komisija par rīcību, ko tās īstenoju- šas, lai izpildītu šā paziņojuma noteikumus. Ja ar minēto ziņojumu starpniecību vai citādi izrādās, ka darbojošās sis- tēmas dalībvalstīs joprojām ietver valsts atbalstu, Komisija izvērtē šādu atbalstu atbilstīgi Līguma 92. un 93. pantam saskaņā ar iepriekš izklāstīto politiku. 4. 6. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un ieinteresētām pusēm pārskata nododamo risku definīciju un šā paziņojuma dar- bību, ņemot vērā tirgus attīstību un iespējamos Kopienas tie- sību aktus. Visu informāciju, ko Komisija saņēmusi no dalīb- valstīm un ieinteresētām pusēm saistībā šādām pārskatīšanām, ar informācijas sniedzēja atļauju dara pie- ejamu visiem pārējiem pārskatīšanas dalībniekiem. ar 154 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. PIELIKUMS Valstu saraksts, kurās pastāv nododami riski Valstis, kuras ir ESAO dalībvalstis, un kuras uzskata par valstīm, kurās pastāv nododami riski Austrālija Kanāda Islande Japāna Jaunzēlande Norvēģija Šveice Amerikas Savienotās Valstis Eiropas Savienība Austrija Beļģija Dānija Somija Francija Vācija Grieķija Īrija Itālija Luksemburga Nīderlande Portugāle Spānija Zviedrija Apvienotā Karaliste


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1791/97 DA COMISSÃO de 17 de Setembro de 1997 que fixa os preços representativos e os montantes dos direitos adicionais aplicáveis na importação dos melaços no sector do açúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: WRITTEN QUESTION No. 2884/97 by Glyn FORD to the Commission. Mutually recognized training qualifications

eurovoc_concepts:
administrative transparency
adult education
diploma
mutual recognition principle
professional qualifications
vocational training

text: 3. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 102/143 Svar fr(cid:229)n Joa(cid:152)o de Deus Pinheiro p(cid:229) kommissionens va¤gnar (8 oktober 1997) Under perioden 1994-1996 finansierade kommissionen tv(cid:229) projekt riktade till det tibetanska folket, da¤ribland ett mediaprojekt genomfo¤rt av organisationen (cid:148)Yttrandefrihet › O¤ vervakningscentrumet Maongpa(cid:148). Projektet avslutades 1996. I slutet av 1996 lades tv(cid:229) nya mediaprojekt fram varav det ena kom fr(cid:229)n samma organisation. I syfte att uppra¤tta en enhetlig strategi fo¤r bevakande av de ma¤nskliga ra¤ttigheterna i samband med bist(cid:229)ndsprojekt till tibetanska flyktingar och till folket i Tibet har kommissionen sa¤nt en delegation till platsen med uppgift att faststa¤lla projekt. Uppdraget genomfo¤rdes i juni 1997 och en rapport lades fram i bo¤rjan av augusti tillsammans med ett tjugotal projekt omfattande flera olika (cid:229)tga¤rdsomr(cid:229)den bl. a. inom mediaomr(cid:229)det och de omr(cid:229)den som parlamentsledamoten na¤mner. De projekt som tagits emot och rekommenderats av de b(cid:229)da konsulter som ansvarade fo¤r uppdraget kommer att bli fo¤rem(cid:229)l fo¤r underso¤kning och urvalsfo¤rfarande varvid sa¤rskild ha¤nsyn kommer att tas till kommissionens allma¤nna politik i denna region. (98/C 102/215) SKRIFTLIG FR¯GA E-2881/97 fr(cid:229)n Brendan Donnelly (PPE) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: Program fo¤r befolkningskontroll Kan kommissionen uttala sig om vilka praktiska (cid:229)tga¤rder som dess tja¤nstema¤n vidtar fo¤r att sa¤kersta¤lla att fondmedel fo¤r program fo¤r befolkningskontroll i utvecklingsla¤nder inte g(cid:229)r till la¤nder eller organisationer som tilla¤mpar eller accepterar tv(cid:229)ngsmetoder? Svar fr(cid:229)n Joa(cid:152)o de Deus Pinheiro p(cid:229) kommissionens va¤gnar (13 oktober 1997) I r(cid:229)dets nya fo¤rordning (EG) nr 1484/97 av den 22 juli 1997 om sto¤d till befolkningspolitik och befolkningsprogram i utvecklingsla¤nder (1) erinras det om i nionde beaktandemeningen att gemenskapen fo¤rdo¤mer varje kra¤nkning av ma¤nskliga ra¤ttigheter genom tv(cid:229)ngsabort eller tv(cid:229)ngssterilisering och det faststa¤lls i artikel 6 att samarbetssinitiativen skall genomfo¤ras p(cid:229) grundval av dialog med bero¤rda nationella, regionala och lokala myndigheter fo¤r att undvika program av tv(cid:229)ngskarakta¤r eller program som a¤r diskriminerande eller kra¤nker grundla¤ggande ma¤nskliga ra¤ttigheter. De (cid:229)tga¤rder som kommissionen sto¤der skall fo¤lja dessa principer. Kommissionen fo¤rvissar sig om att s(cid:229) sker, i synnerhet genom en noggrann fo¤rhandsanalys av de projekt och (cid:229)tga¤rder som la¤ggs fram liksom genom en dialog med dess samarbetsparter och med kontraktsinnehavarna. (1) EGT L 202, 30. 7. 1997. (98/C 102/216) SKRIFTLIG FR¯GA E-2884/97 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: O¤ msesidigt erka¤nnande av utbildningskvalifikationer Vilka framsteg har uppn(cid:229)tts fo¤r att (cid:229)stadkomma en tillna¤rmning av utbildningsstandarder och utbildnings- kvalifikationer mellan medlemsstaterna?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2965/97 von Niels SINDAL an die Kommission. Frontschutzbügel

eurovoc_concepts:
United Kingdom
approval
approximation of laws
motor car
pedestrian zone
road transport
transport accident
transport safety
two-wheeled vehicle
vehicle parts

text: 30. 4. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 134/45 (98/C 134/53) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2964/97 von Doeke Eisma (ELDR) an die Kommission (10. September 1997) Betrifft: Mo¤gliche Amtsniederlegung von Generaldirektor Enthoven Presseberichten zufolge mu(cid:223) der Generaldirektor der GD XI, Herr Enthoven, sein Amt niederlegen. 1. 2. Trifft dies zu? Falls ja, aus welchen Gru¤nden? Ha¤lt die Kommission es mit Blick auf die Kontinuita¤t der europa¤ischen Umweltpolitik fu¤r angebracht, den 3. Generaldirektor bereits nach drei Jahren aus seinem Amt zu entfernen, wa¤hrend Erwartungen zufolge in etwa zwei Jahren eine neue Kommission gebildet wird? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (7. November 1997) Die Kommission hat am 1. Oktober 1997 Herrn Enthoven, Generaldirektor der Generaldirektion (cid:132)Umwelt, nukleare Sicherheit und Katastrophenschutz(cid:147) (GD XI) zum Sonderberater des Generalsekreta¤rs und Herrn James Currie, Generaldirektor der Generaldirektion (cid:132)Zo¤lle und indirekte Steuern(cid:147) zum Generaldirektor der GD XI ernannt. (98/C 134/54) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2965/97 von Niels Sindal (PSE) an die Kommission (17. September 1997) Betrifft: Frontschutzbu¤gel Das britische Stra(cid:223)enverkehrslabor (TRL) hat Polizeiberichte u¤ber Unfa¤lle ausgewertet, an denen mit Frontschutzbu¤gel ausgeru¤stete Autos und Fu(cid:223)ga¤nger oder Zweiradfahrer beteiligt waren. Bei einem Teil der Unfa¤lle sind die Scha¤den und die Todesursache in direktem Zusammenhang mit dem Frontschutzbu¤gel zu sehen. Diese Schutzgitter sind bekannt von vierradangetriebenen Fahrzeugen und sollen das Fahrzeug beim Offroad-Einsatz schu¤tzen, aber in unseren Breitengraden ist die Notwendigkeit dafu¤r schwer erkennbar. Hat die Kommission dieses Problem untersucht? Gedenkt die Kommission, diese Art von unno¤tigem (cid:132)Zierat(cid:147) an Vierradfahrzeugen zu verbieten? Beabsichtigt die Kommission, einen Vorschlag zu unterbreiten, da(cid:223) diese besonderen Schutzgitter vor der Montage genehmigt werden mu¤ssen? Antwort von Herrn Bangemann im Namen der Kommission (29. Oktober 1997) Die Kommission hatte im Jahre 1996 ihre Sachversta¤ndigengruppe fu¤r Kraftfahrzeuge u¤ber die Zweckma¤(cid:223)igkeit der Einfu¤hrung von Bestimmungen fu¤r die Typgenehmigung von Frontschutzbu¤geln in die Richtlinie 74/483/EWG des Rates vom 17. September 1974 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten u¤ber die vorstehenden Au(cid:223)enkanten bei Kraftfahrzeugen (1) konsultiert. Damit sollte sichergestellt werden, da(cid:223) nur Frontschutzbu¤gel in Verkehr gebracht werden, die nicht verletzungsgefa¤hrdend sind


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2966/97 af Helwin PETER til Kommissionen. Planlagt fabriksudsalgs-center i Zweibrücken

eurovoc_concepts:
EU control
airport
economic conversion
fraud
industrial conversion
military base
property development
public financing
supermarket
supervisory power

text: C 134/46 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 4. 98 Resultatet blev, at Kommissionen fandt, at det ikke er tilstr(cid:230)kkeligt at indfłre specifikke forskrifter for k(cid:230)nguru-gitre. EU-foranstaltninger, der forhindrer, at der monteres farlige k(cid:230)nguru-gitre foran p(cid:229) kłretłjerne, błr v(cid:230)re et udslag af regler, der mere generelt głr fronten p(cid:229) motorkłretłjer mindre skadevoldende over for blłde trafikanter, bl. a. fodg(cid:230)ngere, i tilf(cid:230)lde af p(cid:229)kłrsel. Som det er almindelig s(cid:230)dvane i lovgivningen, er det bedre at fasts(cid:230)tte regler med pr(cid:230)stationskrav end at forbyde bestemte indretninger. Kommissionen har sat arbejde i gang med dette for łje og h(cid:229)ber at have regler klar i lłbet af 1998. (1) EFT L 266 af 2. 10. 1974. (98/C 134/55) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2966/97 af Helwin Peter (PSE) til Kommissionen (17. september 1997) Om: Planlagt fabriksudsalgs-center i Zweibru¤cken Vil Kommissionen › p(cid:229) grundlag af oplysninger i dens besiddelse, i henhold til hvilke der skulle v(cid:230)re ydet ulovlig offentlig stłtte til salget af et areal til investorerne bag et planlagt fabriksudsalgs-center p(cid:229) den tidligere milit(cid:230)rlufthavn i Zweibru¤cken › iv(cid:230)rks(cid:230)tte en formel undersłgelse eller kr(cid:230)ve en redegłrelse fra de ansvarlige myndigheder? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Karel Van Miert (7. oktober 1997) Kommissionen har anmodet de tyske myndigheder om at fremkomme med deres bem(cid:230)rkninger og vil med udgangspunkt i disse bem(cid:230)rkninger beslutte, hvorledes den p(cid:229)g(cid:230)ldende sag skal fłlges op. (98/C 134/56) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2977/97 af Florus Wijsenbeek (ELDR) til Kommissionen (17. september 1997) Om: Manglende adgang til flydende autogas (LPG) i Spanien for vognm(cid:230)nd fra medlemsstaterne Er Kommissionen klar over, at det i łjeblikket kun er spanske vognm(cid:230)nd, der m(cid:229) tanke LPG i Spanien, og at ikke-spanske borgere, og dermed heller ikke vognm(cid:230)nd fra EU-medlemsstaterne, ikke har adgang til dette autobr(cid:230)ndstof? Mener Kommissionen, at denne politik er i strid med EU-bestemmelserne om lige behandling af personer fra EU-medlemsstaterne? Vil Kommissionen rette henvendelse til de nationale myndigheder for at f(cid:229) standset denne politik? I bekr(cid:230)ftende fald, hvordan? I ben(cid:230)gtende fald, hvorfor ikke? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (19. november 1997) Kommissionen er ikke bekendt med det forhold, som det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner. For at konstatere om disse forhold kan betragtes som v(cid:230)rende i strid med f(cid:230)llesskabsretten vil Kommissionen tage kontakt med de nationale myndigheder for at f(cid:229) oplysninger om den lovgivning, der g(cid:230)lder for levering af br(cid:230)ndstof samt oplysninger om administrationens og erhvervslivets praksis


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2962/97 von Leonie van BLADEL an die Kommission. Die Lieferung von Lebensmitteln an weniger mobile, allein lebende ältere Menschen in der EU durch Supermärkte

eurovoc_concepts:
delivery
elderly person
facilities for the disabled
foodstuff
population ageing
social policy
supermarket

text: 3. 4. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 102/155 (98/C 102/231) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2962/97 von Leonie van Bladel (UPE) an die Kommission (17. September 1997) Betrifft: Die Lieferung von Lebensmitteln an weniger mobile, allein lebende a¤ltere Menschen in der EU durch Superma¤rkte Ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) in der EU, in der laut demographischen Statistiken die 1. Bevo¤lkerung altert und die Mobilita¤t manchmal nachla¤(cid:223)t, innerhalb des freien Marktsegmentes nach Mo¤glichkeiten gesucht werden mu(cid:223), um die Selbsta¤ndigkeit dieser a¤lteren Menschen zu gewa¤hrleisten? Kann die Kommission Einblick sowie eine U¤ bersicht daru¤ber geben, inwiefern in den sta¤dtischen 2. Ballungsgebieten der 15 Mitgliedstaaten Superma¤rkte Mo¤glichkeiten geschaffen haben, um den weniger mobilen a¤lteren Menschen gegen geringes Entgelt Lebensmittelpakete ins Haus zu liefern? 3. Welche Ma(cid:223)nahmen wird die Kommission in den sta¤dtischen Gebieten treffen, in denen solche Ma(cid:223)nahmen noch nicht vorgesehen sind? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (17. Oktober 1997) 1. Die selbsta¤ndige Lebensfu¤hrung a¤lterer Menschen mit Mobilita¤tsproblemen ist sicher eine Priorita¤t bei der Fo¤rderung europa¤ischer Projekte fu¤r a¤ltere Menschen durch die Kommission, und zwar seit dem Europa¤ischen Jahr der a¤lteren Menschen und der Solidarita¤tsgemeinschaft der Generationen im Jahre 1993. 2. Der Kommission liegen keine na¤heren Angaben hierzu vor. Die aufgeworfene Problematik fa¤llt nicht in den Zusta¤ndigkeitsbereich der Gemeinschaft. Die Kommission 3. wird allerdings transeuropa¤ische Projekte, die zur selbsta¤ndigen Lebensfu¤hrung a¤lterer Menschen mit Mobilita¤tsproblemen beitragen, auch weiterhin fo¤rdern, soweit das Budget es zula¤(cid:223)t. (98/C 102/232) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2963/97 von Leoluca Orlando (V) an die Kommission (10. September 1997) Betrifft: U¤ bernahme der Sicilcassa durch den Banco di Sicilia Das Fusionsprojekt zwischen der Sicilcassa und dem Banco di Sicilia ist recht weit fortgeschritten. Diese Operation bedeutet, da(cid:223) in einer einzigen Region, Sizilien, 500 Filialen, also ein Drittel aller sizilianischen Bankfilialen (1. 500), voll von der o¤ffentlichen Hand u¤bernommen werden. Die Fusion wird ohne Beteiligung von Privatkapital abgewickelt. Die italienische Regierung hat bekanntgegeben, da(cid:223) sie noch innerhalb der laufenden Woche zum Abschlu(cid:223) gebracht werden soll. 1. Hat die italienische Regierung die Gemeinschaftsorgane von dem genannten Vorhaben in Kenntnis gesetzt und die erforderliche Zustimmung erhalten? 2. Wird sich die Kommission, falls dies nicht erfolgt ist, sofort mit der italienischen Regierung in Verbindung setzen, um zu pru¤fen, ob die Fusion mit dem Schutz des freien Wettbewerbs vereinbar ist?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2892/97 van Glyn FORD aan de Commissie. Harmonisatie van vitamine- en gezondheidssupplementen

eurovoc_concepts:
approximation of laws
consumer protection
food additive
medicinal product
nutrition
pharmaceutical product
public health
vitamin

text: 16. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 117/95 De Europese Unie heeft de kwestie van de heer Yusefi aan de orde gesteld in het kader van de kritische dialoog tussen de EU en Iran, die tot april 1997 diende als kader voor de bespreking van o. a. mensenrechtenkwesties met Iran. De Unie en haar lidstaten spelen voorts een actieve rol in de wekzaamheden van de VN-Commissie voor de rechten van de mens en de Derde Commissie van de Algemene Vergadering van de VN, die de belangrijkste fora zijn voor de bespreking van de mensenrechtensituatie in Iran. (98/C 117/121) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2892/97 van Glyn Ford (PSE) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Harmonisatie van vitamine- en gezondheidssupplementen Is de Commissie zich ervan bewust dat de plannen om vitamine- en gezondheidssupplementen te harmoniseren tot gevolg kunnen hebben dat deze slechts een beperkte hoeveelheid vitamine gaan bevatten? Kan de Commissie de zienswijze aanvaarden dat hoge doseringen aan vitaminen in sommige gevallen de gezondheid van de patie¤nt opmerkelijk verbeteren? Antwoord van de heer Bangemann namens de Commissie (15 oktober 1997) De Commissie heeft een discussiestuk over de toevoeging van vitaminen en mineralen aan levensmiddelen en over gezondheidssupplementen opgesteld, gepubliceerd en rechtstreeks aan het geachte parlementslid en het secretariaat van het Parlement toegestuurd. In het stuk worden een aantal vraagstukken aan de orde gesteld, met het verzoek om vo·o·r 30 september 1997 commentaar te leveren. De Commissie zal het ontvangen commentaar zorgvuldig evalueren, alvorens stappen op de weg naar harmonisatie te zetten. In dit stadium kan de Commissie niet zeggen wat de gevolgen zullen zijn van een eventuele harmonisatie voor mogelijke discussiepunten als het vitaminegehalte. De Commissie zal door algemeen aanvaarde wetenschappelijke gegevens bevestigd bewijsmateriaal met betrekking tot de gezondheidsbevorderende werking van vitaminedoses bestuderen. (98/C 117/122) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2898/97 van Bartho Pronk (PPE) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Ziektekostenverzekering in de Europese Unie Particulier verzekerden in Nederland hebben bij hun verplaatsing binnen de Europese Unie geen recht op een E 111-formulier voor dringende medische verzorging in een andere EU-lidstaat op basis van bijlage VI van verordening 1408/71 (1) (betreffende de toepassing van de socialezekerheidsregelingen op werknemers en zelfstandigen alsmede op hun gezinsleden die zich binnen de Gemeenschap verplaatsen). 1. Is het waar dat in Zweden, waar een nationaal ziektekostenstelsel geldt, er bij medische verstrekkingen aan EU-onderdanen, ongeacht of men in zijn/haar lidstaat particulier verzekerd is of onder het nationale stelsel valt, om een E 111-formulier wordt gevraagd? In welke andere EU-lidstaten met een nationaal ziektekostenverzekeringsstelsel wordt bij medische 2. verstrekkingen gevraagd naar het E 111-formulier?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2930/97 dell'on. Florus WIJSENBEEK alla Commissione. Presunta corruzione della gendarmeria belga

eurovoc_concepts:
Belgium
EU law - national law
EU national
carrier
corruption
fine
offence
paramilitary force
road transport
services company

text: 16. 4. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 117/29 E‘ la Commissione a conoscenza di fatti o di dati relativi ai regimi applicati in altri Stati membri in materia di multe per gli autisti stranieri e sa se tali regimi vengano interpretati come discriminanti? E‘ la Commissione disposta ad inventariare i regimi di multe o le situazioni discriminanti in altri paesi e ad esaminarne la compatibilita‘ con la sentenza soprammenzionata? Intende la Commissione esaminare rapidamente il reclamo presentato dagli autotrasportatori olandesi ed adoperarsi per l(cid:146)immediata istituzione di un regime di multe efficace ed equo in Belgio e negli altri eventuali Stati membri in cui si assiste a questo tipo di pratiche, a prescindere da piani intesi ad adeguare, in futuro, la legislazione nazionale a quella europea? In caso affermativo, in quale modo? In caso contrario, perche·? (98/C 117/38) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2930/97 di Florus Wijsenbeek (ELDR) alla Commissione (17 settembre 1997) Oggetto: Presunta corruzione della gendarmeria belga Sa la Commissione che il numero dei reclami contro gli interventi delle autorita‘ belghe per quanto riguarda il controllo del traffico stradale aumenta con ritmo costante (1)? Sa inoltre la Commissione che nel caso particolare degli autisti stranieri, spesso fermati per futilita‘, le multe imposte non hanno alcun rapporto con le infrazioni constatate e per questo motivo hanno un effetto discriminatorio soprattutto nei confronti dei trasportatori stranieri? Sono noti al riguardo i casi della ditta Meijer di Kruiningen del 28 giugno alla quale, poiche· le multe non potevano essere pagate in moneta belga bens(cid:14)‘ in moneta olandese, e‘ stato impedito di proseguire con conseguente rimozione del veicolo che ha subito per questo un grave danno, e della ditta Leeuw di Hagestein, sempre in Belgio, dello scorso maggio. Sa la Commissione che i servizi di rimozione dei veicoli in Belgio e in Francia corrispondono percentuali ai servizi competenti per la comminazione di multe, come la gendarmeria? Ritiene la Commissione che tali pratiche siano in accordo con il principio della non discriminazione e della libera prestazione dei servizi in base all(cid:146)articolo 75 e alla direttiva 88/599 (2)? In caso affermativo, in che modo? In caso negativo, perche· no? E(cid:146) disposta la Commissione a contattare le autorita‘ nazionali per porre termine a queste pratiche intollerabili (3)? (1) Cfr. interrogazione E-2607/97. (2) GU L 325 del 29. 11. 1988, pag. 55. (3) Cfr. interrogazione nel tempo delle interrogazioni della tornata di aprile 1996 (H-0082/96) › Discussioni del Parlamento europeo 4-480. Risposta comune data dal sig. Kinnock a nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-2607/97 e E-2930/97 (17 ottobre 1997) La Commissione riceve di tanto in tanto reclami relativi al modo in cui vengono effettuati i controlli da parte delle autorita‘ dei vari Stati membri. Non vi e‘ stato alcun aumento esponenziale dei reclami nei confronti delle autorita‘ belghe. Tuttavia, la Commissione e‘ a conoscenza della attuale anomalia della normativa belga, secondo cui i trasportatori non residenti in Belgio che non accettano di pagare la contravvenzione al momento in cui questa viene elevata, ma preferiscono sottoporre il caso al tribunale, sono obbligati a pagare un importo superiore per ciascuna infrazione. La Commissione ha chiesto ufficiale conferma alle autorita‘ belghe del fatto che esse stiano procedendo alle necessarie modifiche legislative al fine di correggere la situazione nel prossimo futuro


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2892/97 του Glyn FORD προς την Επ τροπή. Εναρμόνιση των βιταμινών και των συμπληρωμάτων υγείας

text: 16. 4. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 117/95 H Eyrvpai¤kh· Envsh e·uije to ue·ma toy k. Yusefi stiw iranike·w arxe·w sto plai·sio toy kritikoy· dialo·goy EE-Ira· n, o opoi·ow e·vw ton Apri·lio toy 1997 xrhsi·meyse vw plai·sio metajy· a· llvn, gia thn syzh·thsh gia ta anurv· pina dikaiv· mata me to Ira·n. Epiple·on, h Envsh kai ta kra·th me·lh thw diadramati·zoyn energo· ro·lo stiw ergasi·ew thw Epitroph·w toy OHE gia ta anurv· pina dikaiv· mata kai thw Tri·thw Epitroph·w sth Genikh· Syne·leysh toy OHE, poy ei·nai ta kyrio·tera dieunh· plai·sia gia thn eje·tash thw kata·stashw tvn dikaivma·tvn toy anurv· poy sto Ira·n. (98/C 117/121) GRAPTH ERVTHSH E-2892/97 ypobolh· : Glyn Ford (PSE) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Enarmo·nish tvn bitaminv· n kai tvn symplhrvma·tvn ygei·aw Antilamba·netai h Epitroph· o·ti ta sxe·dia gia enarmo·nish tvn bitaminv· n kai tvn symplhrvma·tvn gia th belti·vsh thw ygei·aw ei·nai piuano· na syntele·soyn ston periorismo· toy posostoy· tvn bitaminv· n poy perie·xontai sta symplhrv· mata ayta·; Symfvnei· h Epitroph· me to gegono·w o·ti ychle·w do·seiw bitaminv· n e·xoyn se orisme·new periptv· seiw beltiv· sei shmantika· thn ygei·a toy asuenoy·w; Apa· nthsh toy k. Bangemann ej ono·matow thw Epitroph· w (15 Oktvbri·oy 1997) (cid:201)na e·ggrafo ergasi·aw gia thn prosuh·kh bitaminv· n kai meta·llvn sta tro·fima kai sta symplhrv· mata trofi·mvn, to opoi·o syne·taje h Epitroph·, dhmosiopoih·uhke, kai aposte·lletai apeyuei·aw sto ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy kai sthn grammatei·a toy Koinoboyli·oy. To e·ggrafo ue·tei epi· ta·phtow seira· zhthma·tvn kai protei·nei thn apostolh· sxoli·vn me·xri thn 30h· Septembri·oy 1997. h Epitroph· ua ejeta·sei prosektika· ta sxo·lia poy thw perih·luan, protoy· la·bei oiadh·pote me·tra prow thn katey·uynsh thw enarmo·nishw. Sth fa·sh ayth·, h Epitroph· den mporei· na proble·cei ta apotele·smata miaw endexo·menhw enarmo·nishw se epime·royw zhth·mata o·pvw ei·nai h periektiko·thta se bitami·new. H Epitroph· ua ejeta·sei ta dosoejartv· mena ofe·lh tvn bitaminv· n gia thn ygei·a tvn katanalvtv· n, me ba·sh genikv· w apodekta· episthmonika· stoixei·a. (98/C 117/122) GRAPTH ERVTHSH E-2898/97 ypobolh· : Bartho Pronk (PPE) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Asfa·lish asuenei·aw sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh Idiv· tew asfalisme·noi sthn Ollandi·a o·tan metakinoy·ntai ento·w thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw den dikaioy·ntai na ka·noyn xrh·sh toy enty·poy E 111 gia epei·goysa iatrikh· peri·ualch se a·llo kra·tow me·low thw EE, ba·sei toy pararth·matow VI toy Kanonismoy· 1408/71 (1) (peri· efarmogh·w tvn systhma·tvn koinvnikh·w asfali·sevw stoyw misuvtoy·w kai tiw oikoge·neie·w toyw poy diakinoy·ntai ento·w thw Koino·thtow). Alhuey·ei o·ti sth Soyhdi·a o·poy isxy·ei euniko· sy·sthma asfali·sevw asuenei·aw, kata· thn paroxh· iatrikh·w 1. peri·ualchw prow yphko·oyw thw EE toyw zhtei·tai to e·ntypo E 111, asxe·tvw ea·n o/h auenh·w e·xei syna· cei idivtikh· asfa·lish sto kra·tow me·low toy/thw h· empi·ptei sto euniko· sy·sthma ygei·aw thw xv· raw toy; Se poia· a·lla kra·th me·lh thw EE o·poy isxy·ei euniko· sy·sthma asfa·lishw asue·neiaw apaitei·tai to e·ntypo E 2. 111 kata· thn paroxh· iatrikh·w periua·lcevw;


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2976/97 του Joaquin SISO CRUELLAS προς την Επ τροπή. Υγεία των αγροτών

eurovoc_concepts:
EU programme
application of EU law
farmer
health policy
health risk
infectious disease
occupational health
occupational safety

text: C 117/120 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 16. 4. 98 (98/C 117/152) GRAPTH ERVTHSH E-2976/97 ypobolh· : Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Ygei·a tvn agrotv· n Oi a·ndrew kai oi gynai·kew poy eerga·zontai sthn eyrvpai¤kh· y·paiuro ei·nai ekteueime·noi se e·na mega· lo ariumo· asueneiv· n poy sxeti·zontai me thn ergasi·a toyw. Mia apo· tiw pio· diadedome·new epaggelmatike·w asue·neiew sthn y·paiuro ei·nai h broyke·llvsh, gnvsth· kai vw Melitai·ow pyreto·w, h opoi·a metadi·detai dia thw epafh·w, apo· ton ae·ra h· apo· thn katana·lvsh galaktokomikv· n proi¤o·ntvn poy proe·rxontai apo· molysme·na zv· a. Ypa·rxoyn kai a·llew loimv· deiw no·soi, o·pvw h fymati·vsh poy metadi·detai apo· to ga·la tvn molysme·nvn agela·dvn kai o a·nurakaw, kauv· w kai orisme·new poy ofei·lontai se para·sita, stiw opoi·ew ua pre·pei na prosteuei· to da·gkvma apo· zv· a kai to tsi·mphma apo· e·ntoma. Epiple·on, h xrh·sh ypotypvdv· n ergalei·vn (kinhth·rew, ueristike·w mhxane·w k. lp. ) prokalei· kradasmoy·w oi opoi·oi, o·tan to sv· ma toyw yfi·statai kata· tro·po e·ntono kai synexh·, mporoy·n na prokale·soyn sobare·w bla·bew stoyw myw kai ta osta·. Ako·mh, h paratetame·nh e·kuesh sthn hliakh· aktinoboli·a kai oi xhmikoi· para·gontew prokaloy·n thn emfa·nish problhma· tvn kyri·vw sto de·rma. Te·low, den ua pre·pei na jexna·me to ychlo· epi·pedo toy a·gxoyw poy pie·zei kyri·vw tiw gynai·kew thw ypai·uroy oi opoi·ew, syxna·,. pe·ra apo· thn enasxo·lhsh me tiw agrotike·w drasthrio·thtew, ta oikiaka· kai thn anatrofh· tvn paidiv· n, erga· zontai kai e·jv apo· thn agrotikh· ekmeta·lleysh. Lamba·nontaw ypo·ch o·ti, xvri·w amfiboli·a, ei·nai aparai·thto na ejetasuei· se ba·uow h pragmatopoi·hsh ekstrateiv· n pro·lhchw gia thn elaxistopoi·hsh kai thn pro·lhch, sto me·tro toy dynatoy·, thw dia·doshw tvn asueneiv· n aytv· n metajy· tvn agrotv· n, ua mporoy·se h Epitroph· na anafe·rei ea·n ypa· rxoyn koinotike·w dra·seiw me sto·xo ton periorissmo· kai thn telikh· dio·ruvsh thw kata· stashw ayth·w; Apa· nthsh toy k. Flynn ej ono·matow thw Epitroph· w (10 Noembri·oy 1997) H Epitroph· e·xei plh·rh gnv· sh tvn epaggelmatikv· n kindy·nvn toyw opoi·oyw diatre·xoyn oi ergazo·menoi ston agrotiko· tome·a. Sh·mera ypa·rxei e·na eyry·tato nomouetiko· sv· ma se ue·mata prostasi·aw thw asfa·leiaw kai thw ygei·aw tvn ergazome·nvn, symperilambanome·nvn tvn agrotv· n. H odhgi·a 89/391/EOK, sxetika· me thn efarmogh· me·trvn gia thn prov· uhsh thw belti·vshw thw asfa·leiaw kai thw ygei·aw tvn ergazome·nvn sto xv· ro ergasi·aw (1), efarmo·zetai se o·loyw toyw tomei·w drasthrioth·tvn, symperilambanome·noy kai toy agrotikoy· tome·a. Epi·shw, h odhgi·a 90/679/EOK, sxetika· me thn prostasi·a tvn ergazome·nvn apo· kindy·noyw poy diatre·xoyn lo·gv thw e·kuesh·w toyw se biologikoy·w para·gontew kata· thn ergasi·a (2) (o·pvw tropopoih·uhke apo· thn odhgi·a 93/88/EOK (3) kai teleytai·a apo· thn odhgi·a 95/30/EOK (4)) proble·pei ta me·tra poy efarmo·zontai stiw drasthrio·thtew ekei·new kata· tiw opoi·ew oi ergazo·menoi, lo·gv thw epaggelmatikh·w toyw drasthrio·thtaw, ekti·uentai h· diatre·xoyn ton ki·ndyno e·kueshw se biologikoy·w para·gontew, o·pvw aytoi· poy anafe·rontai sto kei·meno thw erv· thshw. H sy·stash 90/326/EOK thw Epitroph·w sxetika· me th ue·spish eyrvpai¤koy· katalo·goy tvn epaggelmatikv· n asueneiv· n (5) poy apeyuy·netai sta kra·th me·lh, perilamba·nei polle·w asue·neiew tiw opoi·ew anafe·rei to ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy, o·pvw h broyke·llvsh, h fymati·vsh kai oi loimv· deiw h· parasitike·w asue·neiew poy metadi·dontai ston a·nurvpo apo· ta zv· a h· ta ptv· mata tvn zv· vn. Sto plai·sio toy koinotikoy· progra·mmatow ston tome·a thw asfa·leiaw, thw ygieinh·w kai thw ygei·aw sto xv· ro ergasi·aw (1996-2000), h Epitroph·, me th boh·ueia plhroforiv· n poy thw pare·xontai apo· ton Eyrvpai¤ko· Organismo· gia thn Asfa·leia kai thn Ygei·a kata· thn Ergasi·a, ua ejeta·sei ea·n pre·pei na problefuoy·n kai a·lla me·tra sto me·llon. (1) EE L 183, thw 29. 6. 1989 (2) EE L 374, thw 31. 12. 1990 (3) EE L 268 thw 29. 10. 1993 (4) EE L 155 thw 6. 7. 1995 (5) EE L 160 thw 26. 6. 1990


title: WRITTEN QUESTION No. 2908/97 by Kenneth COLLINS to the Commission. Portugal - VAT discrimination

eurovoc_concepts:
Portugal
VAT
alcoholic beverage
anti-discriminatory measure
infringement of EU law
infringement procedure (EU)

text: 25. 5. 98 EN Official Journal of the European Communities C 158/19 (98/C 158/24) WRITTEN QUESTION E-2908/97 by Kenneth Collins (PSE) to the Commission (17 September 1997) Subject: Portugal › VAT discrimination In its response given on 7 December 1994 to Question E-2086/94 (1) concerning Portugal(cid:146)s application of VAT within the alcoholic beverage sector, the Commission advised that it is currently examining the question with a view to taking the appropriate decision. Will the Commission say whether it took such a decision and whether steps have since been taken to bring Portugal(cid:146)s VAT rate in line to at least the 12% minimum required since 1 January 1993 or to the 17% rate which applies to all other alcoholic drinks? (1) OJ C 75, 27. 3. 1995, p. 17. Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (11 November 1997) The Community VAT legislation governing the taxation of alcoholic beverages is still the same as described in the Reply to the Honourable Member(cid:146)s question E-2086/94. At present, alcoholic drinks are generally taxed at the standard rate of 17% in Portugal. However, Portugal continues to tax wine at the reduced rate of 5% which in the Commission(cid:146)s view is a breach of the above Community legislation. An appropriate infringement procedure is currently under way. (98/C 158/25) WRITTEN QUESTION E-2910/97 by Johanna Maij-Weggen (PPE) to the Commission (17 September 1997) Subject: Transportation of calves between Germany and France and methods used in French slaughterhouses Is the Commission familiar with the documentary broadcast by ZDF (Second German TV channel) on 18 July 1997 which reported on the transport of (cid:145)surplus(cid:146) male calves from Germany to France and on the methods used to kill those calves in French slaughterhouses (1)? Is the Commission aware that this transportation takes place because a higher slaughter premium is payable in France than in Germany, and that such action could well be fraudulent? Can the Commission state what the relevant slaughter premiums are in Germany and France, and how it is possible for these calves to be transported unnecessarily? To what extent do Commission rules play into the hands of those engaging in such practices? The German television documentary also showed that the calves are first hung up by one leg and then have their throats cut. Does the Commission consider this as an authorized method of killing cattle earmarked for slaughter? Are there any European laws or regulations containing provisions relevant in this connection, and if so who is responsible for enforcing them? (1) The film, entitled (cid:145)Kopfgeld fu¤r Ka¤lber(cid:146), is available from the ZDF offices in Mainz (tel:0049-6131-704535). Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (1 December 1997) The Commission is putting special emphasis on improvement of Community rules on animal welfare. Recently new rules on the transport of animals as well as welfare of calves came into force. Some problems in this field result from insufficient implementation of rules or controls by the Member States. The Commission is carefully monitoring the situation and taking appropriate steps against Member States where obligations have not been respected


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2950/97 van Florus WIJSENBEEK aan de Commissie. Europees treinbeveiligingssysteem ETCS

eurovoc_concepts:
carriage of passengers
common transport policy
high-speed transport
rail transport
traffic control
traffic signs
trans-European network
transport infrastructure
transport regulations
transport safety

text: C 117/110 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 4. 98 informatie over het land van herkomst. Dit is een van de taken van het Centrum voor informatie, beraad en gegevensuitwisseling inzake asielaangelegenheden (CIBGA). Deze werkgroep van de Raad stelt, op basis van bijdragen van de lidstaten, gemeenschappelijke rapporten op over de evaluatie van de situatie in derde landen (3). Normaal gezien nodigt het CIBGA ook een vertegenwoordiger van het UNHCR uit om aan deze evaluaties deel te nemen. De Commissie is nauw betrokken bij alle besprekingen van het GIBGA. (1) Gemeenschappelijk standpunt van 4 maart1996 door de Raad vastgesteld op grond van artikelK. 3 van het Verdrag betreffende de Europese Unie inzake de geharmoniseerde toepassing van de definitie van de term (cid:132)vluchteling(cid:148) in artikel1 van het Verdrag van Gene‘ve van 28 juli1951 betreffende de status van vluchtelingen (PB nr. L 63 van 13. 3. 1996, blz. 2). (2) PB nr. C 319, van 26. 10. 1996, blz. 1. (3) Zie het tweede verslag over de werkzaamheden van het CIBGA in PB nr. C274 van 19. 9. 1996. (98/C 117/140) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2949/97 van Florus Wijsenbeek (ELDR) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Railinfrastructuur Is het de Commissie bekend dat er al naar gelang de nationale railinfrastructuur grote verschillen bestaan in maximum aslast? Is de Commissie voornemens voorstellen te doen om in verband met het voorstel van de (cid:132)freight freeways(cid:148), en in het kader van de Trans-Europese Netwerken, de maximum aslast en de laadprofielen in Europa te harmoniseren, opdat het intra-Europees railvervoer niet met deze technische belemmering wordt geconfronteerd? Zo ja, welke is de maximum aslast en het laadprofiel die de Commissie zich voorstelt? Zo neen, waarom is de Commissie van oordeel dat er geen harmonisatiebehoefte bestaat? Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (4 november 1997) De Commissie geeft zich rekenschap van de diversiteit van de spoorweginfrastructuur in de lidstaten van de Gemeenschap, ook op het stuk van de maximale asbelasting en de laadprofielen. Die verschillen zijn het gevolg van het feit dat in de loop der jaren de nationale netwerken los van elkaar zijn ontwikkeld. De Commissie ijvert voor de interoperabiliteit van de nationale netwerken en heeft door het voorstellen van een richtlijn betreffende de interoperabiliteit van het trans-Europees hogesnelheidsspoorwegsysteem, die door de Raad op 23 juli 1996 werd vastgesteld (1), een eerste stap in die richting ondernomen. Voorts heeft de Commissie, met het oog op het vinden van de beste manieren om het concurrentievermogen van de niet tot het HST-netwerk behorende internationale vracht- en passagiersdiensten te bevorderen, het initiatief genomen tot een interoperabiliteitsonderzoek, waarbij een aantal kwesties zoals die van de laadprofielen nader worden onderzocht. De Commissie is voornemens eind 1998 voorstellen in te dienen inzake kosteneffectieve maatregelen die tot de integratie van de traditionele nationale netwerken kunnen bijdragen. (1) Richtlijn96/48/EG › PB nr. L 235 van 17. 9. 1996. (98/C 117/141) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2950/97 van Florus Wijsenbeek (ELDR) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Europees treinbeveiligingssysteem ETCS Is het de Commissie bekend dat er in de verschillende lidstaten verschillende systemen van beveiliging en verkeersbegeleiding van het railvervoer bestaan? Is het de Commsisie tevens bekend dat er een voorstel gedaan is om te komen tot een ETCS (European Train Control System), waarvoor functionele specificaties zouden moeten zijn opgesteld?


title: Resolución sobre la Comunicación de la Comisión titulada "Primer plan de acción para la innovación en Europa - Innovar para crecer y crear empleo" (COM(96)0589 C4-0624/96)

eurovoc_concepts:
action programme
development policy
economic growth
economic policy
employment policy
innovation


title: QUESTION ECRITE no 2894/97 de Phillip WHITEHEAD à la Commission. Taux de libération du nickel contenu dans les alliages utilisés pour les pièces de 1 et 2 euros

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European standard
approximation of laws
ferro-alloy
marketing restriction
money
nickel
public health
scientific committee (EU)
toxic substance

text: 30. 4. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 134/31 En raison de leur valeur e·leve·e, les pie‘ces de 1 et 2 euros doivent inte·grer des dispositifs de se·curite· supple·mentaires pour re·duire les possibilite·s de fraude. Compte tenu des techniques actuelles, s(cid:146)il fallait proce·der aux essais, a‘ la mise au point et a‘ la fabrication d(cid:146)un produit de substitution du nickel, il serait tre‘s difficile de respecter le de·lai fixe· pour l(cid:146)introduction des pie‘ces libelle·es en euros, a‘ savoir le 1er janvier 2002 au plus tard. C(cid:146)est pourquoi, la Commission, apre‘s avoir consulte· le Comite· scientifique pour l(cid:146)examen de la toxicite· et de l(cid:146)e·cotoxicite· des compose·s chimiques, a maintenu sa proposition concermant l(cid:146)utilisation du nickel uniquement pour les pie‘ces de 1 et 2 euros. Le Conseil a proce·de· a‘ un premier examen de la proposition de la Commission le 7 juillet 1997 et il est parvenu a‘ un accord de principe sur cette proposition, sous re·serve notamment de toute modification qui serait convenue a‘ la lumie‘re des amendements que le Parlement europe·en pourrait proposer en premie‘re et deuxie‘me lectures. Il convient en effet de rappeler que ce re‘glement ne peut e(cid:136)tre arre(cid:136)te· par le Conseil qu(cid:146)apre‘s que les E· tats membres adoptant l(cid:146)euro comme monnaie unique auront e·te· choisis (article 105 A, paragraphe 2, du traite· en liaison notamment avec l(cid:146)article 109 K dudit traite·). L(cid:146)adoption de ce re‘glement e·tant soumise a‘ la proce·dure de coope·ration avec le Parlement europe·en au titre de l(cid:146)article 189 C du traite·, le Conseil adoptera sa position commune apre‘s avoir examine· l(cid:146)avis que le Parlement europe·en a adopte· en premie‘re lecture le 6 novembre dernier. (98/C 134/37) QUESTION E· CRITE E-2894/97 pose·e par Phillip Whitehead (PSE) a‘ la Commission (17 septembre 1997) Objet: Taux de libe·ration du nickel contenu dans les alliages utilise·s pour les pie‘ces de 1 et 2 euros La directive relative aux alliages contenant du nickel (94/27/CE) (1) interdit l(cid:146)usage d(cid:146)un alliage au nickel ayant un taux de libe·ration du nickel supe·rieur a‘ 0,5 (cid:181)g/cm2 par semaine pour les produits entrant en contact direct et prolonge· ave la peau humaine. E· tant donne· que certains travailleurs (par exemple les caissiers dans les banques ou les commerces) sont tre‘s re·gulie‘rement en contact avec les pie‘ces de monnaie, la Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que les pie‘ces de monnaie constituent des produits qui entrent en contact direct et prolonge· avec la peau humaine? Dans l(cid:146)affirmative, la Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que l(cid:146)alliage au nickel choisi pour les pie‘ces libelle·es en euros doit e(cid:136)tre conforme aux normes e·tablies pour de tels produits par la directive sur le nickel? (1) JO L 188 du 22. 7. 1994, p. 1. Re·ponse donne·e par M. de Silguy au nom de la Commission (18 novembre 1997) La directive 94/27/CE du 30 juin 1994 portant douzie‘me modification de la directive 76/769/CEE concernant le rapprochement des dispositions le·gislatives, re·glementaires et administratives des E· tats membres relatives a‘ la limitation de la mise sur le marche· et de l(cid:146)emploi de certaines substances et pre·parations dangereuses impose des limites a‘ l(cid:146)utilisation du nickel dans des objets qui sont destine·s a‘ entrer en contact direct et prolonge· avec la peau. Ces limites ont e·te· instaure·es parce que la pre·sence de nickel dans certains objets peut entra(cid:14)(cid:136)ner une sensibilisation de l(cid:146)homme au nickel et provoquer des re·actions allergiques en cas de contact prolonge·. Toutefois, le comite· scientifique pour l(cid:146)examen de la toxicite· et de l(cid:146)e·cotoxicite· a de·clare· qu(cid:146)aucun e·le·ment n(cid:146)indique que le nickel pre·sent dans les pie‘ces de monnaie actuelles a e·te· associe· a‘ l(cid:146)apparition d(cid:146)une sensibilisation, soit chez les travailleurs manipulant les pie‘ces, soit chez les consommateurs ordinaires. Les pie‘ces de monnaie ne sont pas mentionne·es dans la liste d(cid:146)objets annexe·e a‘ la directive et, a‘ l(cid:146)heure actuelle, rien n(cid:146)indique qu(cid:146)elles soient concerne·es par la directive. Selon la proposition de re‘glement du Conseil sur les valeurs unitaires et les spe·cifications techniques des pie‘ces libelle·es en euros (1), 8 % seulement des pie‘ces en circulation contiendront du nickel, contre 75 % pour les pie‘ces actuelles. (1) JO C 208 du 9. 7. 1997


title: WRITTEN QUESTION No. 2910/97 by Johanna MAIJ-WEGGEN to the Commission. Transportation of calves between Germany and France and methods used in French slaughterhouses

eurovoc_concepts:
EU law
France
Germany
animal welfare
calf
slaughter of animals
slaughter premium
transport of animals

text: 25. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 158/19 (98/C 158/24) SKRIFTLIG FR¯GA E-2908/97 fr(cid:229)n Kenneth Collins (PSE) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: Portugal › diskriminering betra¤ffande merva¤rdesskatten Kommissionen meddelade i sitt svar av den 7 december 1994 p(cid:229) fr(cid:229)ga E-2086/94 (1) om merva¤rdesskatten i Portugal inom sektorn fo¤r alkoholhaltiga drycker, att den utredde saken fo¤r att senare kunna fatta ra¤tt beslut i fr(cid:229)gan. Kan kommissionen informera om huruvida den har fattat n(cid:229)got beslut och om den har vidtagit (cid:229)tga¤rder fo¤r att f(cid:229) Portugal att a¤ndra sin momssats s(cid:229) att den ligger p(cid:229) minst 12 % vilket kra¤vs sedan den 1 januari 1993, eller p(cid:229) 17 % vilket a¤r den momssats som tilla¤mpas fo¤r alla andra alkoholhaltiga drycker? (1) EGT C 75, 27. 3. 1995, s. 17. Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens va¤gnar (11 november 1997) Den gemenskapslagstiftning om merva¤rdesskatt som ga¤ller fo¤r alkoholhaltiga drycker a¤r fortfarande densamma som beskrevs i svaret p(cid:229) parlamentsledamotens fr(cid:229)ga E-2086/94. Fo¤r na¤rvarande beskattas alkoholhaltiga drycker i allma¤nhet enligt standardskattesatsen 17 % i Portugal. Portugal fortsa¤tter dock att tilla¤mpa en skattesats som a¤r 5 % la¤gre fo¤r vin, vilket enligt kommissionen utgo¤r ett brott mot ovanna¤mnda gemenskapslagstiftning. Ett la¤mpligt o¤vertra¤delsefo¤rfarande har inletts. (98/C 158/25) SKRIFTLIG FR¯GA E-2910/97 fr(cid:229)n Johanna Maij-Weggen (PPE) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: Transport av kalvar genom Tyskland och Frankrike och tillva¤gag(cid:229)ngssa¤tten vid slakt i de franska slakterierna Har kommissionen noterat ett dokumenta¤rprogram i den tyska kanalen ZDF den 18 juli med en rapport om hur (cid:148)o¤verflo¤diga(cid:148) tjurkalvar forslas fr(cid:229)n Tyskland till Frankrike och hur dessa kalvar slaktas i franska slakterier (1)? Vet kommissionen att transporterna sker fo¤r att det betalas ho¤gre slaktpremier i Frankrike a¤n i Tyskland och att det dessutom la¤r g(cid:229) bedra¤gligt till i detta sammanhang? Kan kommissionen ge besked om storleken p(cid:229) slaktpremierna i Tyskland respektive Frankrike och om hur det kan komma sig att dessa kalvar forslas i ono¤dan? I vilken m(cid:229)n f(cid:229)r dessa tillva¤gag(cid:229)ngssa¤tt sto¤d av kommissionens besta¤mmelser? Av det ifr(cid:229)gavarande tyska dokumenta¤rprogrammet framg(cid:229)r det ocks(cid:229) att kalvarna fo¤rst ha¤ngs upp i ett ben och att halsen da¤refter ska¤rs av p(cid:229) dem. Anser kommissionen att detta a¤r en till(cid:229)ten metod att avliva slaktboskap? Finns det n(cid:229)gon europeisk lag eller n(cid:229)gra europeiska besta¤mmelser med fo¤reskrifter i detta ha¤nseende och om s(cid:229) a¤r fallet, vem o¤vervakar att dessa fo¤reskrifter tilla¤mpas? (1) Filmen i fr(cid:229)ga finns att tillg(cid:229) med titeln (cid:148)Kopfgeld fu¤r Ka¤lber(cid:148) hos ZDF(cid:146)s redaktion i Mainz (tel. 0049-6131-704535). Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (1 december 1997) Gemenskapen la¤gger sa¤rskild vikt vid fo¤rba¤ttringar av gemenskapsreglerna om djurha¤lsa. Nyligen tra¤dde nya regler om transport av djur och om kalvars va¤lbefinnande i kraft. N(cid:229)gra problem p(cid:229) detta omr(cid:229)de beror p(cid:229) att medlemsstaterna inte genomfo¤r regler eller kontroller i tillra¤cklig utstra¤ckning. Kommissionen o¤vervakar la¤get noggrant och vidtar la¤mpliga (cid:229)tga¤rder mot medlemsstater som inte har efterlevt sina (cid:229)taganden


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1792/97 DA COMISSÃO de 17 de Setembro de 1997 que fixa o montante máximo da restituição à exportação do açúcar branco para o sétimo concurso público parcial efectuado no âmbito do concurso público permanente referido no Regulamento (CE) nº 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2949/97 van Florus WIJSENBEEK aan de Commissie. Railinfrastructuur

eurovoc_concepts:
axle weight
common transport policy
harmonisation of standards
high-speed transport
rail transport
technical regulations
technical standard
trans-European network
transport infrastructure
weight and size


title: WRITTEN QUESTION No. 2948/97 by Johanna MAIJ-WEGGEN to the Commission. Danger of overfishing off the coast of Africa

eurovoc_concepts:
Community fisheries
West Africa
conservation of resources
fishery resources
fishing agreement
fishing regulations
inshore fishing
over-exploitation of resources

text: C 134/42 EN Official Journal of the European Communities 30. 4. 98 (98/C 134/49) WRITTEN QUESTION E-2948/97 by Johanna Maij-Weggen (PPE) to the Commission (17 September 1997) Subject: Danger of overfishing off the coast of Africa Is the Commission aware of reports in the Dutch newspaper De Volkskrant of 31 July 1997 (based on reports in The Guardian)accusing the European Union of contributing to overfishing of the waters off the coast of West Africa by means of fisheries agreements with countries in West Africa? With which West African coastal countries has the Union already concluded fisheries agreements, and what is done to ensure that fishing is sustainable and does not damage the local/regional fisheries of the relevant countries themselves? With which West African coastal countries are fisheries agreements being prepared, what are the ecological conditions for these agreements, and how will the Commission protect the local and regional fisheries of the countries concerned? Answer given by Mrs Bonino on behalf of the Commission (18 November 1997) The article to which the Honourable Member refers had not come to the Commission(cid:146)s attention, but it is aware of a wave of comparable criticisms in the European press, to which it has replied with a series of rectifications. The European fleet cannot be held exclusively responsible for the over-exploitation of African coastal waters, because numerous non-Community fleets also fish there. Moreover, European vessels operating under the fisheries agreements are subject to some of the most restrictive and binding conditions. Indeed, all the agreements are based on compliance with the relevant provisions of the Law of the Sea and the other international commitments entered into by the European Union for the rational and, above all, sustainable management of fisheries resources. This is why agreements provide not only for a battery of measures laying down the conditions under which European vessels can operate, but also for financial and other resources to enable the coastal state to ensure their implementation. The West African countries with which the Community has concluded fishing agreements are: Morocco, Mauritania, Cape Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea Conakry, Co(cid:136)te d(cid:146)Ivoire, Sao Tome & Prin- cipe, Equatorial Guinea and Angola. As regards future agreements, the Commission has entered into exploratory talks with Namibia and Gabon. The Commission will continue to promote responsible fishing which also takes account of the mutual interests of both parties and particularly of the national fleets of these coastal states. (98/C 134/50) WRITTEN QUESTION E-2955/97 by Patricia McKenna (V) to the Commission (17 September 1997) Subject: Possible theft of reactor-grade plutonium by criminals A 1993 classified report on the misuse of plutonium by criminal elements was recently made public under the US Freedom of Information Act. The report (cid:145)Extraction and Utility of Reactor-Grade Plutonium for Weapons(cid:146), was based on briefings given by experts from weapons centres at Los Alamos and Lawrence Livermore. According to the report, the probability of criminal elements making a nuclear weapon is low, but there is (cid:145)an appreciable risk(cid:146) because (cid:145)the consequences are so grave(cid:146). If civil reactor-grade plutonium finds its way into the hands of criminal elements, a weapon of at least one kiloton could be produced (cid:145)with modest facilities and equipment(cid:146). One major concern addressed in the report is that plutonium could be stolen from facilities which store plutonium or plutoniumoxide, including mixed oxide (MOX) fuel


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2924/97 von Patricia McKENNA an die Kommission. Tierversuche an Nagetieren in Laboratorien

eurovoc_concepts:
animal experimentation
biotechnology
cytology
medical research
protection of animals
research body
toxicology

text: C 117/102 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 16. 4. 98 (98/C 117/130) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2924/97 von Patricia McKenna (V) an die Kommission (17. September 1997) Betrifft: Tierversuche an Nagetieren in Laboratorien In einem vor kurzem erschienenen Bericht von Michael Festing vom Referat Toxikologie des britischen medizinischen Forschungsrates an der Universita¤t von Leicester wurde nachgewiesen, wie Tausende von Nagetieren in Laboratorien jedes Jahr in wissenschaftlich zweifelhaften Toxizita¤tstests geopfert werden. Hat die Kommission diesen Bericht gepru¤ft? Welche Vorschla¤ge gedenkt die Kommission zu unterbreiten, um den Einsatz von Tieren in Toxizida¤tstesten allma¤hlich abzuschaffen und die Entwicklung von Alternativen zu Tierversuchen zu fo¤rdern? Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (23. Oktober 1997) Der Bericht, auf den die Frau Abgeordnete verweist, ist bekannt. In ihm wird dargelegt, da(cid:223) bei Toxizita¤tsstudien ha¤ufig unno¤tig viele Tiere verwendet und bisweilen Daten ermittelt werden, deren Auswertung aufgrund ungeeigneter statistischer Verfahren unzula¤nglich ist. U¤ ber das Europa¤ische Zentrum fu¤r die Validierung alternativer Methoden (CEVMA) der Gemeinsamen Forschungsstelle (GFS) koordiniert die Kommission gemeinschaftsweit die Validierung alternativer Verfahren. Eine Stelle fu¤r den Informationsaustausch u¤ber den neuesten Stand der Technik bei alternativen Verfahren ist im Aufbau. Daru¤ber hinaus ist bereits seit u¤ber 10 Jahren die Erforschung von In-vitro-Tests als Alternative zu Tierversuchen ein Schwerpunktbereich der verschiedenen Gemeinschaftsprogramme fu¤r indirekte Ma(cid:223)nahmen auf dem Gebiet der Biotechnologie. (98/C 117/131) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2926/97 von Anne McIntosh (PPE) an die Kommission (17. September 1997) Betrifft: Finanzierung der Hochschulbildung im Vereinigten Ko¤nigreich In dem Bericht des nationalen Untersuchungsausschusses u¤ber die Hochschulbildung im Vereinigten Ko¤nig- reich, in dem Sir Ron Dearing den Vorsitz fu¤hrt, wurde empfohlen, vor allem mehr einja¤hrige und zweija¤hrige Kurse anzubieten. Kann die Kommission besta¤tigen, ob solche Studienzeitra¤ume fu¤r eine Unterstu¤tzung seitens der Europa¤ischen Union in Frage kommen, und ob eine Mindestdauer fu¤r diese Kurse vorgesehen ist, damit sie fu¤r eine Finanzierung aus EU-Mitteln in Betracht kommen? Werden solche ein- bzw. zweija¤hrige Kurse in den anderen Mitgliedstaaten im Rahmen der Hochschulbildung anerkannt? Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (14. November 1997) Die Gemeinschaft stellt Mittel bereit, um die Zusammenarbeit zwischen den Hochschulen in den Mitgliedstaaten zu fo¤rdern, vor allem durch das Erasmus-Kapitel des Sokrates-Programms und durch das Programm Leonardo da Vinci


title: WRITTEN QUESTION No. 2896/97 by Phillip WHITEHEAD to the Commission. Proposal for a Council regulation on denominations and technical specifications of Euro coins

eurovoc_concepts:
EU financing
euro
industrial manufacturing
money
product design
product safety
public health
scientific research
technical specification

text: 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 158/17 (98/C 158/21) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2891/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Glyn Ford (PSE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Uraanioksidiseoksen kuljettaminen IAEA:n B-tyypin pulloissa Voiko komissio vahvistaa, etta¤ se osallistuu BNFL:n (British Nuclear Fuels Limited) ja muiden ydinvoimayh- tio¤iden rahoitukseen testausyksiko¤n rakentamiseksi, jotta uraanioksidiseos ja plutoniumoksidi (MOX-polttoai- ne) luokiteltaisiin matala-aktiiviseksi materiaaliksi, jota voitaisiin kuljettaa IAEA:n B-tyypin pulloissa vuoden 2001 ja¤lkeen? Onko komissio tietoinen siita¤, etta¤ asiaan sisa¤ltyy merkitta¤via¤ turvallisuuteen liittyvia¤ na¤ko¤kohtia ka¤ytetta¤essa¤ B-tyypin pulloja jatkuvasti ta¤ha¤n tarkoitukseen? Komission ja¤senen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (6. marraskuuta 1997) Komissio on useiden vuosien ajan rahoittanut radioaktiivisten aineiden turvallista kuljetusta koskevia tutkimuksia. Arvoisan parlamentin ja¤senen mainitsema tutkimus on osa vuonna 1996 aloitettua toimintaohjel- maa. Tutkimuksen toteuttamisesta vastaa ryhmittyma¤, jota johtaa British nuclear fuels Ltd. (BNFL) ja johon kuuluu teollisia kumppaneita Belgiasta, Ranskasta ja Saksasta. Ne saivat jonkin verran taloudellista tukea aloittaakseen LDM:n (low dispersible material) ma¤a¤ritta¤misen arviointimenettelyjen kehitta¤mistyo¤n. Na¤ma¤ arviointimenettelyt edellytta¤va¤t testaustilan rakentamista seka¤ testeja¤, joissa simuloidaan ilmaonnettomuuksien olosuhteita. Kun arviointimenettelyt on laadittu, niita¤ voidaan soveltaa mihin tahansa materiaaliin, oksidiseoksiin perustuvat polttoaineet mukaan lukien, jotta voidaan tutkia, voidaanko niita¤ pita¤a¤ LDM:ina¤. Komissio on tietoinen huolesta, joka koskee B-tyypin pakkausten ka¤ytto¤a¤ ilmakuljetuksissa ja seuraa ta¤ta¤ huolta koskevaa arviointia komission radioaktiivisten aineiden kuljetusta ka¤sitteleva¤ssa¤ pysyva¤ssa¤ asiantuntijatyo¤ryh- ma¤ssa¤. Kansainva¤linen atomienergiaja¤rjesto¤ (IAEA) ka¤sittelee samaa kysymysta¤ turvallisuusstandardeja ka¤sit- televa¤ssa¤ pysyva¤ssa¤ neuvoa-antavassa komiteassaan. Kyseinen komitea suositteli hiljattain radioaktiivisten aineiden ilmakuljetuksessa tapahtuvien onnettomuuksien vakavuutta koskevan koordinoidun tutkimusohjelman aloittamista. Komissio seuraa tarkkaan kyseisen ohjelman kehitta¤mista¤. (98/C 158/22) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2896/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Phillip Whitehead (PSE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Ehdotus neuvoston asetukseksi eurokolikoiden nimellisarvosta ja teknisesta¤ ma¤a¤rittelysta¤ Va¤litettya¤a¤n edella¤ mainitun ehdotuksen (KOM(97)0247) (1) muodollisesti ka¤sitelta¤va¤ksi seka¤ parlamentille etta¤ neuvostolle, komissio on ilmeisesti pa¤a¤tta¤nyt kysya¤ kemiallisten yhdisteiden myrkyllisyytta¤ ja ekomyrkyllisyyt- ta¤ ka¤sitteleva¤lta¤ tieteelliselta¤ komitealta sita¤, mita¤ vaikutuksia terveydelle aiheutuu ehdotuksessa mainitun nikkelia¤ sisa¤lta¤va¤n metalliseoksen ka¤yto¤sta¤ 1 ja 2 euron kolikoissa. Vaikuttaa myo¤s silta¤, etta¤ komissio rahoittaa asian lisa¤tutkimuksia. Mitka¤ olivat ta¤ma¤n alkupera¤isen pa¤a¤to¤ksen tieteelliset perusteet, ottaen huomioon, etta¤ komissio oli tietoinen seka¤ ETUC:n (Euroopan ammatillisen yhteisja¤rjesto¤n) seka¤ kuluttajaja¤rjesto¤jen mainitsemista terveysvaaroista? Onko komissio sita¤ mielta¤, etta¤ on va¤a¤rin kysya¤ neuvoa tieteelliselta¤ komitealta ennen sellaiseen sopimukseen pa¤a¤semista¤, joka on yhdenmukainen uuden Amsterdamin sopimuksen sitoumuksen kanssa, jossa sanotaan, etta¤ (cid:148)yhteiso¤n politiikan ja toimintojen ma¤a¤rittelyssa¤. varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu(cid:148)?


title: WRITTEN QUESTION No. 2884/97 by Glyn FORD to the Commission. Mutually recognized training qualifications

eurovoc_concepts:
administrative transparency
adult education
diploma
mutual recognition principle
professional qualifications
vocational training

text: 3. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 102/143 Komission ja¤senen Joa(cid:152)o de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1997) Vuosina 1994 › 96 komissio rahoitti kahta Tiibetin kansalle suunnattua hanketta, joista toisen media-alaa koskevan hankkeen toteutti (cid:148)Sananvapauden seurantakeskus Maongpa(cid:148). Ta¤ma¤ hanke saatettiin pa¤a¤to¤kseen vuonna 1996. Vuoden 1996 lopussa esitettiin kahta uutta mediahanketta, joista toinen on kyseisen ja¤rjesto¤n esitta¤ma¤. Luodakseen tiibetila¤isille pakolaisille ja Tiibetin kansalle suunnattuihin avustushankkeisiin johdonmukaisen ihmisoikeuksien toimintastrategian, komissio la¤hetti paikalle tyo¤ryhma¤n kartoittamaan hanketta. Ta¤ma¤ matka tehtiin vuoden 1997 kesa¤kuussa, ja elokuun alussa siita¤ annettiin selvitys seka¤ parikymmenta¤ eri toiminta-aloja, muun muassa media-alaa, koskevaa hanketta, esimerkiksi arvoisan parlamentinja¤senen mainitsemat hankkeet. Hankkkeen kartoituksesta vastuussa olevien kahden neuvonantajan vastaanottamien ja suosittelemien hankkei- den osalta suoritetaan tarkastelu- ja valintamenettely, jossa otetaan huomioon etenkin komission kyseisella¤ alueella noudattama yleinen toimintapolitiikka. (98/C 102/215) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2881/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Brendan Donnelly (PPE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Va¤esto¤nsuunnitteluohjelmat Voiko komissio antaa lausunnon sellaisista ka¤yta¤nno¤n toimista, joihin sen virkamiehet ovat ryhtyneet varmistaakseen sen, ettei kehitysmaiden va¤esto¤nsuunnitteluohjelmille myo¤nnetty rahoitus pa¤a¤dy sellaisille maille tai ja¤rjesto¤ille, jotka harjoittavat tai hyva¤ksyva¤t pakkotoimia? Komission ja¤senen Joa(cid:152)o de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1997) Kehitysmaiden va¤esto¤politiikoille ja -ohjelmille annettavasta avusta 22 pa¤iva¤na¤ heina¤kuuta 1997 annetun uuden neuvoston asetuksen (EY) N:o 1484/97 (1) perustelussa N:o 9 yhteiso¤ tuomitsee kaikki ihmisoikeuksien loukkaukset, kuten painostuksesta tehdyt raskaudenkeskeytykset tai pakkosteriloinnit ja sen 6 artiklassa sa¤a¤deta¤a¤n, etta¤ yhteistyo¤aloitteita toteutetaan asianomaisten kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranoma- isten kanssa ka¤yta¤va¤n vuoropuhelun perusteella, jotta va¤ltetta¤isiin pakottavia, syrjivia¤ tai perustavanlaatuisia ihmisoikeuksia rajoittavia ohjelmia. Komission tukemien toimien ta¤ytyy noudattaa na¤ita¤ periaatteita. Komissio huolehtii siita¤ etenkin tekema¤lla¤ tarkkoja, alustavia tutkimuksia esitetyista¤ hankkeista ja toimista, seka¤ ka¤yma¤lla¤ vuoropuhelua yhteistyo¤kump- paneidensa ja sopimuspuolten kanssa. (1) EYVL L 202, 30. 7. 1997. (98/C 102/216) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2884/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Glyn Ford (PSE) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Ammattitutkintojen vastavuoroinen tunnustaminen Onko tutkintoja koskevien ma¤a¤ra¤ysten ja ammattitutkintojen vastavuoroisen tunnustamisen yhdenmukaistami- sessa edistytty ja¤senvaltioissa?


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1799/97 of 17 September 1997 fixing the rates of the refunds applicable to eggs and egg yolks exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty

eurovoc_concepts:
egg
egg product
export refund