title: Kommissionens rapport till den budgetansvariga myndigheten om situationen den 30 juni 1997 vad gäller garantier som berör den allmänna budgeten

eurovoc_concepts:
Community loan
budgetary reserve (EU)
credit guarantee
general budget (EU)
third country

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 25. 09. 1997 KOM(97) 464 slutlig KOMMISSIONENS RAPPORT TILL DEN BUDGETANSVARIGA MYNDIGHETEN OM SITUATIONEN DEN 30 JUNI 1997 VAD GALLER GARANTIER SOM BEROR DEN ALLMANNA BUDGETEN 2- 1 denna rapport redogörs för situationen vid datum för rapporten vad gäller garantier som berör den allmänna budgeten. Rapporten har sin bakgrund i kommissionens förklaring i samband med omröstningen om tilläggs- och ändringsbudget nr 1/91, där man redogjorde för sin avsikt att "halvårsvis lägga fram en rapport om situationen vad gäller garantier som berör budgeten och därmed förbundna risker". Den läggs fram i enlighet med bestämmelserna i artikel 134 g i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Kommissionen har tidigare lagt fram tolv sådana rapporter till den budgetansvariga myndigheten. Denna rapport består av två delar och en bilaga: 1) Redogörelser för operationer som inletts sedan den förra rapporten och för utvecklingen vad gäller risker och utnyttjandet av de garantier som belastar budgeten. 2) En bedömning av potentiella risker mot bakgrund av en värdering av det allmänna ekonomiska läget i de tredje länder som varit föremål för de mest betydande lånetransaktionerna. 3- INNEHÅLLSFÖRTECKNING DEL 1: OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 31 DECEMBER 1996, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH UTNYTTJANDE AV DE GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN I. INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR LA Transaktioner med makroekonomiska mål I. Ii Transaktioner med mikroekonomiska mal 4 4 4 4 4 I I. A Europeiska gemenskapens garanti till Europeiska investeringsbanken för att täcka förluster vid lån till projekt av gemensamt intresse i vissa tredje länder (Central- och Östeuropa, Medelhavsländer, länder i Latinamerika och A sien samt Sydafrika) il. Ii Eöre detta jugoslaviska republiken Makedonien / /. (' Bulgarien ll. l) Georgien, Arménien, Tadzjikistan II. OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 31 DECEMBER 1996 III. RISKSITUATIONEN III. A Utestående belopp vid datum för rapporten III. Ii Maximal risk som kan belasta gemenskapens budget, redovisad år för år: belopp som har utbetalats fram Ull datum för rapporten ///. C Maximal teoretisk risk som kan belasta gemenskapens budget, redovisad år för år IV. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN IV. A Användning av de likvida medlen IV. B Intervention från garantifonden IV. C Försenade återbetalningar IV. D Situation den 30 juni 1997 vad gäller ännu ej genomförda återbetalningar '. V. ANALYS AV EUROPEISKA UNIONENS KAPACITET VAD GÄLLER UTLÅNING TILL TREDJE LAND VI. GARANTIFONDENS RELATIVA SOLIDITET DEL 2: BEDÖMNING AV POTENTIELLA RISKER - EKONOMISKT OCH FINANSIELLT LÄGE I DE TREDJE LÄNDER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR DE MEST BETYDANDE LÄNETRANSAKTIONERNA I. INLEDNING II. CENTRAL- OCH ÖSTEUROPEISKA LÄNDER III. DE NYA OBEROENDE STATERNA IV. MEDELHAVSLÄNDERNA BILAGA I. RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET: FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR LA Förklaringar till tabell 1-3 IB Tabeller över lånetransaktioner som garanteras genom budgeten I. ( ' Förväntade utanordnanden och utbetalningar av Elli-lån /. /) Förfarande vid utbetalning av garantier , II. METODBESKRIVNING FÖR ANALYS AV UNIONENS BERÄKNADE UTLÅNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND MED UTGÅNGSPUNKT FRÄN GARANTIFONDSSYSTEMET ILA Reserv för garantier avseende lån till tredje land (l) II. B Beräkningsunderlag II. U Underlag för inbetalning till fonden vid partiella garantier IL Ii Inbetalning till garantifonden II. E Resterande utrymme i reserven for garantier (4) lI. FÅterstående utlåningskapacitet för inbetalningar till garantifonden (2) (3) (5) III. TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 4 5 5 5 6 6 7 8 12 12 12 12 13 13 14 16 16 16 20 23 24 25 25 27 32 33 34 34 34 35 35 36 36 37 DELI: OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 31 DECEMBER 1996, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH UTNYTTJANDE AV DE GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN I. INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR De risker som låne- och garantitransaktioner av två slag: transaktioner med makroekonomiska mål och transaktioner med mikroekonomiska mål. täcks av garantier ur gemenskapens budget avser I. A Transaktioner med makroekonomiska mål Detta rör sig framför allt om betalningsbalanslån till medlemsstater eller till tredje land. Lånen beviljas utifrån väl definierade ekonomiska villkor och åtaganden. Till kategorin hör även det lån på 1 250 miljoner ecu som syftar till att finansiera import av jordbruksprodukter och livsmedel till länder i före detta Sovjetunionen, eftersom riskerna härvidlag till stor del beror på den makroekonomiska och politiska utvecklingen i mottagarländerna. I. B Transaktioner med mikroekonomiska mål Här rör det sig om lån för finansiering av projekt, där återbetalningstiden vanligen är lång och återbetalning sker med hjälp av de medel som projektet i fråga är avsett att generera. I allmänhet är det finansiella och andra företag samt tredje länder som beviljas dessa lån, och lånen omfattas, förutom av gemenskapsgarantin, av sedvanliga bankgarantier. Det avser Euratomlån till medlemsstater och lån till medlemsstater inom ramen för de nya gemenskapsinstrumenten, samt Euratomlån och EIB-lån till länder utanför gemenskapen (Medelhavsområdet, Central- och Östeuropa och vissa andra icke-medlemsländer - utvecklingsländer i Asien och Latinamerika samt Sydafrika). II. OPERATIONER SOM HAR INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 31 DECEMBER 1996 De mest betydelsefulla operationer som har inletts under det första halvåret 1997 är följande: I I. A Europeiska gemenskapens garanti till Europeiska investeringsbanken för att täcka förluster vid lån till projekt av gemensamt intresse i vissa tredje länder (Central- och Östeuropa, Medelhavsländer, länder i Latinamerika och Asien samt Sydafrika) Den 14 april 1997 beviljade till investeringsbanken Medelhavsländer, länder i Latinamerika och Asien samt Sydafrika. rådet en övergripande garanti investeringsprojekt till Europeiska i Central- och Östeuropa, lån för Garantin begränsas till att omfatta 70 % av den öppnade krediten, plus alla därmed förbundna belopp. Det totala taket för krediter motsvarar 7 105 miljoner ecu och fördelas på följande sätt: - Länder i Central- och Östeuropa: 3 520 miljoner ecu. - Länder i Medelhavsområdet. 2 310 miljoner ecu, - Länder i Latinamerika och Asien: 900 miljoner ecu. - Sydafrika: 375 miljoner ecu. Detta tak täcker en period på tre år från och med den 31 januari 1997 för länderna i Central- och Östeuropa, Medelhavsområdet och i Latinamerika och Asien, och från och med den 1 juli 1997 för Sydafrika. Om de lån som beviljats av Europeiska investeringsbanken inte uppnått ovan nämnda belopp vid denna tidsperiods slut, skall den förlängas automatiskt med sex månader. Europeiska investeringsbanken uppmanas att sträva efter att täcka 25 % av den kommersiella risken genom icke statliga garantier. 11. B Före detta jugoslaviska republiken Makedonien Inom ramen för ett heltäckande stödprogram till före detta jugoslaviska republiken Makedonien lade kommissionen den 22 maj 1997 fram ett förslag till rådets beslut om makrofinansiellt bistånd till före detta jugoslaviska republiken Makedonien på 40 miljoner ecu under maximalt 10 år. Lånet godkändes genom beslut av rådet den 22 juli 1997. II. C Bulgarien Inom ramen för ett heltäckande stödprogram till Bulgarien lade kommissionen den 22 maj 1997 fram ett förslag till rådets beslut om makrofinansiellt bistånd till Bulgarien på 250 miljoner ecu under maximalt 10 år. Lånet godkändes genom beslut av rådet den 22 juli 1997. II. D Georgien, Arménien, Tadzjikistan Georgien, Arménien och Tadzjikistan har drabbats hårt av den ekonomiska kollapsen till följd av planekonomins sammanbrott och Sovjetunionens upplösning. Med beaktande av den mycket svåra situation Georgien, Arménien och Tadzjikistan befinner sig i, anser kommissionen att ett extraordinärt stöd krävs för att man skall kunna upprätthålla de program för stabilisering och strukturella reformer som fastställts i samarbete med Internationella valutafonden. På grund av detta lade kommissionen den 3 februari 1997 fram ett förslag till rådets beslut om exceptionellt finansiellt stöd till Georgien, Arménien och, om så är lämpligt, Tadzjikistan, i form av ett lånebelopp på 170 miljoner ecu under maximalt 15 år och ett gåvobelopp på 50 miljoner ecu. Rådet (Ekofin) fattade den 7 februari ett principbeslut om att höja detta belopp till 95 miljoner ecu. III. RISKSITUATIONEN Bedömningen av de risker som påverkar gemenskapernas budget kan genomföras med två olika metoder, nämligen - den metod som ofta används av banker och som utgår från det totala utestående lånebeloppet en bestämd dag för transaktionerna i fråga, och - den i budgetarbete vanligare metoden, enligt vilken den högsta totala summan som gemenskapen kan behöva betala ut under budgetåret beräknas. Denna andra metod har i sin tur tillämpats på två olika sätt, nämligen - genom att man endast tagit hänsyn till verkliga utbetalningar fram till datum för rapporten, vilket ger den minsta risken för gemenskapen om inga tidiga återbetalningar sker (se tabell 2 nedan), och - genom att man även blickat framåt, och tagit hänsyn till alla transaktioner som rådet beslutat om eller som föreslagits av kommissionen, så att effekten på framtida budgetar kan beräknas. Detta ger, i det fall då alla kommissionens förslag i fråga godtas, den största risken för gemenskapen (se tabell 3 nedan). Den senare metoden ger en uppfattning om omfattningen av de risker som är förknippade med förslagen. Den kräver emellertid att ett antal antaganden görs vad gäller utbetalningsdatum, villkor för återbetalning, räntesatser1 och växelkurser2. Närmare uppgifter om detta återfinns i bilagan. Resultaten framgår av tabell 1-3, där beräkningar av risker i samband med lån till länder inom respektive utanför gemenskapen återges. De totala angivelserna innefattar risker av skilda slag. I fallet makroekonomiskt stöd gäller det lån till en enda stat, medan det t. ex. inom ramen för Europeiska investeringsbankens verksamhet och de nya gemenskapsinstrumenten (NGI) rör sig om projektlån. I den analys som följer görs skillnad mellan total risk, risker som hänför sig till medlemsstater och risker som gäller icke-medlemsstater. 111. A Utestående belopp vid datum för rapporten Läget beskrivs i tabell 1. Den totala risken belöpte sig till 11 720 miljoner ecu vid datum för rapporten, jämfört med II 876 miljoner ecu föregående halvår, alltså en minskning med 156 miljoner ecu3. 1 Antagandet görs med en genomsnittlig räntesats på 10%. 2 När det gäller lån i andra valutor än ecu tillämpas växelkurserna den 30 juni 1997. 3 Delar av skillnaden i förhållande till den föregående sexmånadersperioden beror på förändringar i växelkurser vid lån i andra valutor än ecu. De transaktioner s om påverkat det utestående beloppet sedan den återfinns i nedanstående tabell. föregående rapporten Utestående belopp den 31. 12. 1996 Återbetalningar av lån Euratom Nya gemenskapsinstrument (NGI) F. d. Sovjetunionen EIB Förändring av växelkurser för andra valutor i förhållande till ecu Utbetalningar av lån EIB Utestående belopp den 30. 6. 1997 i miljoner ecu 11876 - 476 -416 -34,1 -112,48 - 59,62 +942,2 11720 Det utestående lånebeloppet (exklusive räntor) till förmån för medlemsstater var vid d a t um för lägre än motsvarande belopp d en 31 rapporten 4 6 48 miljoner ecu, vilket är 16,46 % december 1996. Denna minskning beror främst på återbetalningen av Euratom- o ch NGI-lån på 873 miljoner ecu. F ör övriga medlemsstater ligger det utestående lånebeloppet kvar på samma nivå s om tidigare. V ad gäller de risker som hänför sig till tredje land kan en ökning av det utestående beloppet konstateras: 7 0 72 miljoner ecu, en ökning med 12,04 % jämfört m ed beloppet föregående halvår. III. B Maximal risk som kan belasta gemenskapens budget, redovisad år för år: belopp som har utbetalats fram till datum för rapporten4 Läget beskrivs i tabell 2. Den totala risken uppgår till 3 096 miljoner ecu 1997 och kommer att öka konstant för att uppgå till ca 3 635 miljoner ecu år 2000. En speciell situation kommer dock att råda 1999 eftersom inga betalningsbalanslån till medlemsstaterna skall amorteras det året, och eftersom amorteringarna på lånen till Ungern, Tjeckien och Slovakien samt lånet på 290 miljoner ecu till Bulgarien slutförs under 1998. - Beloppet för de transaktioner som avser medlemsstater uppgår 1997 till 1 429 miljoner ecu. Detta belopp kommer att variera beroende på när amorteringsdatum 4 Vid datum för rapporten var den kvarvarande risken för 1997 i tabell 2 på 2 057 miljoner ecu, inberäknat de återbetalningar som gjorts under den första sexmånadersperioden 1997. infaller för betalningsbalanslånen till Grekland och Italien (vilket sker vartannat år). Således kommer den maximala risken att vara högst under jämna årtal fram till och med år 2000, då den uppgår till 2 739 miljoner ecu. - Risken i samband med transaktioner gentemot tredje land uppgår till 1 667 miljoner ecu 1997, med hänsyn till att följande amorteringar då kommer att förfalla: - Ungern: 80 miljoner ecu. - Tjeckien: 127 miljoner ecu. - Slovakien: 63 miljoner ecu. - Bulgarien: 140 miljoner ecu. - Algeriet: 250 miljoner ecu. - Israel: 160 miljoner ecu. - Länder i f. d. Sovjetunionen: 143 miljoner ecu. - EIB-lån: 205 miljoner ecu. Man kommer framdeles att erfara en minskning av de belopp för lån som förfaller till amortering 1998 och 1999. Risken för tredje land kommer att uppgå till 1 345 miljoner ecu 1998 och 895 miljoner ecu 1999. IN. C Maximal teoretisk risk som kan belasta gemenskapens budget, redovisad år för år5 Läget beskrivs i tabell 3. Denna risk, som är 3 196 miljoner ecu 1997, kommer att öka konstant till och med år 2000 (bortsett från år 1999, då den kommer att uppgå till 1 726 miljoner ecu). - Vad gäller transaktioner gentemot medlemsstaterna blir den maximala teoretiska riskens utveckling fram till och med år 2000 ungefär densamma som den som framgår av tabell 2. Det året uppgår risken till 2 739 miljoner ecu. - Risken vid transaktioner gentemot tredje land kommer att minska från 1 768 miljoner ecu 1997 till 1 445 miljoner ecu 1999. Man konstaterar en ökad risk från och med 2000 till och med år 2004 då risken uppgår till 3 185 miljoner ecu. 5 Vid datum för rapporten var den kvarvarande risken för 1997 i tabell 3 på 2 342 miljoner ecu, inbcråknat de återbetalningar som gjorts under den första sexmånadersperioden 1997. - 9- TABELL1 UTESTÅENDE GARANTERADE BELOPP - GODKÄNDA TRANSAKTIONER (i miljoner ecu) Berörda transaktioner Högsta godkända belopp Utestående lånebelopp den 31. 12. 96 Utestående lånebelopp den 30. 6. 97 Återstod att betala ut den 30. 6. 97 MEDLEMSSTATERNA Betalningsbalanslån 1. Grekland 2. Italien B. övriga 3. Euratom 4. Nya gemenskapsinstrument (NGI) och NGI-jordbävn. stöd 5. EIB Medelhavsomrädet Spanien, Grekland, Portugal 14000 4000 6830 1500 500 3479 572 748 265 500 3455 120 327 246 MEDLEMSSTATER TOTALT 26330 5564 4648 TREDJE LAND A. Ekonomiskt stöd 1. Ungern 2. Tjeckien 3. Slovakien 4. Bulgarien 5. Rumänien 6. Algeriet 7. Israel 8. Baltikum 9. Moldova 10. Ukraina 11. Vitryssland 12. F. d. Sovjetunionen B. Övriga 13. EIB Medelhavsområdet 14. EIB Central- och Östeuropa 15. EIB Utvecklingsländer i Asien och Latinamerika 16. EIB Sydafrika 1050 250 125 400 580 600 160 220 60 285 55 1250 8672 8220 1925 675 TREDJE LAND TOTALT 24527 180 250 125 400 510 500 160 135 60 185 30 144 2092 1306 204 32 6312 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 70 100 0 85 0 100 25 0 2197 3135 411 125 180 250 125 400 510 500 160 135 60 185 30 110 2541 1531 301 56 7072 6247 TOTALT 50857 11876 11720 6247 BILAGA TILL TABELL 1 EIB:S TRANSAKTIONER - SITUATIONEN DEN 30. 6. 1997 Transaktioner Tak för godkända lån Tillgängliga anslag minus Ursprungligt utbetalat belopp Utestående den 30. 6. 97 annulleringar 246 1603 1500 1465 6362 1700 3000 750 275 300 Medelhavsområdet medlemsstaterna Tredje land gamla mandat: Medelhavsprotokoll Central- och Östeuropa I Central- och Östeuropa II Asien och Latinamerika I Asien och Latinamerika II Sydafrika Tredje land nya mandat(*): Medelhavsomrädet Central- och Östeuropa Asien och Latinamerika Sydafrika Tötäit (*) Rådets beslut av den 14. 4. 97 Märk: Det faktum att det ursprungliga utbetalade beloppet ibland överstiger beloppet för de lån som godkänts beror på variationer i ecuns växelkurs mellan dagen för undertecknande av kontraktet och datum för rapporten. 2310 3520 900 375 20992I 3703 1128 487 258 51 56 2541 1044 486 250 51 56 5720 1628 3000 647 50 176 127611 4674 7285 75 -10- TABELL2 (Uppskattningar i MAXIMAL RISK AR F milionei ecu mod utgän OR AR 1 fit MKNSKAPENS BUDGET gspunkt frän transaktioner som skett fram till den 30 06. 97) 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 TOTAL MEDLEMSSTATER LÅNEBELOPP A. Betalningsbalansen 1. Grekland 2. Italien B. Strukturella län 3. Euratom 4. NGI, NGIjordbâvn. stOd 5 EIB; Medelh. , gamla protok. Spa. , Gre. Por. 500 983 91 49 46 453 532 58 Lånebelopp totalt 1042 1669 2472 12 40 38 2562 15 40 41 96 RÄNTOR A. Betalningsbalanslän 1 Grekland 2 Italien B. Strukturella lån 3 Euratom 4 NGI, NGIjordbâvn. stOd 5. EIB; Medelhavsomrädet, gamla protok Spanien, Grekland, Portugal 48 211 42 63 23 48 209 10 16 18 156 156 3 12 14 1 10 11 Räntor totalt 386 300 185 177 71 21 92 7 7 15 23 23 22 22 2 6 7 2 3 5 500 3455 571 749 263 5538 95 731 55 114 84 1080 17 15 32 2 2 4 MEDLEMSSTATER TOTALT 1429 1969 281 2739 107 30 27 36 6617 TREDJE LAND LÅNEBELOPP A. Ekonomiskt stöd 6 Ungern 7. Tjeckien 8 Slovakien 9. Bulgarien 10. Rumänien 11. Israel 12. Algeriet 13 F. d. Sovjetunionen 14 De baltiska staterna 15 Moldavien 16. Ukraina 17 Vitryssland B. Garantier 18 EIB, Medelhavsområdet 19 EIB, Central- och Östeuropa I och II 20 EIB, Latinamerika och Asien 21. EIB, Sydafrika 100 123 62 150 185 80 127 63 140 160 250 144 190 80 110 5 201 145 32 140 50 15 172 85 21 195 120 26 Lånebelopp totalt 1169 898 530 572 RÄNTOR A. Ekonomiskt stöd 6. Ungern 7 Tjeckien 8 Slovakien 9 Bulgarien 10 Rumänien 11. Israel 12 Algeriet 13 F d. Sovjetunionen 14 De baltiska staterna 15. Moldavien 16 Ukraina 17 Vitryssland B Garantier 18 EIB, Medelhavsomrädet 19 EIB, Central- och Östeuropa I och II 20 EIB, Latinamerika och Asien 21. EIB, Sydafrika Räntor totalt 18 25 13 40 51 16 50 5 14 6 19 3 140 84 11 5 498 10 13 6 26 51 25 0 14 6 19 3 159 95 13 8 446 11 33 25 14 6 19 3 146 89 12 8 365 11 13 25 14 6 19 3 133 81 11 8 324 40 12 37 6 200 137 40 12 37 6 184 135 12 180 250 125 400 510 160 500 144 135 50 128 24 1495 964 212 56 472 386 5333 4 3 13 2 92 53 8 2 9 1 78 44 8 28 38 19 107 159 16 160 5 59 40 132 20 972 579 83 42 176 143 2458 70 150 9 17 6 202 149 33 36 672 11 6 25 3 5 19 3 119 72 10 8 281 55 100 25 12 37 6 199 145 34 20 632 4 6 10 3 5 17 2 105 62 9 3 226 TREDJE LÄNDER TOTALT 1667 1345 895 896 953 858 647 529 7791 TOTALT (Östeuropa) (övriga) 3096 3314 1176 3635 1060 888 674 565 14409 880 787 946 399 483 413 485 411 369 585 378 480 307 340 247 282 4095 3696 -11 TABELL 3 MAXIMAL TEORETISK RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD AR FÖR AR (Beräkning i miljoner ecu baserad på kommissionens utförda, beslutade och föreslagna transaktioner) 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 TOTALT 500 3455 1320 263 32 5537 22 22 96 2562 92 23 MEDLEMSSTATER LÅNEBELOPP A. Betalningsbalanslån 1. Grekland 2. Italien B. Strukturella lån 3. Euratom och NGI 4. EIB Sp. Gre. Port Lånebelopp totalt RÄNTOR A. Betalningsbalans 1. Grekland 2. Italien B. Strukturella lån 3. Euratom och NGI 4. EIB Sp. Gre. Port Räntor totalt 985 58 1042 48 211 105 23 500 983 140 46 48 209 300 MEDLEMSSTATERNA TOTALT 1428 1969 95 731 84 1080 180 250 125 475 580 160 600 144 220 50 168 24 24 2494 2207 458 184 28 37 19 257 212 16 235 27 5 124 40 205 20 373 3318 3371 686 405 15 107 27 36 TREDJE LAND LÅNEBELOPP A. Ekonomiskt stöd 5. Ungern 6. Tjeckien 7. Slovakien 8. Bulgarien 9. Rumänien 10. Israel 11. Algeriet 12. F. d jugoslav. rep. Makedonien 13. F. d. Sovjetunionen 14. Baltikum 15. Moldova 16. Ukraina 17. Vitryssland 18. Euratom Central- och Östeuropa B. Garantier 19. EIB Medelhavsområdet 20. EIB Central- och Östeuropa I och II 21. EIB Latinamerika och Asien 22. EIB Sydafrika Lånebelopp totalt RÄNTOR A. Ekonomiskt stöd 5. Ungern 6. Tjeckien 7. Slovakien 8. Bulgarien 9. Rumänien 10. Israel 11. Algeriet 12. F. d. jugoslav. rep. Makedonien 13. F. d. Sovjetunionen 14. Baltikum 15. Moldova 16. Ukraina 17. Vitryssland 18. Euratom Central- och Östeuropa B Garantier 19. EIB Medelhavsområdet 20. EIB Central- och Östeuropa I och II 21. EIB Latinamerika och Asien 22. EIB Sydafrika 100 123 62 150 185 80 127 63 140 160 250 70 55 100 11-0 5 140 50 172 85 195 120 26 249 210 309 290 389 385 699 1129 493 499 111 38 547 568 105 58 1674 22 173 124 252 218 325 318 419 436 566 591 497 529 106 61 545 576 124 75 2 17 1 101 541 579 135 92 Räntor totalt 599 749 1383 1502 1553 1511 9377 TREDJE LAND TOTALT TOTALT 1768 3196 2338 2631 3185 17720 1726 2444 2661 2868 3220 24337 (varav Östeuropa ) (varav övriga tredje länder ) 935 833 1113 534 780 665 991 875 1072 1266 1255 1376 1399 1442 1593 1592 9137 6583 - 1 2- IV. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN IV. A Användning av de likvida medlen Kommissionen har även brukat sina likvida medel i enlighet med artikel 12 i rådets förordning nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om tillämpning av beslut 88/376/EEG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel. Genom detta förfarande har man undvikit förseningar av kommissionens utbetalningar i de fall då inbetalningen från låntagaren är försenad. IV. B Intervention från garantifonden Om en förfallodag för en betalning av ett lån som beviljats eller garanteras av gemenskapen överskrids av låntagaren, skall garantifonden täcka underskottet inom tre månader efter förfallodagen. Dröjsmålsränta mellan den dag då de likvida medlen görs tillgängliga och datumet för fondens intervention skall belasta garantifonden och återföras till de likvida medlen. Under de sex senaste månaderna har fonden belastats i samband med lån till följande låntagare: Land Georgien (lån motsv. 40 miljoner ecu) F. d. Jugoslavien Datum 15. 4. 1997 23. 5. 1997 Belopp (lånebelopp + räntor) 34 894 595,09 6 292 486,81 IV. C Försenade återbetalningar Under den period som omfattas av denna rapport har följande tredje land, efter förfallodagen, återbetalat belopp för vilka garantifonden tidigare intervenerat. Dessa belopp har således nu betalats tillbaka till fonden i enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om inrättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land. Före detta jugoslaviska republiken Makedonien har återbetalat totalt 7,6 miljoner ecu vilket motsvarar en del av landets försenade återbetalningar för vilka fonden intervenerat med 1,4 miljoner ecu. Land Återbetalningsdag Belopp (lånebelopp + räntor) Arménien Georgien F. d jugoslaviska republiken Makedonien Totalt 13. 2. 1997 18. 4. 1997 29. 5. 1997 3 680 702,65 4 689 948,53 1446 515,51 9 817 166,69 13 IV. D Situation den 30 juni 1997 vad gäller ännu ej genomförda återbetalningar De belopp som ännu inte hade återbetalats vid periodens slut är följande: Land Tadzjikistan Georgien Arménien F. d. Jugoslavien Totalt Belopp (lånebelopp + räntor) 63 181 389,89 122 817 507,50 53 920 610,55 87 831 143,77 327 750 651,71 V. ANALYS AV EUROPEISKA UNIONENS KAPACITET VAD GÄLLER UTLÄNING TILL TREDJE LAND Systemet med fonden och reserven för garantier innebär i praktiken en begränsning av unionens utlåningskapacitet gentemot tredje land, eftersom de anslag som är disponibla för de obligatoriska avsättningarna i samband med varje beslut om lån (eller årlig delutbetalning - tranch - om det gäller garantier för fleråriga lånetransaktioner) begränsas till det belopp som anges för garantireserven i budgetplanen6. Vid varje givet tillfälle motsvarar utlåningskapaciteten det utrymme som står till förfogande under taket för garantireserven. Detta utrymme är lika med reservens totala storlek minus summan av de avsättningar som redan skett eller som är under förberedelse. Tabell 4 innehåller en beräkning av unionens utlåningskapacitet gentemot tredje land under perioden 1997 - 1999, med utgångspunkt från garantifondssystemet. En närmare beskrivning av tillvägagångssättet för beräkningen återfinns, jämte hänvisningar till rättsakter, i bilagan till denna rapport. Mot bakgrund av de beslut som antagits av rådet samt förslag till beslut och beslut under förberedelse (se tabell 4) förväntas ett utnyttjande av garantin för reserver på 307 miljoner ecu. Det disponibla utrymmet i reserven skulle därmed bli 22 miljoner ecu vid 1997 års utgång. I garantifonden skulle i så fall ett belopp på 864 miljoner ecu finnas tillgängligt vid utgången av räkenskapsåret 1997, förutsatt - att inga nya uteblivna betalningar kräver att fonden belastas, samt - att inga försenade återbetalningar genomförs av de länder som ligger efter med betalningar. 6 Det belopp som har förts in i budgetplanen är 300 miljoner ecu i 1992 års priser. 14 Mot bakgrund av hur reserven för garantier påverkas av avsättningar till garantifonden i samband med lån under perioden 1997-1999 om vilka beslut fattats, föreslagits eller är under förberedelse, kommer utlåningskapaciteten att variera - mellan 146 miljoner och 243 miljoner ecu vad gäller lån som garanteras helt och hållet genom gemenskapens budget, och - mellan 209 miljoner och 347 miljoner ecu vad gäller lån som garanteras till 70 % (vilket är fallet för nya EIB-lån). VI. GARANTIFONDENS RELATIVA SOLIDITET Förhållandet mellan beloppet i garantifonden den 30 juni 1996 (538 miljoner ecu) och den maximala risk för lån till tredje länder som förutses för 1997 enligt tabell 3 (1 768 miljoner ecu) (vilken definieras såsom summan av alla belopp som förfaller till betalning det året) är 30%. Vid samma tidpunkt torde fondens tillgångar utgöra 7,4 % av det totala utestående beloppet för de lån utanför unionen som omfattas av garantier. 15 TABELL 4 GEMENSKAPENS PRELIMINÄRA TEORETISKA UTLANINGSKAPACITET OCH KAPACITET ATT STÄLLA GARANTIER TILL FÖRMAN FÖR TREDJE LAND UNDER PERIODEN 1997-1999 med avseende på garantifondssystemet(*) Miljoner ecu 1997 1998 1999 Reserv för garantier avseende lån till tredje land(1 ) 329 338 345 Beräkningsunderlag för avsättningar till garantifonden(2) - EIB-LAN - Medelhavsomrädet (a) - Länder i Central- och Östeuropa (b) - Latinamerika och Asien (c) - Sydafrika (d) - EIB-Iån totalt - EURATOM-lån (e) - Makroekonomiskt stöd (0 Avsättningar till garantifonden (3) 693 850,5 60 125 744,25 763 210 87,5 1728,5 1804,75 623 710,5 322 105 1760,5 0 200 350 305 25 0 307 302 313 Resterande utrymme i reserven för garantier (4) 22 36 32 Återstående utlåningskapacitet (betalningsbalanslån, EIB-Iån och Euratom-lån) (5) - Högsta belopp vid fullt utnyttjande (100%) av garantin (t. ex. BB-lån) - Högsta belopp vid fullt utnyttjande vid (vid t. ex. EIB-Iån) garanti till 70% 146 209 243 347 213 304 (*) Vid ett antagande om att målbeloppet nås efter 1999. Om målbeloppet för fonden exempelvis nås den 1 januari 1999 och inbetalningssatsen efter den prövning som föreskrivs enligt artikel 4 i förordningen om upprättande av fonden därmed minskas till 10%, ökar unionens utlåningskapacitet gentemot tredje land med 106 miljoner ecu per är för lån som garanteras till 100% och med 152 miljoner ecu för lån som garanteras till 70%. Län som skall återbetalas till fonden under perioden 1997-1999: - EIB a. Medelhavsområdet - beslutade lån: 1994-1996: 115 miljoner ecu enligt det 4:e finansprotokollet med Syrien. 1995-1998: 80 miljoner ecu enligt det fjärde finansprotokollet med Malta och Cypern. - föreslagna län eller län under förberedelse: 1996-2000: 750 miljoner ecu enligt det ekonomiska samarbetet med Turkiet och 230 miljoner ecu enligt det ekonomiska samarbetet med Kroatien. 1997-2000:150 miljoner ecu enligt det ekonomiska samarbetet med f. d. jugoslaviska republiken Makedonien. Frän 31. 1. 1997 till 31. 1. 2000: 2310 miljoner ecu enligt EIB:S förnyade mandat med en heltäckande garanti på 70%. b. Länder i Central- och Östeuropa: - beslutade län: Från 31. 1. 1997 till 31. 1. 2000: 3 520 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en heltäckande garanti pä 70%. c. Latinamerika och Asien: - beslutade lån: 1993 till 1996: 750 miljoner ecu Från 31. 1. 1997 till 31. 1. 2000: 900 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en heltäckande garanti på 70%. d. Sydafrika: - beslutade lån: Från mitten av 1995 till mitten av 1997: 300 miljoner ecu. Från 1. 7. 1997 till 1. 7. 2000: 375 miljoner ecu enligt EIB:s förnyade mandat med en heltäckande garanti på 70%. e - Euratom - beslutade lån: 1994-1999:1 100 miljoner ecu. f. - Ekonomiskt stöd - beslutade lån: 1997: Inställda lån på 25 miljoner ecu till Vitryssland ; Inställda lån på 130 miljoner ecu till Slovakien. Lån på 250 miljoner ecu till Bulgarien; Lån på 40 miljoner ecu till f. d. jugoslaviska republiken Makedonien. - föreslagna lån eller lån under förberedelse: 1997: Lån på 170 miljoner ecu till Georgien, Arménien och Tadzjikistan - 1 6- DEL2: BEDÖMNING AV POTENTIELLA RISKER - EKONOMISKT OCH FINANSIELLT LÄGE I DE TREDJE LÄNDER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR DE MEST BETYDANDE LÅNETRANSAKTIONERNA I. INLEDNING De siffror som angetts i de två föregående delarna av rapporten ger information om de kvantitativa aspekterna på de risker som belastar den allmänna budgeten. Dessa uppgifter behöver emellertid kompletteras med en redogörelse för de kvalitativa aspekterna, d. v. s. som berör typen av transaktioner och låntagarnas situation. I detta avsnitt analyseras de händelser som inträffat under den senaste tiden och som kan påverka riskerna vad avser de aktuella länderna. Den riskbedömning per land som presenteras i detta kapitel ger en uppsättning risk bedömningsindikatorer för samtliga länder i Central- och Östeuropa, de nya oberoende staterna samt länderna i Medelhavsområdet, som mottagit makroekonomiskt stöd. Indikatorerna presenteras i form av en helsidestabell per land. Som ett komplement till detta bifogas en ytterligare analys i textform gällande de länder där viktig ny information som inverkar på riskbedömningen har blivit tillgänglig sedan den senaste rapporten som omfattade andra halvåret 1996. En kortfattad analys i textform ges också för de länder som fortfarande är återbetalningsskyldiga för utestående lån som tecknades i samband med att 1 250 miljoner ecu i handelskrediter gjordes tillgängliga för dåvarande Sovjetunionen år 1991. Bedömningen i detta avsnitt omfattar inte EU:s riskexponering i andra regioner än de som omnämns, i huvudsak därför att denna riskexponering (väsentligen genom garantier för EIB:s utlåning) endast utgör en liten del av den totala riskexponeringen (mindre än 3 %) och dessutom är spridd över många länder. II. CENTRAL- OCH OSTEUROPEISKA LANDER BULGARIEN Sedan den senaste rapporten har Bulgariens läge förbättrats. Inflationen har bringats under kontroll. Den bulgariska valutan, leva, har återhämtat något av det värde den förlorade under 1996 och början av 1997, innan kursen fastställdes till 1 000 leva per tysk mark enligt det beslut om ett valutaråd som trädde i kraft den 1 juli. Budgetunderskottet bör under 1997 nå det mål på 6,2 % av BNP som överenskommits med Internationella valutafonden (IMF), och det har hittills huvudsakligen finansierats genom försäljning av statsobligationer till affärsbankerna. Strukturreformerna har påskyndats något. Livsmedelspriserna har släppts fria med undantag av priserna för ett fåtal baslivsmedel. Några stora statliga företag har sålts till utländska investerare. Även om många banker fortfarande är föremål för konkurs förfaranden, har förhållandena i de banker som fortfarande är verksamma blivit sundare. 17 Att IMF godkände ett "stand-by"-avtal i april och att beslutet om valutarådet antogs bidrog till att i viss utsträckning återställa förtroende och stabilitet inom ekonomin. Detta kom till uttryck i en stark återhämtning av nivån på centralbankens internationella reserver, som vid mitten av året hade hämtat in de flesta av de förluster som man hade drabbats av under 1996. Ändå fortsätter utgifterna för utlandsskulden att vara betydande, nära en miljard USD per år. För att den externa situationen skall bli hanterbar krävs fortfarande en konsekvent reformsatsning, som garanterar fortsatt stöd från IMF och andra internationella institutioner och stimulerar till större flöden av utländska direktinvesteringar. TJECKISKA REPUBLIKEN I Tjeckiska republiken har situationen som helhet försämrats sedan den senaste rapporten: den ekonomiska tillväxten har tappat fart, både budget- och handelsbalans underskotten är stora och viss politisk instabilitet har förekommit. Denna försämring gav upphov till en nervös reaktion på de utländska valutamarknaderna i fråga om den tjeckiska kronan. Under slutet av april och maj utvecklades ett kontinuerligt nedåttryck på kronan, som den 27 maj tvingade den tjeckiska centralbanken att släppa valutakurs kopplingen och låta den tjeckiska kronan flyta. BNP-statistiken för första kvartalet 1997 visar på en avmattning av tillväxten: enligt preliminära kalkyler var tillväxten på årsbasis endast 1,5% mot 4,4% under 1996. Regeringen har också problem med ett växande budgetunderskott, som under 1996 kunde hållas på en låg nivå, men detta endast genom drastiska utgiftsnedskärningar mot slutet av året. Det är dock fortfarande den externa situationen som ger störst anledning till oro: genom en kombination av vikande export och ökande import steg underskottet i handelsbalansen ytterligare under första kvartalet 1997 från 1996 års nivå på 11 %. I april 1997 införde regeringen ett åtgärdspaket för att stimulera tillväxten och angripa de växande underskotten i budgeten och handelsbalansen. De mest framträdande inslagen var budgetnedskärningar, begränsningar för löneökningarna inom den offentliga sektorn och införande av ett importdepositionssystem. De utländska valutahandlarna var dock fortfarande oroade av det stora underskottet i bytesbalansen, och denna nervositet förstärktes av den inrikespolitiska osäkerhet som följde efter tillkännagivandet av åtgärdspaketet. Flera veckors ihållande attacker mot valutan tvingade den tjeckiska centralbanken att överge sin politik att koppla kronan till en korg av amerikanska dollar och tyska mark, men detta först sedan uppskattningsvis tre miljarder dollar (ungefär en fjärdedel) av reserverna i utländsk valuta hade använts för att försvara valutan. Den tjeckiska kronan kommer nu att tillåtas flyta under kontrollerade former. Efter att den kopplade valutakursen övergivits sjönk kronan med cirka 20 % mot dollarn och med mer än 7 % mot D-marken i förhållande till nivåerna vid utgången av 1996. Under veckorna efter avskaffandet av det tidigare valutakurssystemet föreföll kronan relativt stabil, men tjeckiska räntenivåerna var fortfarande höga. I början av juni förhandlade den centralbanken framgångsrikt fram ett lån för att fylla på sina reserver av utländsk valuta. I maj tillkännagav regeringen ännu ett ekonomiskt åtgärdspaket med bl. a. ytterligare nedskärningar i statsbudgeten för 1997. Regeringen vann även knappt en förtroende omröstning i parlamentet den 11 juni. Det förefaller dock som om såväl det politiska som det ekonomiska läget kommer att förbli bräckligt på kort sikt. -18 ESTLAND Riskbedömningen för Estland är även fortsättningsvis bland de bästa i denna region, men det har framträtt nya osäkerhetskällor som sammanhänger med den snabba tillväxten i ekonomin. Ekonomin expanderar kraftigt (under fjärde kvartalet 1996 nådde den reala BNP-tillväxten 7,3 % på årsbasis), och inflationen har sjunkit dramatiskt under de senaste månaderna (i maj noterades en årlig inflation på 10,8 %, vilket skall jämföras med 26,7 % i april 1996). Utlandsskulden är fortfarande låg i förhållande till BNP. I april gav Thomson Bankwatch landets statliga upplåning kreditvärdighetsbetyget BBB-, som nyligen förbättrats till BBB+. Det är det högsta betyg som institutet tilldelat något land i f. d. Sovjetunionen. Estland har begärt en kreditvärdering från Moody's, som väntas tillkännages mot slutet av året. Det finns dock tecken på att ekonomin är nära en överhettning: Under 1996 ökade konsumtionen, mätt som andel av BNP, medan tillbaka. Underskotten i handels- och bytesbalansen nådde 24,5 resp. 10,2% av BNP. De utländska investeringarna föll tillbaka, och bankernas utlandsupplåning ökade mycket snabbt, vilket underblåste en kraftig ökning av de inhemska krediterna. Dessa olika utvecklingstendenser är en källa till nya makroekonomiska risker. investeringarna föll LITAUEN Under första halvåret 1997 ökade tillväxttakten ytterligare, medan såväl inflationen som arbetslösheten sjönk. Budgetutvecklingen förefaller relativt tillfredsställande, eftersom nya skattåtgärder verkar ha vänt den fallande tendensen för statsinkomsterna. Vad gäller betalningsbalansen förefaller läget tillfredsställande, även om importen stiger snabbt när återhämtningen tar fart. Den försiktiga strategin för att lämna valutarådssystemet verkar ha stillat investerarnas farhågor i inledningsskedet beträffande den nya koalitions regeringens politiska avsikter. Banksektorn fortsätter att återhämta sig långsamt i och med att myndigheterna förstärker regelverket och intar en tuffare attityd mot de svagaste bankerna. Förberedelserna för en privatisering av de statliga bankerna och stora telekommunikations- och transportföretag fortsätter. I juni föranledde den pågående förbättringen av det makroekonomiska läget och den ökade takten i strukturreformerna Standard & Poor's att ge Litauen ett "investment grade"-betyg. RUMÄNIEN Riskbedömningen för Rumäniens är visserligen fortfarande en av de högsta i Östeuropa, men den förbättrades under första halvåret 1997 till följd av en radikal förändring av inriktningen på landets ekonomiska politik. Priserna släpptes fria, vilket fick inflationen per månad att snabbt stiga till 30,5 % i mars. Därefter vände månadsnoteringarna för inflationen brant ned. Samtidigt tillät myndigheterna en kraftig nominell depreciering av valutan i syfte att vända den försämring av de externa balanssiffrorna som inträffade under 1996. Åtgärderna för att återställa de offentliga finanserna och begränsa inflations trycket bör leda till en långsammare BNP-tillväxt, uppskattningsvis 3-4%, under 1997 mot 4,1 % under 1996. Redan under första kvartalet förbättrades betalningsbalansen påtagligt, varvid överskottet i kapitalbalansen mer än kompenserade (det minskande) - 19 underskottet i bytesbalansen. De utländska direktinvesteringarna har tagit fart, och invånarna har återfört stora belopp i hårdvaluta till hemlandet, vilket tyder på att förtroendet återställts. Under 1997 har betydande framsteg gjorts i strukturreformerna. Mellan februari och maj privatiserades 800 företag. Jordbruksreformen har påbörjats med en effektiv privatisering av några förlustskapande stora svin- och fjäderfäanläggningar. En lag om utländskt fastighetsägande har antagits, och ändringar har gjorts av lagen om utländska investeringar, varigenom klara regler har införts för portföljinvesteringar och repatriering av vinster. Handelspolitiken har liberaliserats, särskilt genom en betydande minskning av importavgifterna för jordbruksprodukter. Trots att skuldkvoterna försämrades under 1996 och av allt att döma kommer att försämras ytterligare under 1997, kunde centralbanken öka sina reserver i utländsk valuta från USD 850 miljoner i mars till 1,49 miljarder i maj. Rumäniens nya ekonomiska program far starkt stöd från IMF, som den 22 april godkände ett nytt tretton månaders "stand-by"-avtal på USD 430 miljoner, från världsbanken, som den 3 juni godkände USD 550 miljoner i nya krediter och frisläppande av den andra utbetalningen på USD 80 miljoner i FESAL ett lån som frystes under 1996, samt från EG, som kommer att reaktivera sitt makroekonomiska stöd med en balansomslutning på 70 miljoner ecu. I slutet av juni hade regeringen fortfarande betydande folkligt stöd trots de hårda nedskärningarna av lönernas köpkraft. SLOVAKIEN Risknivån för Slovakien är fortsatt relativt måttlig, men de externa balanssiffrorna försämras och utlandsskulden ökar snabbt. Den snabba tillväxt — cirka 7 % — som kunde noteras under 1995 och 1996 har lett till en överhettning av ekonomin. Inflationen har börjat röra sig uppåt efter att ha sjunkit oavbrutet under tre år. Som svar på detta har penningpolitiken stramats åt och blivit mycket restriktiv under maj och juni 1997. Efter den kraftiga försämringen av bytesbalansen under 1996 — ett underskott på 10 % av BNP mot ett litet överskott underl995 — och den snabba ökningen av den externa skuldsättningen för att finansiera underskottet har den externa situationen försämrats ytterligare under de första månaderna 1997. Fram till mitten av maj kunde det stigande underskottet i handelsbalansen finansieras utan större svårighet, och reserverna i utländsk valuta förblev i stort sett stabila i förhållande till utgången av 1996. Till följd av tryck på valutan under andra halvan av maj minskade dock reserverna med 20 %. Hittills har Slovakiens centralbank kunnat hålla valutakursen stabil i närheten av riktkursen. Detta har dock endast kunnat ske till priset av en kraftig penningpolitisk åtstramning, förluster av reserver i utländsk valuta och mycket höga räntenivåer. En sådan situation kan uppenbart inte upprätthållas under någon längre tid. 20 III. DE NYA OBEROENDE STATERNA ARMÉNIEN En BNP-ökning motsvarande den som registrerades under 1996 (5,8 %) förväntas under 1997. Inflationen på årsbasis, som var 5,7 % i december 1996, förväntas öka till 9,5 % i år. Svagheter i skatteindrivningen underminerar fortfarande det skattemässiga läget. Arméniens underskott i bytesbalansen, som var cirka 27% av BNP (16% inklusive offentliga transfereringar) under 1996, delvis på grund av den blockad landet var utsatt för i samband med Nagorno-Karabach-frågan, väntas sjunka till 19,5 % under 1997. På medellång sikt kan dock hållbarheten i de externa affärena bli en helt avgörande fråga. Utlandsskulden beräknades till cirka 30% av BNP vid utgången av 1996. Nettoreserverna i utländsk valuta är fortfarande små (cirka USD 50 miljoner). Framgångarna i arbetet med strukturreformerna har varit begränsade: mycket återstår att göra i fråga om omstruktureringen av storföretagen och inom banksektorn. I juni godkände IMF andra årsetappen (USD 47 miljoner) i ett ESAF-program ("Extended Structural Adjustment Facility"). Samtidigt har vapeninköp nyligen och tillsättandet av en ny premiärminister skapat politiska spänningar, och freden är bräckligare nu än för sex månader sedan. Med hänsyn till de såväl ekonomiska som politiska osäkerheterna hör Arménien fortfarande till högriskgruppen i fråga om kreditvärdighet. AZERBAJDZJAN Den ekonomiska återhämtning som verkar ha satt i gång under 1996 bör ta fart under 1997, och BNP beräknas växa med 5 %. Inflationstakten på årsbasis beräknas minska till omkring 9 % vid utgången av 1997 och budgetunderskottet till 2 % av BNP. Underskottet i bytesbalansen, som väntas minska till 16 % av BNP under 1997, kommer även i fortsättningen att finansieras av ökande utländska direktinvesteringar till följd av oljekontrakt (USD 345 miljoner under 1996) och av officiellt bistånd. Nivån på reserverna i utländsk valuta förväntas öka till motsvarande tre månaders importvärde under 1997. Utlandsskulden var tämligen låg och uppgick till cirka 16 % av BNP vid slutet av 1996, och lånebetalningarna inte alltför betungande (9 % av exportvärdet). Azerbajdzjan har allmänt sett hållit sig mycket nära IMF:s prestationskriterier för ESAF- programmet, och arbetet med strukturreformerna har tagit fart och är i stort sett på rätt kurs. Från och med maj har dock förseningar av pensionsutbetalningarna och takten i privatiseringen och reformen av banksektorn givit anledning till oro. Dessa faktorer och den olösta konflikten med Arménien om Nagorno-Karabach leder till slutsatsen att landrisken fortfarande är hög. VITRYSSLAND Den ekonomiska och politiska utvecklingen i Vitryssland är fortfarande allvarligt oroande. De måttliga framsteg som tidigare gjorts på vägen mot en stabiliseringen är i fara. Sedan andra halvåret 1996 har de statliga ingripandena i ekonomin blivit intensivare. De positiva tillväxtsiffror som registrerades officiellt under 1996 och första halvåret 1997 förefaller till största delen hänga samman med statliga beställningar som finansierats med billiga krediter från banksystemet och lett till en betydande lagerökning. Efter en tid av relativ stabilitet har inflationen tagit påtaglig fart sedan sista kvartalet 21 1996. Konsumentpriserna ökade med ett årsgenomsnitt av 6 5% under de första fem månaderna 1997. Den externa sektorn är fortfarande särskilt bräcklig. Dessutom saknas i allvarlig utsträckning positiva resultat i arbetet med strukturreformerna, särskilt privatiseringen. Den totala risknivån är hög och ökande. GEORGIEN En BNP-tillväxt på 9 % — nära de 10,5 % som registrerades under 1996 — förväntas för 1997. Budgetunderskottet, som sjönk till 4,5 % under 1996, väntas minska ytterligare under 1997, medan årsinflationstakten, som sjönk dramatiskt till 14% under 1996, bör minska ytterligare till 11 % under 1997. Underskottet i bytesbalansen (exklusive offentliga transfereringar) motsvarade 10,5 % av BNP 1996 men förväntas avta under 1997. Nivån på de utländska direktinvesteringarna är fortfarande låg. Reserverna i utländsk valuta (motsvarande 2,6 månaders importvärde) väntas förbli stabila. Sedan landet blev oberoende har Georgien ackumulerat en utlandsskuld som uppgick till cirka 30 % av BNP vid utgången av 1996, men överenskommelser har uppnåtts med de flesta av kreditgivarna, bl. a. en avsiktsförklaring som leder till en reglering av landets utestående skulder till gemenskapen. I mars 1997 godkände IMF andra årsetappen (USD 76 miljoner) i ett ESAF-program ("Extended Structural Adjustment Facility"). I maj uttryckte dock IMF oro över privatiseringstakten, effektiviteten i skatteindrivningen, korruptionen och återbetalningen av skulden till Turkmenistan. De politiska svårig heterna kvarstår: problemen med Abchazien är längre än någonsin från en lösning. Landrisken är fortfarande hög. MOLDOVA Efter tre år av påtagliga framsteg i den makroekonomiska stabiliseringen har allvarliga problem kommit i dagen i Moldova från mitten av år 1996: ett ökande budgetunderskott, obetalda löner och pensioner, brist på reella framsteg i strukturreformerna — och allt detta mot en bakgrund av en nästan oavbrutet minskande produktion. Dessa negativa faktorer bestod och förvärrades till och med under första halvåret 1997. Särskilt har ett ökat utnyttjande av extern finansiering bidragit till en stadig ökning av landets utlands skuld, som i slutet av maj 1997 nådde 51 % av BNP. Mer än en tredjedel av skulden är kortfristig, dvs. förfaller inom kortare tid än fem år. Den totala risknivån ökade under första halvåret 1997, eftersom det förefaller som om den politiska vilja som låg bakom betydande framsteg i reformarbetet under de senaste åren har börjat mattas. Det finns tecken som tyder på att den ekonomiska omdanings processen kan hålla på att tappa fart. TADZJIKISTAN Efter slutet på inbördeskriget i december 1996 och undertecknandet av ett fredsavtal mellan de stridande parterna i juni 1997 väntas värdet av produktionen öka med 5 % under 1997 efter den kraftiga nedgång — med 16,7% — som noterades 1996. Årsinflationstakten, som sjönk dramatiskt till 65% under 1996 till följd av en stram kredit- och penningpolitik, väntas endast minska förhållandevis marginellt till 50 % under 1997 på grund av svängningar i politiken efter det att nya partier tagits in i en koalitions regering och eftersom obetalda löner skall betalas ut. Handelsbalansen, som visade 22- överskott (USD 75 miljoner eller 7% av BNP) under 1996, väntas försämras något under 1997. Reserverna i utländsk valuta, som var på en mycket låg nivå i december 1996, väntas öka under 1997, huvudsakligen till följd av förväntade externa stödutbetalningar. Vid slutet av 1996 var Tadzjikistans utlandsskuld lika stor som landets BNP. De större kreditgivarna gick dock med på att lägga om skulder som förföll till betalning under 1996. En omläggning av räntebetalningar med fbrfallodatum under 1997 har inletts. Liberaliseringen av valutamarknaden, utrikeshandeln och priserna har nått långt. En omvandling av alla återstående medelstora och stora företag till samriskföretag väntas ske vid slutet av året, och reformer har påbörjats inom jordbruks- och bank sektorn. Ett IMF-avtal väntas undertecknas under de närmaste månaderna. Risk bedömningen är fortfarande försiktigt optimistisk. UKRAINA Stabiliseringen av ekonomin fortskred ytterligare i Ukraina under första halvåret 1997, huvudsakligen beroende på minskade behov av finansiering av budgetunderskottet, vilket ledde till en ytterligare minskning av ökningen av penningmängden i vid mening och av inflationstakten. Valutakursen har hållit sig stabil, och centralbanken tillkännagav i april 1997 en korridor för hryvnians kurs på 10 procent. Både underskottet i bytesbalansen och statsskulden håller sig på hanterbara nivåer. Myndigheterna har förklarat att hryvnian från och med september 1997 skall vara konvertibel vid transaktioner som ingår i bytes balansen. Strukturreformen har däremot praktiskt taget stagnerat under de senaste månaderna. 1997 års budget och den samtidigt presenterade uppsättningen lagar och andra författningar, som bl. a. avser en heltäckande skattereform och ytterligare avregleringar inom ekonomin, har ännu inte antagits, och det står alltmer klart att de endast kommer att kunna antas i ändrad och utspädd form. Den reala ekonomin fortsätter att visa nedslående resultat. BNP föll med 8% under första kvartalet 1997 jämfört med samma period förra året. Det nyligen undertecknade vänskapsavtalet med Ryssland reglerar en rad frågor med potentiell som rör Svarta havsflottan. Eftersom den ekonomiska i Ukraina är bräcklig på grund av en betydande avmattning av stabiliseringen reformprocessen, är dock helhetsbedömningen en måttlig risknivå för Ukraina. sprängkraft UZBEKISTAN En BNP-ökning motsvarande den på 1,6 % som registrerades under 1996 förväntas även under 1997. Hittills under året har myndigheterna genomfört en striktare skattepolitik, så att budgetunderskottet har kunnat hållas inom målet 3 % av BNP. Inflationstakten är dock fortfarande hög (5-6 % per månad), realräntorna är negativa, samtidigt som de officiella växelkurserna för valutan, som, blir allt mindre realistiska. 1996 visade bytes balansen ett underskott på USD 1,0 miljarder (8 % av BNP), medan bruttoreserverna i utländsk valuta fortfarande låg på en hög nivå, USD 1,9 miljarder (4,8 månaders importvärde). Underskottet väntas stabiliseras eller till och med minska under 1997. Uzbekistan kommer att fortsätta att huvudsakligen lånefinansiera sitt underskott, även om en uppgång förväntas i de utländska investeringarna. Landets utlandsskuld, som var USD 2,3 miljarder eller 17 % av BNP vid utgången av 1996, förutses förbli måttlig under 1997. Vad gäller strukturreformen har drakoniska kontroller av valutahandeln och importrestriktioner återinförts. Omstruktureringen av jordbrukssektorn och storföretagen 23- går långsamt, och banksektorn är i dåligt skick. IMF:s "stand-by"-avtal är fortfarande vilande. Riskbedömningen är fortfarande ogynnsam. IV. MEDELHAVSLÄNDERNA ALGERIET Även om de makroekonomiska indikatorerna har fortsatt att förbättras ligger riskbedömningen för Algeriet kvar på en hög nivå på grund av osäkerheterna om de ekonomiska utsikterna på medellång sikt och den fortsatt svåra säkerhetssituationen. Den makroekonomiska förbättring som uppnåddes genom det IMF-stödda programmet har nyligen förstärkts ytterligare. Den ekonomiska tillväxten beräknas öka från 4 % 1996 till 4,5 % 1997. Inflationstakten har minskat från 15,1 % i december 1996 (12 månader) till 6,9 % i april 1997. Under första kvartalet 1997 har bytesbalansen och budgetsaldot fortsatt att visa överskott, som för närvarande förutses bli 0,3 respektive 1,3 % av BNP för hela året. Bruttovalutareserverna, som fördubblades till 4,2 miljarder dollar under 1996 (4,5 månaders importvärde), hade ökat ytterligare till 5,3 miljarder dollar i slutet av mars 1997. Enligt aktuella prognoser kommer de att ha nått 5,5 miljoner dollar vid utgången av året. Algeriets utestående utlandsskuld sjönk något till 74,2 % av BNP fram till utgången av 1996, medan den utestående inhemska skulden har halverats under perioden 1993—1996 till 22,2 % av BNP. Trots dessa framgångar är ekonomin fortfarande föga diversifierad och särskilt sårbar för svängningar i energipriserna på världsmarknaden och för klimatvariationer. På grund av begränsade utländska direktinvesteringar och bristande tillgång till de internationella kapitalmarknaderna krävs fortfarande en betydande extern finansiering på förmånliga villkor från Bretton-Woods-instituten, Paris- och Londonklubbarna samt andra multi- och bilaterala kreditgivare. Dessutom fortsätter det politiska läget och säkerhets problemen att lägga hinder i vägen för ekonomiska framsteg, särskilt i fråga om struktur reformer och utvecklingen av en dynamisk privatekonomi. Den ökande arbetslösheten (beräknad till 28,3% 1996) och de allt större sociala svårigheterna kan också sätta drivkraften i reformerna i fara. 24 BILAGA I. RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET: FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR I. A Förklaringar till tabell 1-3 I. B Tabeller över lånetransaktioner som garanteras genom budgeten I. C Förväntade utanordnanden och utbetalningar av EIB-Iån l. D Förfarande vid utbetalning av garantier II. METODBESKRIVNING FÖR ANALYS AV UNIONENS BERÄKNADE UTLÅNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTI FONDSSYSTEMET ILA Reserv för garantier avseende lån (ill tredje land (I) II. B Beräkningsunderlag för inbetalningar till garantifonden (2) II. C Underlag för inbetalning Ull fonden vid partiella garantier 11. D Inbetalning till garantifonden (3) ILE Resterande utrymme i reserven för garantier (4) IL F Återstående utlåningskapacitel (5) III. TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 25 25 27 32 33 34 34 34 35 35 36 36 37 25 I. RISKER SOM TACKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET: FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR I. A Förklaringar till tabell 1-3 Tabell 1-3 syftar till att ge en överblick över de utestående garantibelopp och de årliga amorteringarna och räntorna på de in- och utlåningsoperationer som innebär risker för gemenskapens budget. Dessa siffror utgör tillsammans den maximala risk som dessa transaktioner kan medföra för gemenskapen. De skall däremot inte tolkas så som att budgeten faktiskt kommer att belastas med alla dessa belopp. Beträffande tabell 3 är det inte ens säkert att alla de utbetalningar som redovisas kommer att äga rum. LA. 1 Högsta möjliga be lopp i beviljade lån (tabell 1) Det högsta möjliga beloppet beviljade lån definieras såsom summan av de lånetak som fastställts för varje låneoperation genom beslut av rådet. För att få en fullständig bild av den risk som belastar gemenskapens budget, måste man även beakta följande faktorer, som kan påverka risken: En faktor som ökar risken: de räntor som är kopplade till lånen bör läggas till det högsta beviljade lånebeloppet (lånetaket). Risken minskar • • i fall då gemenskapen endast garanterar EIB-lånen till länder i Medelhavsområdet till 75 %, i fall då gemenskapen endast garanterar EIB-lånen till 70 % inom ramen för de lånetransaktioner gällande vissa tredje land som beviljats genom rådets beslut av den 14 april 1997, och risken delas mellan gemenskapen och EIB, eftersom garantin i vissa fall endast täcker politiska risker, • om det redan skett återbetalningar, eftersom det här (utom vad gäller betalningsbalanslån till medlemsstaterna) rör sig om högsta beviljade lånebelopp, och inte om beviljade utestående belopp, • på grund av det faktum att de belopp som beviljas inte nödvändigtvis utnyttjas i sin helhet. I. A. 2 Utestående in- och utlånade belopp (tabell 1) Det utestående beloppet definieras såsom den del av de utbetalade beloppen som vid ett givet datum ännu inte har återbetalats. Till skillnad från den storhet som beskrivs under den föregående punkten omfattar alltså det utestående beloppet inte de summor som ännu inte betalats ut, eller de summor som redan betalats tillbaka. Den anger alltså vilka belopp som fortfarande är "i arbete" vid en viss tidpunkt. 26- I. A. 3 Riskbelopp pä årsbasis (tabell 2 och 3) Detta belopp utgörs av summan av de amorteringar och räntor som förfaller till betalning under ett visst budgetår. Beloppet kan räknas fram på grundval av a) de lån som betalats ut (tabell 2); det belopp som skall återbetalas motsvarar då det utestående beloppet enligt ovan, eller b) de lån som betalats ut plus de lån om vilka beslut fattats men som ännu inte betalats ut, plus de lån som föreslagits av kommissionen men om vilka ännu inget beslut fattats (tabell 3). I det fallet motsvaras det lånebelopp som skall återbetalas av summan av de tak som fastställts i besluten om lån plus de lånebelopp som kommissionen föreslagit, men där beslut ännu inte fattats. 27 I. B Tabeller över lånetransaktioner som garanteras genom budgeten Lån till medlemsstaterna Utveckling under halvåret av fordringarna i länen t i ll medlemsstaterna LAND Besluts- referens Datum för beslut Längd pa länen (ar) Lånesituation - avslutade (a) • delvis utbetalda (b) • hett utbetalda (c) • ännu inte utbetalda (d) GREKLAND 91/136/EEG 4. 3. 1991 ITALIEN 93/67/EEG 18. 1. 1993 Euratom Nya gemenskaps- instument 77/270-271/Euratom 80/29/Euratom 82/170/Euratom 85/537/Euratom 90/212/Euratom 29. 3. 1977 20. 12. 1979 15. 3. 1982 5. 12. 1985 23. 4. 1990 78/870/EEG 81/19/EEG(1) 81/1013/EEG(2) 82/169/EEG 83/200/EEG 87/182/EEG 16. 10. 1978 20. 1. 1981 14. 12. 1981 15. 3. 1982 19. 4. 1983 9. 3. 1987 6 6 6 (3) (3) (c) (d) (d) (c) (c) (d) (d) (c) (c) (c) (b)(4) (d)(4) (c) (c) (c) (c) (c) (c) Beslutade belopp Fordringar per den 1. 01. 97 Operationer utförda under halvåret Utbetalda belopp Återbetalda belopp Fordringar per den 30. 06. 97 /' miljoner ecu 500. 00 3. 478,57 500. 00 3. 454,50 572. 48 476. 00 119. 60 *0 748,11 416,00 327,30 2. 200,00 1. 000. 00 600. 00 600. 00 8. 000,00 2. 000,00 2. 000,00 2. 000,00 2. 000. 00 4. 000,00 500,00 500,00 1. 000,00 1. 000,00 1. 000,00 6. 830,00 1. 000,00 1. 000,00 80,00 1. 000,00 3. 000,00 750,00 Totalt 21. 030,00 6. 299,16 0,00 892,00 4. 401,40 (5) (1) Extra stöd för återuppbyggnad i områden drabbade av jordbävningen i Italien 1980. (2) Extra stöd för återuppbyggnad i områden drabbade av jordbävningen i Grekland 1981. (3) Långfristiga lån vars förfallodatum beror på datum för utbetalning. (4) Radat har beslutat att genom beslut 94/179/Euratem av den 21 mars 1994 utsträcka Euratonvlånan till finansiering av projekt i vissa tradje länder. Inget lån har vid datum för rapporten beviljats i tradje länder. (5) Avvikelse p. g. a variation i växelkursen för de andra valutorna jämfört med ecu. TABELL 5b (1) Lån - ekonomiskt stöd till tredje länder Utveckling under halvåret av fordringarna, uppdelat på mottagarländer o ch i t r a n c h er LAND Besluts- referens Datum för beslut Länens längd (år) amor teringar Länesituation - avslutade (a) - delvis utbetalda (b) - hett utbetalda (c) - ännu inte utbetalda (d) Beslutade belopp Fordringar per den 1. 01. 97 Operationer utförda under halvåret Utbetalda belopp Återbetalda belopp Fordringar per den 30. 06. 97 i miljoner ecu UNGERN I 1 :a tranchen 2:a tranchen 3:e tranchen UNGERN II 1 :a tranchen 2:a tranchen TJECKIEN 1 :a tranchen 2:a tranchen SLOVAKIEN 1 :a tranchen 2:a tranchen BULGARIEN I 1 :a tranchen 2:a tranchen BULGARIEN II 1 :a tranchen 2:a tranchen RUMÄNIEN I 1 :a tranchen 2:a tranchen RUMÄNIEN II RUMÄNIEN III 1 :a tranchen 2:a tranchen BALTIKUM ESTLAND 1 :a tranchen 2:a tranchen 90/83/EEG 30/661/EEG 2 2 2 1 9 90 21. 12. 19S0 91/31 O/EEG 2 4. 6 1 9 91 91/106/EEG 25. 2. 1991 91/106/EEG 25. 2. 1991 91/311/EEG 24. 6. 1991 92/511/EEG 19. 10. 1992 91/384/EEG 22. 7. 1991 92/551/EEG 94/369/EG 27. 11. 1992 20. 6. 1994 92/542/EEG 23. 11. 1992 2 0 4 1 9 95 14. 2. 1996 18. 3. 1998 1512. 1997 18. 3. 1998 15. 121997 18. 3. 1998 15. 12. 1997 18. 3. 1998 15. 12. 1997 7. 12. 2001 29. 8. 2003 1. 2. 1999 18. 3. 1998 26. 2. 2000 20. 11. 2002 31. 3. 2000 (a) (a) (d) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (c) (d) (c) (d) 870,00 350. 00 260,00 260,00 180,00 100. 00 80. 00 250,00 123. 30 126,60 125,00 61,60 63,30 290,00 750,00 140,00 110,00 70,00 40,00 375,00 190,00 185,00 80,00 125,00 55,00 70,00 220,00 40,00 20,00 20,00 0. 00 100. 00 80. 00 123. 30 126 60 61. 60 63,30 150. 00 140,00 70. 00 40,00 190. 00 185. 00 80. 00 55,00 0,00 20. 00 0. 00 I / 0,00 100,00 80,00 185,00 190. 00 150,00 140,00 70,00 40,00 190,00 185,00 80,00 55,00 0,00 20,00 0,00] TABELL 5b (2) Lån - ekonomiskt stöd till tredje länder Utveckling under halvåret av fordringarna, uppdelat på mottagarländer och i trancher LAND Besluts- referens Besluts datum Länens längd (år) A m o r teringar Lånesituation - avslutade (a) - delvis utbetalda (b) • helt utbetalda (c) - ännu inte utbetalda (d) LETTLAND 1 :a tranchen 2:a tranchen LITAUEN 1 :a tranchen 2:a tranchen M O L D A V AI 1:a tranchen 2:a tranchen MOLDAVA II UKRAINA I UKRAINA II 1/2 tranche 1/2 tranche 2:a tranchen VITRYSSLAND 1 :a tranchen 2:a tranchen ALGERIET I 1 :a tranchen 2:a tranchen ALGERIET II 1 :a tranchen 2:a tranchen ISRAEL FD. SOVJETUNIONEN 7 7 7 10 10 10 10 10 10 31 3. 2000 27. 7. 2000 168. 2002 7. 12. 2004 8 8. 2 0 05 30,10. 2006 28. 12. 2005 29. 8. 2006 30. 10. 2006 10 28. 12. 2005 5 7 7 5 3 15. 12. 1997 17. 8. 2001 27. 11. 2002 15. 12. 1997 28. 9. 1997 94/346/EG 13. 6. 1994 96/242/EG 94/940/EG 95/442/EG 25. 3 1996 22. 12. 1994 23. 10. 1995 95/132/EG 10. 4. 1995 91/51 O/EEG 23. 9. 1991 94/93afEG 22. 12. 1994 91/408/EEG 91/658/EEG 22. 7. 1991 16. 12. 1991 (c) (d) (c) (b) (c) (c) (c) (c) (c) (o) (d) (c) (d) (c) (c) (c) (d) (c) Beslutade belopp Fordringar per den 1. 01. 37 Operationer utförda under halvåret Utbetalda b e l o pp Återbetalda b e l o pp Fordringar per den 30. 06. 97 /' miljoner ecu 80,00 40. 00 40 00 100,00 50. 00 50. 00 45,00 25. 00 20,00 15,00 85,00 200,00 55,00 30,00 25,00 400,00 250,00 150,00 200,00 100,00 100,00 160,00 1. 250,00 40,00 0. 00 50,00 25,00 25,00 20,00 15,00 85,00 50,00 50,00 0,00 30,00 0,00 250,00 150,00 100,00 0,00 160,00 143,70 t o 4C0C 50. 00 25 CC 25 OC 20 00 65 CC 5 0 00 50 00 0. 00 3 0 00 0 00 250,00 150,00 100,00 0. 00 160. 00 109. 60 34,10 TOTALT 5. 035,00 2 6 7 8 , 50 0,00 34,10 2. 644. 60 TABELL 6 LÅNEGARANTIER EIB-LAN GEOGRAFISKT OMRÅDE Besluts- referens Datum för beslut Garanti sats Lånens längd (år) Datum för borgens kontrakt Beslutade belopp Beviljade lån Fordringar per den 1. 1. 1997 under halvåret per den 1. 1. 1997 per den 30. 6. 1997 Medelhavsomr. finans. prot. (1) 8. 3. 1977 75% (2) Medelhavsomr. horisont, samarb R/1762/92/EEG 29. 6. 1992 75% (2) Totalt Medelhavsområdet Central- och Österuropa 1 90/62/EEG(4) 12. 2. 1990 100% 91/252/EEG(5) 14. 5. 1991 100% Central- och Östeuropa II 93/696/EG{6) 13. 12. 1993 100% Utvecklingsl. i Latinam. och Asien 1 93/115/EEG 15. 2. 1993 100% Utvecklingsl. i Latinam och Asien II 96/723/EG 12. 12. 1996 100% Sydafrika Nya mandat TOTALT 95/207/EG 1. 6. 1995 100% 97/256/EG(7) 14. 4. 1997 70% 15 15 15 15 15 15 15 15 15 30. 10. 1978/10. 11. 1978 9. 11. 1992/18. 11. 1992 24. 4. 1990/14. 5. 1990 19. 1. 1993/4. 2. 1993 22. 7. 1994/12. 8. 1994 4. 11. 1993/17. 11. 1993 18. 3. 1997/- 4. 10. 1995/16. 10. 1995 6062 1800 7862 1000 700 3000 750 275 300 5325 1800 7125 (3) 928 700 2980 647 101 60 0 60 (3) 0 20 0 50 75 2057 301 2357 615 356 335 204 32 232- 250 51 56 I U) 25. 7. 1997/29. 7. 1997 7 105 20 992 12481 205 3898 4674 (1) Varav 1500 miljoner ecu till Spanien, Grekland och Portugal. (2) Heltäckande garanti på 75% för alla krediter öppnade enligt låneoperationer som fastställts i ett borgenskontrakt mellan gemenskapen och EIB den 30. 10. 1978 och den 10. 11 1978. För övrigt täcker undantagsvis en garanti på 100% de beviljade krediterna inom ramen för katastrofhjälp till Portugal enligt bestämmelserna i rådets beslut av den 7 oktober 1975. (3) Den av gemenskapen garanterade delen ar 5 379,4 miljoner ecu, varav 141,5 miljoner ar garanterade till 100% till Portugal. (4) Mottagande tredje lander: Polen, Ungern. (5) Mottagande tredje lander: Tjeckien, Slovakien, Bulgarien, Rumänien. (6) Mottagande tredje lander: Polen, Ungern, Tjeckien, Slovakien, Bulgarien, Rumänien, Baltikum och Albanien. (7) Mottagande tredje länder: Lander i Central- och Östeuropa, i Medelhavsområdet, i Latinamerika och Asien samt Sydafrika. 32 I. C Förväntade utanordnanden och utbetalningar av EIB-Iån De siffror som ligger till grund för beräkningen i tabell 3 härrör från EDB (ELB-lån till tredje länder ur EIB:s egna medel). Förväntade utanordnanden Länder i Medelhavsområdet Vid datum för rapporten uppgick det belopp som återstod att utanordna från pågående och föregående mandat till 642 miljoner ecu, minus 227 miljoner (saldot från första och andra protokollen med Jugoslavien kommer inte att utanordnas) dvs. 190 miljoner som återstår att utanordna 1997. För tredje och fjärde protokollen med Syrien (225 miljoner ecu totalt) kvarstår det mycket osäkra antagandet som kommissionen har gjort om utanordnanden för hela 1998. Länder i Latinamerika och Asien Vid datum för rapporten uppgick återstående belopp att utanordna inom ramen för det första uppdraget till 20 miljoner ecu. Ett belopp på 275 miljoner ecu fastställdes av rådet den 12 december 1996. Återstående belopp att utanordna är 225. Det sammanlagda belopp som återstår att utanordna 1997 är alltså 245 miljoner ecu. Sydafrika Vid datum för rapporten uppgick återstående belopp att utanordna inom ramen för det första uppdraget till 124 miljoner ecu, som skall utanordnas under 1997. Förväntade utbetalningar Vad gäller utbetalningen av återstående lånemedel har följande antaganden gjorts: året för utanordnandet: 0%, andra året: 10%, tredje till femte året: 25% per år, sjätte året: 15%. Vid datum för rapporten återstod 5 868 miljoner ecu att utbetala på lån som utanordnats fram till detta datum. Detta belopp fördelar sig enligt följande^: Medelhavsområdet Central- och Östeuropa Latinamerika och Asien Sydafrika 2 197 miljoner ecu 3 135 miljoner ecu 411 miljoner ecu 125 miljoner ecu 7 Baserat på antagandet om utbetalningar över fyra är (25% per år) och en genomsnittlig beräknad löptid på 15 är, av vilka tre amorteringsfria. - 3 3- l. l) Förfarande vid utbetalning av garantier 1. 1). 1 In- och utlåningstransaktioner Gemenskapen lånar upp medel på finansmarknaden för att sedan återutlåna dessa medel på samma räntevillkor och löptid till medlemsstater (betalningsbalans), till tredje länder (ekonomiskt stöd på medellång sikt) och till företag (NGI, Euratom-lån). Återbetalningen av dessa lån skall täcka återbetalningen av de lån som gemenskapen har tagit upp. Om låntagaren inte betalar i tid skall kommissionen återbetala lånet på det fastställda datumet med egna medel. De medel som krävs för att betala budgetgarantin när den som tagit ett lån från gemenskapen inte har återbetalat i tid skall anskaffas på följande sätt: a) Genom provisoriskt utnyttjande av likvida medel enligt artikel 12 i rådets förordning nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om genomförande av beslut 88/376/EEG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel. Denna metod har upprättats för att gemenskapen omedelbart på den fastställda förfallodagen skall kunna återbetala lån om låntagaren inte betalar i tid. b) Om den försenade återbetalningen har bekräftats tre månader efter fbrfallodagen skall kommissionen vända sig till garantifonden för att möta den konstaterade bristen. Denna hänvändelse syftar till att återställa kommissionens likviditet. c) Genom överföringsfbrfarandet kan de nödvändiga anslagen för att täcka den konstaterade bristen föras in under budgetposten för garantier. Varje disponibelt utrymme i reserven för garantier skall användas i första hand. Denna metod skall tillämpas när garantifondens disponibla medel är otillräckliga. För att metoden skall fa tillämpas måste den budgetansvariga myndigheten först ha gett sitt godkännande. d) Genom återanvändning av belopp som tidigare återvunnits från låntagare som brustit i återbetalning och för vilka gemenskapensgarantin har trätt i funktion. Denna metod gör det i praktiken möjligt att betala snabbt, givetvis under förutsättning att återvunna medel finns disponibla. 1. 1X2 ( läran t i er avseende tredje land Gemenskapens lånegaranti gäller i fråga om tredje land för lån som beviljats av finansiella företag såsom Europeiska investeringsbanken (EIB). När EIB har konstaterat att en låntagare, vars lån är garanterat, inte har återbetalat på den utsatta förfallodagen, begär banken att gemenskapen betalar skuldbeloppet enligt garantiavtalen. Garantin skall betalas senast tre månader efter det att en begäran från EEB inkommit till gemenskapen. EIB skall förvalta lånet med all den noggrannhet som krävs enligt bankpraxis och skall återvinna de medel som inte återbetalats sedan garantin trätt i funktion. Sedan förordningen om upprättandet av en garantifond för åtgärder avseende tredje land trätt i kraft, föreskrivs enligt bestämmelserna i konventionen mellan gemenskapen och EIB om förvaltningen av fonden att kommissionen på grundval av EIB. s begäran om aktivering av 34 garantin vid en konstaterad bristande återbetalning skall bevilja att banken inom tre månader tar ut de medel som fattas från garantifondens konto. Om fondens medel är otillräckliga aktiveras garantin genom samma förfarande som för inlånings- och utlåningstransaktioner. II. METODBESKRIVNING FOR ANALYS AV UNIONENS BERÄKNADE UTLÅNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1997-1999 GENTEMOT TREDJE LAND MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTIFONDS- SYSTEMET I I. A Reserv för garantier avseende lån till tredje land (1) I överensstämmelse med Europeiska rådets slutsatser i Edinburg enades institutionerna om att Europeiska gemenskapernas allmänna budget, i enlighet med rådets beslut om budgetdisciplin och avtalet mellan institutionerna av den 29 oktober 1993, bör innehålla en reserv för lån och garantier för lån till tredje land. Denna reserv är avsedd att möta garantifondens behov av medel och i förekommande fall garantiansökningar som överstiger fondens disponibla medel, så att dessa kan påföras budgeten. Reservens garantibelopp är det belopp som avsatts i budgetplanen, dvs. 300 miljoner ecu i 1992 års penningvärde. Det reserverade beloppet uppgår till 329 miljoner ecu 1997. Villkoren för inbetalningar till samt utnyttjande och finansiering av garantireserven fastställs genom följande beslut: • Rådets beslut nr 94/729/EG av den 31 oktober 1994 om budgetdisciplin. • Rådets förordning (EKSG, EG, Euratom) nr 2730/94 av den 31 oktober 1994 om ändring av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget • Rådets beslut nr 94/728/EG av den 31 oktober 1994 om systemet för gemenskapernas egna medel. II. B Beräkningsunderlag för inbetalningar till garantifonden (2) Underlaget för inbetalningar till fonden beräknas genom tillämpning av gällande garantinivåer (70%, 75% eller 100%): - på lånegarantier som beviljats av rådet och för lånegarantier som föreslagits eller är under förberedelse av kommissionen, på grundval av uppskattade belopp för utanordnande av lån i finansieringsöversikterna (EIB-Iån, Euratom-lån), - på lånebelopp som beviljats (för finansiellt stöd) av rådet och lån som föreslagits och är under förberedelse av kommissionen. I bilagan till rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land, som rör sätten för betalning till garantifonden, anges att för in- eller utlåningstransaktioner eller garantier till finansieringsorgan inom ett flerårigt ramprogram med en mikroekonomisk eller strukturell inriktning, skall inbetalningar till fonden ske i form av årliga trancher vars storlek beräknas på -35 grundval av de belopp som angivits i den ekonomiska redogörelse som bifogas kommissionens förslag och som vid behov anpassas mot bakgrund av rådets beslut. Vad gäller gemenskapens övriga in- och utlåningstransaktioner, såsom betalningsbalanslån till tredje land, verkställda i en eller flera trancher, skall belopp som betalas till fonden beräknas på grundval av det totala belopp som rådet fastställt för transaktionen. I förordningens bilaga anges att från och med det andra året (för transaktioner som sträcker sig över flera år) skall de belopp som betalas in till fonden justeras med den skillnad som föreligger den 31 december föregående år mellan de uppskattningar som låg till grund för den föregående betalningen och det faktiska utfallet av de lån som godkändes under året. Skillnader som avser det föregående året medför en betalning det påföljande året. I bilagan anges även att när kommissionen inleder ett betalningsförfarande skall den gå igenom de transaktioner som redan föranlett betalningar och i de fall de tidsfrister som ursprungligen fastställts inte iakttagits skall den föreslå att detta beaktas vid beräkningen av den första betalningen inom ramen för påbörjade låneoperationer som skall göras vid början av det påföljande räkenskapsåret. Den budgetansvariga myndigheten antog under det första halvåret 1997 överföring 9/97, som på samma sätt som i början av varje budgetår syftar till justering av de belopp som betalats ut enligt till garantifonderna finansieringsöversikterna för EIB-Iån till projekt i tredje länder (länder i Central- och Östeuropa, Medelhavsländer, länder i Latinamerika och Asien samt Sydafrika). samt betalningar motsvarande tranchen årliga den II. C Underlag för inbetalning till fonden vid partiella garantier Vad avser EIB-Iån som garanteras till 75%, baseras inbetalningen till fonden på 100% av de utanordnanden som förutses för året, motsvarande upp till 75% av det totala beloppet för de beviljade operationerna. De EIB-Iån som beviljades av rådet den 14 april 1997 omfattas av en garanti som begränsas till 70 % av de totala öppnade krediterna. Inbetalningen baseras på 70 % av de utanordnanden som förutses för året. II. D Inbetalning till garantifonden (3) De belopp som inbetalningssatserna (15% eller 14%), enligt det underlag som definierats ovan. till garantifonden beräknas med hjälp av de inbetalas tillämpliga En inbetalningssats på 15% tillämpas på lån som beviljas under de perioder som följer på ingripanden från garantifonden i de fall som utestående belopp inte har återbetalats till garantifonden. I artikel 5 i förordningen om upprättande av en garantifond anges att "om fondens tillgångar efter infriande av garantiförpliktelser på grund av betalningsunderlåtelse understiger 75% av målbeloppet, skall inbetalningssatsen för nya transaktioner höjas till 15% till dess att målbeloppet på nytt har uppnåtts eller, om betalningsunderlåtelsen inträffat innan målbeloppet uppnåtts, till dess att infriandet av garantiförpliktelsen har kompenserats helt". Då garantiförpliktelserna inte har kompenserats skall inbetalningssatsen för de nya transaktionerna vara 15%. 36 En inbetalningssats på 14%» tillämpas på EIB-Iån som beviljades innan fonden hade täckt betalningsunderiatelsen, och vars finansieringsöversikt förutser utanordnande av en del av lånet för 1997. (1 förordningen om garantifonden fastställs i artiklarna 2 och 4 att fonden skall tillföras medel genom betalningar från den allmänna budgeten motsvarande 14%» av transaktionsbeloppet till dess att fondens medel uppgår till målbeloppet. ) II. E Resterande utrymme i reserven för garantier (4) Det resterande utrymmet i garantireserven fastställs genom skillnaden mellan reserven (1) och rubriken inbetalning till garantifonden (3). II. F Återstående utlåningskapacitet (5) Den återstående utlåningskapaciteten är lånesidans motsvarighet till det resterande utrymmet i garantireserven med utgångspunkt från de gällande garantinivåerna. 37 111. TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 38 Landriskindikatorer Land: Bulgarlen fotnoter 1994 1995 Real BNP-tillvaxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet Inflation Valutakurs (lev pr. USD) (i slutet av perioden) (dec-dec) (i slutet av perioden) 1,8 7,8 12,8 121,9 66,0 2,1 8,6 11,6 32,8 70,7 1996 prelim. -10,9 -8,3 12,5 310,8 487,4 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) -5,8 -5,7 -11,0 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utlandska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver, inkl. guld (i slutet av perioden) i mdr USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld i konvertibla valutor (i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i mdr USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EUs riskexponering/EU s totala riskexponering (%) EUs riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej Kredltvardlghetsindlkatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&Ps långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (1) (2) (3) Se förklaring (4) (ti) London-klubben DDSR (juli) Paris-klubben, omläggning (april) SBA inställt i september 1994 och i september 1996 5,3 -2,1 105,0 1,3 3,0 11,4 0,9 0,5 0,5 119 220 28 17,6 (4) 6,8 4,6 8,9 SBA/STF (3/94-3/95) nej (5) 7,0 -0,5 90,0 1,5 2,8 10,2 0,9 0,3 0,6 79 151 14 inga inga 7,3 5,7 7,7 - (09/96) uppsk. (09/96) 6,1 -0. 0 115,0 0,8 1,6 9,7 1,0 0,4 0,6 99 159 17 inga inga 8,1 6,5 10,3 SBA (7/96-2/98) nej (5) ingen ingen 03/94 09/94 88 98 (167) (167) 03/94 09/94 91 95 (135) (135) 19. 8 20. 8 ingen ingen 03/95 09/95 90 90 (187) (181) 03/95 09/95 93 94 (135) (135) 21. 9 22. 2 ingen ingen 03/96 09/96 99 92 (178) (178) 03/96 09/96 92 93 (135) (135) 23. 1 23. 5 (1) (2) (2) (3) 3 9- Landriskindikatorer Land: Tjeckien fotnoter 1994 1995 Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflation Valutakurs (koruna pr. USD) (i slutet av perioden) (dec-dec) (i slutet av perioden) 2. 1 3. 2 9. 7 28,8 28. 8 8,7 2,9 7,9 26,6 26,6 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) 1,0 0,6 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i mdr. USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld (1 slutet av perloden) Utlandsskuld i konvertibla valutor (i mdr USD. i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både på räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EUs riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU. s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) (1) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfyllsA/illkoren uppfylls ej Kredltvardlghetsindlkatorer -0. 1 749 749 3,9 3. 9 10,7 2. 1 0. 4 27. 9 56,6 13,2 none inga inga 3. 4 2,5 2,5 (3/93-3/94) yes (4) ja (4) -2,9 2526,0 2526 5. 6 5,6 16,5 2. 0 0. 6 35,1 58,6 9. 2 none inga inga 2,6 2,5 2,5 - 1996 6,8 3,5 8,6 27. 1 27. 1 0,0 -8,6 1388 1388 4,4 4,4 20,4 3,0 0. 8 39,2 68,8 12,8 none inga inga 2,8 1. 9 1,9 - Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering Baa2 (06/94) BBB+ (07/94) 03/94 09/94 (167) (167) (167) (167) 03/94 09/94 (135) (135) (135) (135) 49. 7 52. 8 Baa1 (09/95) A 03/95 09/95 (187) (181) (187) (181) 03/95 09/95 (135) (135) (135) (135) 55. 8 58. 4 (2) (2) (3) (3) Baa1 A 03/96 09/96 (178) (178) (178) (178) 03/96 09/96 (135) (135) (135) (135) 60. 1 62. 0 (1) (2) (3) Se förklaring. (4) Alla skulder till IMF betalade före tidtabellen. - 4 0- Landriskindikatorer Land: Estland fotnoter 1994 1995 1996 Real BNP-tilIvâxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet Inflation Valutakurs (kroon pr. USD) (i slutet av perioden) (dec-dec) (i slutet av perioden) -1,8 3,5 4. 5 41,7 12,6 4,3 • 1. 4 4,1 28,9 11,5 4 1,1 4,3 14,8 12,4 uppsk. Hela offentliga sektorn* finansiella sparande (i % av BNP) Finansiell balans Fiskal balans Betalningsbalans Export av varor (i milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) (exkl. offentliga överföringar) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import av varor Utlandsskuld Utlandsskuld i konvertibla valutor (inklusive till IMF) (i milj. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU stotala riskexponering (%) EU: s riskexponering/Utlandsskuld (%) EUs riskexponering/Export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej Kreditvärdighetslndikatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&Ps långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (1) (2) (3) Se förklaring (4) (5) (6) Offentlig nettolängivning ingår ej i den finansiella utan i den fiskala balansen. Kroonsiffrorna har konverterats enligt USA-dollarns genomsnittliga kurs under året Estland har begärt en rating (4) (4) 2,9 1. 3 -0,4 -0,8 -1,5 -1,6 uppsk. uppsk. 1312 -11,7 214 447 3,2 1838 -7,4 204 583 2,7 2074 -12 70 640 2,4 170,3 246,8 296,5 8,1 3,0 5,1 7,2 12,8 0,8 inga inga 0,4 15,7 2,0 21,0 6,0 15,0 7,8 15,3 1,1 inga inga 0,5 16,5 2,2 51,2 27,5 23,7 6,4 13,5 2,5 inga inga 0,6 15,6 2,2 uppsk. uppsk. uppsk. uppsk. uppsk. uppsk. SBA/STF (10/93-3/95) ja SBA (4/95-6/96) ja SBA (7/96-8/97) ja ingen ingen 03/94 09/94 105 102 (167) (167) 03/94 09/94 88 86 (135) (135) 20. 7 23. 6 ingen ingen 03/95 09/95 66 76 (187) (181) 03/95 09/95 79 79 (135) (135) 25. 4 26. 3 ingen (6) ingen (6) 03/96 09/96 73 71 (178) (178) 03/96 09/96 76 71 (135) (135) 28. 9 31. 1 (1) (2) (2) (3) -41 Landriskindikatorer Land: Ungern fotnoter 1994 1995 1996 Real BNP-tilrväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet Inflation Valutakurs (förinter pr. USD) (i slutet av perioden) (dec-dec) (i slutet av perioden) 2,9 9. 0 10,4 21,2 111,0 1,5 6,0 10,4 28,5 139,5 1,0 2,3 10,5 19,8 164,0 Konsoliderat statligt budgetsaldo (i % av BNP) -6,3 -6,8 -3,3 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i mdr USD i antal månaders import av varor Utlandsskuld Utlandsskuld i konvertibla valutor (i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EUs riskexponering/EU: s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfyllsA/illkoren uppfylls ej Kreditvärdighetslndikatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&Ps långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal lander) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal lander) Kreditvärdering (1) (2) (3) Se förklaring. (4) Första granskningen ej avslutad. uppsk 7,6 -9,5 1100 6,8 7,2 28,5 6,2 4,3 1. 9 68,4 267,2 48,7 inga inga 16,5 4,0 11,3 12,8 -5,6 4410 12,0 9,5 31,7 7,7 5,3 2,4 72,3 185,9 43,8 inga inga 14,2 -3,2 1987 9,7 6,9 27,6 7,4 5,1 2,3 63,6 144,1 44,7 inga inga 13,0 3,1 6,6 9,6 2,7 5,2 SBA (9/93-12/94) nej (4) - SBA (3/96-2/98) ja Ba1 BB+ 03/94 09/94 44 46 (167) (167) 03/94 09/94 43 44 (135) (135) 46. 1 46. 2 Ba1 BB+ 03/95 09/95 50 44 (187) (181) 03/95 09/95 45 48 (135) (135) 46. 4 45. 0 Baa3 BBB- 03/96 09/96 44 44 (178) (178) 03/96 09/96 50 50 (135) (135) 43. 6 44. 7 (1) (2) (2) (3) 42- Landriskindikatorer Land: Lettland Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet Inflation Valutakurs (lat pr. USD) (i slutet av perioden) (dec-dec) (i slutet av perioden) Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av RNP) Betalningsbalans Export av varor (i milj USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utlandska direktinvesteringar (i milj USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld i konvertibla valutor (i milj. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mio. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EU s riskexponering/EUs totala riskexponering (%) EUs riskexponering/Utlandsskuld (%) EUs riskexponering/Export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum / - ) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej Kreditvardighetsindlkatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&Ps långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal lander) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal lander) Kreditvärdering (1) (2) (3) Se förklaring. fotnoter 1994 1995 1996 2,0 -2,2 6,5 26,3 0,5 -4,4 988 5,5 155 545 4,5 345 50 n. a. na. 9,2 34,1 5,1 inga inga 0,7 13,3 4,8 uppsk. -1,6 -6,3 6,1 23,1 0,54 2,8 1,4 7,2 13,0 0,56 -3,4 -1,9 1304 -0,4 165 527 2,9 403 39 n. a. n. a. 9,2 31,4 3,0 inga inga 0,7 12,3 4,0 1443 -9,0 171 652 2,9 409 71 n. a. n. a. 8,2 28,6 4,9 inga inga 0,7 12,4 3,5 SBA/STF (12/93-3/95) ja SBA (4/95-4/96) nej SBA (5/96-8/97) ja ingen ingen 03/94 09/94 104 125 (167) (167) 03/94 09/94 94 92 (135) (135) 19. 6 21. 3 ingen ingen 03/95 09/95 106 116 (187) (181) 03/95 09/95 91 89 (135) (135) 22. 6 23. 4 Baa3 (01/97) BBB (01/97) 03/96 09/96 89 75 (178) (178) 03/96 09/96 86 88 (135) (135) 24. 7 25. 7 (1) (2) (2) (3) 43 Landrlsklndlkntorer Land: Litauen 1 fotnoter 1994 1995 1996 Real BNP-tilIvâxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet Inflation Valutakurs (litas pr. USD) (i slutet av perioden) (dec-dec) (i slutet av perioden) 1,0 -6,7 3,8 72,2 4,3 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) Finansiell balans Fiskal balans Betalningsbalans (4) (4) -1. 5 -4,2 1,9 -4,2 60 587 3,1 448 19 n. a. n. a. 8,0 23,2 1,0 inga inga 0,9 13,3 3,1 Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP), exkl. officiella överföringar Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden, utländska bruttotillgångar) i milj. USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld i konvertibla valutor (i milj USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EUs riskexponering/EU s totala riskexponering (%) EU s riskexponering/Utlandsskuld (%) EUs riskexponering/Export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej Kredltvärdlghetslndikatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal lander) Kreditvärdering (1)(2)(3) Se förklaring. (4) Offentlig nettoutlåning ingår ej i den finansiella utan i den fiskala balansen. (1) (2) (2) (3) 3,0 0,8 7,3 39,6 4,0 -1,8 -3,3 2,7 -3,2 55 819 3. 9 757 69 n. a. n. a. 13,9 34,3 3,1 inga inga 1,4 13,9 4,8 3,6 -1,5 6,2 13,1 4,0 -1,9 -3,6 3,3 -2,7 152 834 2,4 1076 120 n. a. n. a. 15,6 32,7 3,6 inga inga 1,4 10,2 3,3 STF (10/93-3/94) EFF (10/94-10/97 ja EFF (10/94-10/97) ja EFF (10/94-10/97) ja ingen ingen 03/94 09/94 110 121 (167) (167) 03/94 09/94 97 96 (135) (135) 18 4 20 0 ingen ingen 03/95 09/95 108 118 (187) (181) 03/95 09/95 95 90 (135) (135) 21 7 22. 9 Ba2 ingen 03/96 09/96 85 59 (178) (178) 03/96 09/96 89 90 (135) (135) 23. 8 25. 3 44 Landriskindikatorer Land'. Rumänien Real BNP-tillvaxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet (i slutet av periodenj Inflation (dec/dec) Valutakurs (lei pr. USD) (i slutet av perioden) fotnoter 1994 1995 1996 3,9 3,3 8,1 61,7 1767 7,1 9,4 8 27,8 2760 4,1 9,9 6,3 56,9 4035 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) -2,0 -2,6 -3,9 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld i konvertibla valutor inklusive kortfristiga skulder (i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både på räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomlaggning EU:s riskexponeringsindikatorer EUs riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU s riskexponering/Utlandsskuld (%) EUs riskexponering/Export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfyllsA/illkoren uppfylls ej Kredltvärdlghetslndikatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&Ps långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal lander) Kreditvärdering 7,2 -1. 4 341 1596 2,24 5,5 589 313 276 18,3 76,6 15,4 inga inga 8,4 10,7 9,7 9,4 -4,6 367 1523 1. 9 6,6 1366 1073 293 18,7 73,9 14,5 inga inga 10,2 11,5 10,1 9,8 -5,8 555 2099 2. 1 8,3 1980 1524 456 23,5 85,0 20,2 inga inga 10,2 9,4 8,0 uppsk. uppsk. SBA (5/94-12/95) ja SBA (5/94-12/95) ja SBA (4) nej (5) ingen ingen 03/94 09/94 74 77 (167) (167) 03/94 09/94 76 74 (135) (135) 25. 4 262 ingen ingen 03/95 09/95 68 64 (187) (181) 03/95 09/95 73 71 (135) (135) 28 1 29 7 Ba3 BB- 03/96 09/96 67 61 (178) (178) 03/96 09/96 68 72 (135) (135) 30. 9 31. 0 (1) (2) (2) (3) (1)(2)(3) Se förklaring. (4) (5) Det SBA som beviljades i maj 1994 har ökats och förlängts tom. 1997. Inställt i mars 1996. Nytt SBA beviljades av styrelsen för Internationella valutafonden (IMF) den 22 april 1997. 45 Landriskindikatorer Land: Slovaklen fotnoter 1994 1995 1996 Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet Inflation Valutakurs (SKK pr. USD) (i slutet av perioden) (dec/dec) (i slutet av perioden) 4,9 4,8 14,8 11,7 31,3 6,8 8,3 13,1 7,2 29,6 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) -1,3 0,1 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld i konvertibla valutor (i mdr. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomläggning (mdr USD) EU:s riskexponeringsindikatorer EUs riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EUs riskexponering/Utlandsskuld (%) EUs riskexponering/Export av varor och tjänster (%) (1) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej Kreditvardighetsindikatorer 8,9 4,8 184 1691 2,3 4,2 766 497 269 30,5 46,9 8,6 inga inga 2,9 5,3 2,3 11,0 2,3 157 3400 4,1 ' 5,7 1390 1130 260 32,9 52,0 12,7 inga inga 4,1 5,2 2,8 STF (7/93 -7/94) ja SBA (7/94-3/96) nej (4) 6,9 2,5 12,8 5,4 31,9 -1,3 10,9 -10,1 189 3473 3,4 7,7 1444 1186 258 40,6 70,6 13,3 inga inga 4,5 4,5 3,2 - Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&Ps långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal lander) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering Baa3 (05/94) BB- (02/94) 03/94 09/94 64 66 (167) (167) 03/94 09/94 59 59 (135) (135) 31 6 33. 1 Baa3 BB+ 03/95 09/95 53 51 (187) (181) 03/95 09/95 61 59 (135) (135) 33. 2 35. 7 Baa3 BBB- 03/96 09/96 48 49 (178) (178) 03/96 09/96 57 53 (135) (135) 38 6 41. 2 (2) (2) (3) (1)(2)(3) Se förklaring (4) HaMidsgenomgången, som enl. planerna skulle ha ägt rum i februari 1995, avslutades ej. - 4 6- Landriskindikatorer Land: Vitryssland fotnoter 1994 1995 1996 Real BNP-tilrväxt (i %) Industriproduktion Arbetslöshet Inflation Valutakurs (rubier pr. USD) (procentuell förändring) (i slutet av perioden) (årligt genomsnitt) (genomsnitt) -12,6 -19,9 2,1 1959,9 10600 -10,4 -11,5 2,7 244 11500 2,6 3,3 3,9 39,3 15500 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) -1,6 -2,3 -1,8 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import Utlandsskuld Utlandsskuld i konvertibla valutor (i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Skuldomiaggningsavtal EU:s riskexponeringsindikatorer E Us riskexponering/EUs totala riskexponering (%) E Us riskexponering/Utlandsskuld (%) E Us riskexponering/Export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej Kreditvärdighetslndikatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S & Ps långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering 2,5 -12,4 10,0 101 0,3 1,3 123,0 n. a. n. a. 25,9 47,4 4,3 493,0 (4) 0,9 4,8 2,3 4,7 -4,7 7,0 377 0,7 1,5 178,0 n. a. n a. 14,7 32,7 3,4 460,0 inga 0,5 2,6 0,8 uppsk. uppsk. uppsk. uppsk. 5,4 -9,1 6,0 10 0,01 1,0 163,2 n. a. n. a. 8,1 17,6 3,0 n. a. inga 0,5 4,0 0,7 STF (07/93-06/94) nej (5) SBA (12/95-11/96) nej (6) SBA (12/95-11/96) nej (6) ingen ingen 03/94 09/94 145 138 (167) (167) 03/94 09/94 109 109 (135) (135) 15. 5 15. 7 ingen ingen 03/95 09/95 135 134 (187) (181) 03/95 09/95 112 112 (135) (135) 15. 2 15. 5 ingen ingen 03/96 09/96 128 142 (178) (178) 03/96 09/96 116 118 (135) (135) 14. 5 14. 6 (1) (2) (2) (3) (1) (2) (3) Se förklaring (4) (5) Med Ryssland om förfallna skulder för gas IMF s STF-program från 1993 slutatde tidigt under 1994 att uppfylla villkoren IMFs personal gjorde dock en postiv bedömning av det regeringsprogram som antogs hösten 1994 och som stöddes av den andra STF-tranchen i slutet av januari 1995 Programmets första kvartalsrapport, urspr planerad till dec 1995, har aldrig färdigställts (6) 47- Landrlsklndlkntorer Land: Moldova fotnoter 1994 1995 Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet Inflation Valutakurs (lei pr. USD) (i slutet av perioden) årligt genomsnitt (i slutet av perioden) -30,9 -12,0 20,6 116,0 4,3 -1. 9 -6,0 24,5 23,8 4,5 1996 -8,0 -5,1 23,4 15,1 4,6 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) -5,9 -5,9 -10 Betalningsbalans Export av varor (i milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) i milj. USD i antal månaders import av varor Utlandsskuld Utlandsskuld i konvertibla valutor (i milj. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU:s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) (1) 618 -12,9 11,6 179 2,9 506 12,3 n. a. n. a. 30,0 55,5 4,0 inga inga 0,9 18,0 10,0 739 -8,1 63,7 257 3. 2 696 91,0 n. a. n. a. 38,0 91,1 11,0 inga inga 0,8 8,7 7,9 801 -18,8 40,0 315 4,1 818 n. a. n. a. n. a. 57,6 102,1 n. a. inga inga 1. 0 9,3 9,5 IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej Kredltvärdlghetslndlkatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euiomoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (1)(2) Se förklaring. SBA (12/93-3/95) ja SBA (3/95-3/96) ja EFF (5/96-5/99) ja ingen ingen 03/94 09/94 148 155 (167) (167) ingen ingen 03/95 09/95 157 141 (187) (181) ingen ingen 03/96 09/96 134 125 (178) (178) (2) ingen ingen ingen ingen ingen ingen -48 Landriskindikatorer Land: Ukraina Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (procentuell förändring) Arbetslöshet Inflation Valutakurs (karb pr USD) (Hrv per USD 1996) (i slutet av perioden) (dec/dec) auktion/interbank kontant (i slutet av perioden) (i slutet av perioden) fotnoter 1994 1995 1996 23,0 -28,5 0,3 401 -11,8 -11,7 0,6 182 108196 128000 179400 186000 -10,0 -5,1 1,3 39,7 1,89 1,89 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (1 % av BNP) -8,2 -5,0 -3,2 Betalingsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (exkl. överföringar) (i % av BNP) Nettoinflöde av utlandska direktinvesteringar (i mrd USD) Officiella valutareserver, brutto i milj. USD i antal veckors import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld i konvertibla valutor (i mdr. USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i milj. USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer E Us riskexponering/EUs totala riskexponering (%) E Us riskexponering/Utlandsskuld (%) E Us riskexponering/Export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej Kreditvärdighetslndikatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (1)(2)(3) Se förklaring (4) (5) Omläggning av skuld till Ryssland/riirkmenistan Inställd i november 1995 14,7 -6,0 0,09 646 2,3 7,2 1794 n. a. n. a. 29,2 48,0 12,1 2722 (4) 1,6 1. 6 0,8 16,4 -5,0 0,27 1134 3,7 8,1 1531 986 545 23,3 53. 6 9,3 236 (4) 1,5 1,4 0,7 20,3 -3,9 0,52 1994 5,3 9,2 1221 716 505 21,2 45,3 6,0 n. a. (4) 3,0 2,6 1,2 STF (04/93-04/95) ja SBA (04/95-04/96) nej (5) SBA (05/96-02/97) ja ingen ingen 03/94 09/94 149 147 (167) (167) 03/94 09/94 113 111 (135) (135) 15. 1 1 45 ingen ingen 03/95 09/95 145 138 (187) (181) 03/95 09/95 109 111 (135) (135) 15. 5 1 57 ingen ingen 03/96 09/96 136 135 (178) (178) 03/96 09/96 111 107 (135) (135) 16. 7 16. 6 (1) (2) (2) (3) - 4 9- Landriskindikatorer Land: Algeriet Real BNP-tillvaxt (i %) Gas- och oljeproduktion Inflation Valutakurs (dinarer pr. USD) (procentuell förändring) (dec/dec) (i slutet av perioden) Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) Betalningsbalans Export av varor och tjänster (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i milj. USD) Officiella valutareserver i mdr USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld i konvertibla valutor (i mdr USD, i slutet av perioden) Konvertibla amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster (%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomlaggning (mdr USD) EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU. s totala riskexponering (%) EUs riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfylls/Villkoren uppfylls ej Kredltvärdighetsindlkatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&Ps långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (1) (2) (3) Se förklaring. fotnoter 1994 1995 1996 -0,9 -2,5 38,6 42,9 -4,4 8,9 -4,4 0,0 2,6 2,9 29,5 8,9 7,1 1,8 70 307,5 48,6 inga 4,5 3,9 4,4 21,9 52. 2 4,0 6,3 15,1 56,2 -1,4 3,0 10,3 -5,3 0,0 2,1 2,1 32,5 9,4 7,1 2,3 78,4 297,1 42,5 inga 4,9 13,2 2,8 0,3 4,2 4,5 33,5 7,4 5,2 2,2 73,3 240,1 29,2 inga 3,5 O) 9,9 2,4 7,8 12,2 2,8 8,9 11,6 2,7 6,8 SBA (5/94 - 5/95) ja SBA/EFF (5/94 - 5/95) ja EFF/CCFF (5/95 - 5/98) ja ingen ingen 03/94 09/94 92 96 (167) (167) 03/94 09/94 75 78 (135) (135) 26. 3 24. 6 ingen ingen 03/95 09/95 102 107 (187) (181) 03/95 09/95 89 91 (135) (135) 23. 5 22. 8 ingen ingen 03/96 09/96 109 97 (178) (178) 03/96 09/96 95 95 (135) (135) 21. 5 22. 8 (2) (2) (3) 50 Landriskindikatorer Land: Israel Real BNP-tillväxt (i %) industriproduktion Arbetslöshet Konsumentprisindex Valutakurs (shekeler pr. USD) (procentuell förändring) (genomsnitt) (genomsnitt) (i slutet av perioden) Hela offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) Betalningsbalans Export av varor (i mdr USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (i mdr USD) Officiella valutareserver i mdr USD i antal månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (brutto) (i mdr USD, i slutet av perioden) Amorteringar och räntebetalningar (i mdr USD) amorteringar räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/Export av varor och tjänster(%) Amorteringar och räntebetalningar/Export av varor och tjänster (%) Förfallna skulder (både räntor och amorteringar, i milj. USD) Avtal om skuldnedsattning och skuldomläggning EU:s riskexponeringsindikatorer EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) EU;s riskexponering/Utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/Export av varor (%) IMF-arrangemang Typ/inget (Datum/ -) Villkoren uppfyllsA/illkoron uppfylls ej Kreditvärdighetsindikatorer Moody's långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) S&P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (i slutet av perioden) Euromoney Position i rangordningen (antal länder) The Institutional Investor Position i rangordningen (antal länder) Kreditvärdering (1) (2) (3) Se förklaring. fotnoter 1994 1995 1996 6,8 7,4 7. 8 14. 5 3,01 -2,3 16,0 -3,2 0,6 6,6 2,4 41. 8 3. 8 2. 2 1. 6 56. 2 171,0 15. 5 inga inga 4,4 0,8 1. 9 7,1 8,4 6. 9 8,1 3,12 4,4 5,4 6. 7 10,6 3,244 -4,2 -3,6 17,9 -5,6 2,0 9,1 2,8 45,1 4,2 2. 5 1. 7 53,8 165,0 15,4 inga inga 19,1 -5,6 2. 4 10,0 2. 8 48,0 4,5 2,8 1,7 51,1 164,0 15,4 inga inga 4,4 0,7 1,7 3,9 0,6 1. 6 inget inget inget ingen BBB+ 03/94 09/94 30 33 (167) (167) 03/94 09/94 46 43 (135) (135) 43. 4 46. 5 A3 A- 03/95 09/95 31 31 (187) (181) 03/95 09/95 43 42 (135) (135) 47. 9 49. 2 A3 A- 03/96 09/96 33 32 (178) (178) 03/96 09/96 41 40 (135) (135) 50. 8 52. 2 (1) (2) (2) (3) - 51 - Förklaring till landriskindikatorer Standardfotnoter (1 ) (2) (3) Endast EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till central- och östeuropeiska länder, de nya oberoende staterna och Medelhavsländer. Ju högre värderingstal, desto sämre kreditvärdighet Länderna värderas på en skala från 0-100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga tot. kreditv för alla länder förbättras. Förkortningar och engelska ord som används i tabellerna S&P Standard and Poor's CCFF= Compensatory and Contingency Financing Facility EFF- SBA = STF= Extended Financing Facility Stand-By Arrangement Systemic Transformation Facility ekonomiskt stöd fpr kompensation och oförutsedda händelser förstärkt ekonomiskt stöd "stand-by"-avtal systemskiftesfaciliteten est. = na = prelim = Preliminary Estimates not available no none yes uppskattat varde ingen uppgift preliminär nej inga/inget • ja •S <d ISSN 1024-4506 KOM(97) 464 slutlig DOKUMENT SV 01 06 09 10 Katalognummer : CB-CO-97-479-SV-C ISBN 92-78-24936-X I lyran lor lùiropeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2l)85 Luxemburg