title: Beretning til Rådet og Europa-Parlamentet fra Kommissionen - Årsberetning for 1996 om humanitær bistand

eurovoc_concepts:
activity report
cooperation policy
humanitarian aid
statistics

text: Utlb!!J KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 03. 09. 1997 KOM(97)437 endelig udg. Beretøm1 til Rldet 01 Eumpa-Parlamentet fra KammissiQneø Årsberetning for 1996 om humanitær bistand Indhold Sammendrag 1. Institutionel baggrund 1. 1. Rådets forordning og koordineringen med medlemsstaterne 1. 2. Finansieringsgrundlag 2. Aktionsmidler 2. 1. Rammekontrakten for partnerskab 2. 2. Databaser og managementsystemer 3. Humanitære bistandsaktioner 3. 1. Statistisk oversigt 3. 2. Oversigt over aktionerne - generelle anliggender 3. 3. Det tidligere Jugoslavien 3. 4. Landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet 3. 4. 1. Regionen omkring de store søer 3. 4. 2. ECHO-Flight 3. 4. 3. Angola 3. 4. 4. Somalia 3. 4. 5. Sudan og det nordlige Uganda 3. 4. 6. Liberia 3. 4. 7. Haiti 3. 4. 8. Sierra Leone 3. 4. 9. Mali 3. 5. Rusland og SNG 3. 5. 1. Den Russiske Føderation 3. 5. 2. Tadsjikistan 3. 5. 3. Kirgistan 3. 5. 4. Det sydlige Kaukasus 3. 6. Asien 3. 7. Nordafrika og Det Mellemste Østen 3. 8. Latinamerika 4. Tværgående aktiviteter 4. 1. Informationsvirksomhed 4. 2. Samarbejde og koordinering 4. 2. 1. Koordinering mellem tjenestegrenene 4. 2. 2. Europa-Parlamentet 4. 2. 3. Ikke-statslige organisationer 4. 2. 4. De Forenede Nationer 4. 2. 5. De Forenede Stater 4. 2. 6. Andre tredjelande 4. 3. Evaluering 4. 4. Forebyggelse af katastrofer 5. U dsigteme for 1997 2 4 5 5 5 6 6 6 7 7 11 12 14 14 15 15 16 16 16 17 17 18 18 18 19 19 20 20 21 22 22 22 23 23 24 25 25 27 27 27 28 28 Statistiske bilag Bilag Sl Oversigt over finansieringsafgørelser, opgjort efter budgetkilde, 1992-1996 Bilag S2 Oversigt over finansieringsafgørelser, opgjort efter den humanitære bistands modtagerlande i 1994, 1995 og 1996 Bilag S3 Finansieringsafgørelser om humanitær bistand, opgjort efter region, 1995 og 1996 Bilag S4 EF-kontrakter om humanitær bistand i 1992, 1993, 1994, 1995 og 1996 Bilag SS Europa-Kommissionens (ECHO) finansieringsafgørelser til fordel for de berørte befolkningsgrupper i Burundi og Rwanda mellem den 21. oktober 1993 og december 1996 Bilag S6 EF-støttens fordeling i det tidligere Jugoslavien, opgjort efter republikker, ·fra 1991 til 1996 EF-støttens fordeling i det tidligere Jugoslavien, opgjort efter nødhjælpens art, 1996. Diagrammer i teksten Diagram 1 Humanitær bistand, finansieringsafgørelser, opgjort efter budgetkilde, 1994, 1995 og 1996 Diagram 2 Finansieringsafgørelser om humanitær bistand, opgjort efter region, 1995 og 1996 Diagram 3 Humanitær bistand i alt 1992, 1993, 1994, 1995 og 1996 3 Sammendrag I 1996 tildelte Kommissionen 656 mio. ECU til humanitær bistand, hvilket svarer til et beskedent fald i forhold til det foregående år og bringer det samlede beløb til humanitær bistand i de sidste fem år op på 3 084 mio. ECU. I 1996 var de vigtigste humanitære indsatsområder stadig det tidligere Jugoslavien og regionen omkring de store søer. Ca. 50 lande har modtaget humanitær bistand, navnlig Afghanistan, Angola, Sudan, Somalia, Sierra Leone, Liberia, Den Russiske Føderation (Tjetjenien), Georgien, Armenien, Aserbajdsjan, Tadsjikistan, Kirgistan, Irak og Haiti. I 1996, dvs. det fjerde år siden oprettelsen af ECHO, trådte Rådets forordning om humanitær bistand i kraft, og der blev nedsat et udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne. Udvalgets aktiviteter har været vedvarende, og ved årets udgang havde Udvalget afholdt fem møder for at afgive udtalelser om udkast til forslag om humanitær bistand, som i disse tilfælde har været positive, og drøfte forskellige aspekter af den politik, der skulle følges. I 1996 var hovedårsagen til størstedelen af de humanitære kriser stadig voldelige konflikter og konsekvenserne af disse. Som følge af disse kriser nåede antallet af flygtninge og fordrevne, hvis overlevelse ofte var helt afhængig af ekstern bistand, på verdensplan op på rekordhøjder. Mens det humanitære samfund ydede den første støtte til ofrene for disse kriser, forstod det samtidigt, at det var påtrængende nødvendigt at finde politiske løsninger på de underliggende problemer. Kommissionen tillægger det stadig stor betydning at koordinere sine humanitære aktiviteter med de mere langsigtede rehabiliterings- og udviklingsopgaver. For at styrke denne koordinering begyndte Kommissionen i 1996 at nedsætte tværtjenstlige arbejdsgrupper for de lande og regioner, som nu overgår fra nødhjælpsstadiet til en mere langsigtet rehabiliterings- og udviklingsfase. ECHO's evalueringsaktivitet fandt sit normale leje i 1996. ECHO har på basis af den metode, kontoret har beskrevet i sin "operationelle evalueringshåndbog", offentliggjort i 1995, udviklet sine aktiviteter og evaluerer nu såvel særforanstaltninger som programmer, men med vægt på de sidstnævnte. I det forløbne år har Kommissionen fortsat lagt stor vægt på oplysningsaktiviteter og gennemsigtighed ved at stille publikationer, informationer og faciliteter til rådighed for pressen og de audiovisuelle medier og ved at udvikle aktiviteter i fællesskab med medlemsstater, NGO'er og internationale organisationer. 4 1. Institutionel baggrund 1. 1. Rådets forordning og koordineringen med medlemsstaterne Ministerrådet vedtog den 20. juni 1996 Rådets forordning (EF) om humanitær bistand 1, som trådte i kraft den 5. juli 1996. Denne forordning definerer målsætningerne og de generelle retningslinjer for den humanitære bistand, foranstaltningerne for at sikre samordningen samarbejdet mellem Fællesskabet, for medlemsstaterne, de internationale organisationer og de ikke-statslige organisationer. bestemmelserne samt Forordningen definerer således de katastrofesituationer, som berettiger til Fællesskabets bevilling af humanitær bistand, den form for bistand, som kan finansieres, og den måde, hvorpå hjælpeaktionerne hænger sammen med indførelsen af et katastrofeberedskab og med rehabiliterings- og genopbygningsaktioner. Den behandler forbindelserne mellem den humanitære bistands gennemførelsespartnere og samarbejdsforbindelserne med Den Europæiske Unions medlemsstater og i11deholder også bestemmelser om en regelmæssig evaluering af de humanitære bistandsaktioner. Rådets forordning (EF) har bevirket,. at der er indført væsentlige ændringer i beslutningsprocessen, idet der er nedsat et udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne under forsæde af en repræsentant for Kommissionen, som bistår denne i dens varetagelse af sine udøvende beføjelser. Udvalget for Humanitær Bistand afgiver udtalelser om visse af Kommissionens forslag, især om de samlede planer for humanitær bistand og om ikke-nødhjælpsprojekter til et beløb, der overstiger 2 mio. ECU. Der har været intens aktivitet i Udvalget, som har afholdt fem møder mellem forordningens ikrafttrædelsesdato og årets udgang. Udvalget afgav en positiv udtalelse om alle de udkast til Kommissionens forslag, det fik forelagt. Udvalget behandlede også forskellige bredere spørgsmål på området for humanitær bistand og gjorde det derved muligt at udbygge dialogen mellem Kommissionen og medlemsstaterne og tilstræbe en større samordning på basis af modellen med de uformelle kvartalsmøder, som fandt sted inden vedtagelsen af forordningen. Udvalget behandlede såvel NGO-berettigelseskriterier som evalueringsproblemer og systemer til forbedring af koo«linering og informationsudveksling. 1. 2. Finansieringsgrundlag Langt størstedelen af de aktioner, Kommissionen har gennemført via ECHO, blev finansieret. over Unionens almindelige budget. En lille del, som for øvrigt var mindre i 1996 end tidligere, af de iværksatte aktioner til fordel for AVS-landene blev også finansieret i medfør af Lorne-konventionens finansprotokol (3 mio. ECU). I løbet af de sidste seks år er de humanitære aktioner, som Kommissionen har gennemført på Unionens vegne, syvdoblet, hvilket gør denne til den største offentlige kilde til finansiering af humanitær bistand i dag. Summen af den humanitære bistand bevilget af 1 EFT nr. L 163 af 2. 7. 1996, s. I. 5 Kommissionen er således steget fra 114 mio. ECU i 1991 til 692 mio. ECU i 1995 og 656 mio. ECU i 1996. Bevillingerne, som er opført under kapitlet for "humanitær bistand" på Unionens budget for 1997 (B7-21), var oprindelig på 315,2 mio. ECU. Det er muligt, at der frigives andre midler i løbet af året, afhængigt af udviklingen i den humanitære situation, som kan foranledige Kommissionen til at reagere. Den finansielle situation for den hummitære EF-bistand lader ikke desto mindre noget tilbage at ønske i visse henseender. Det vigtigste problem er den langvarige procedure, som kræves for at frigive bevillinger fra reserven på Unionens budget, hvortil skal lægges kravet om på forhånd. at have udbetalt 80% af de oprindeligt tildelte midler. Disse administrative krav har undertiden vist sig uforenelige med de behov, man står over for i tilfælde af en krise. 2. Aktionsmidler 2. 1. Rammekontrakten for partnerskab de omfatter Efter vedtagelsen af Rådets forordning (EF) om humanitær bistand blev debatten om revisionen af rammekontrakten for partnerskab, som var blevet suspenderet i andet halvår af 1995, genoptaget i april på et møde mellem ECHO og repræsentanter for disse partnere. Siden da har en ECHO-arbejdsgruppe været i færd med at færdigbehandle en ny tekst, som tager hensyn til de forudgående drøftelser og de høstede erfaringer. De påtænkte ændringer for gennemførelseskontrakten og dennes bilag. ECHO forsøger herved at forene den , smidighed, kontorets partnere har ønsket, med den strenghed, der til stadighed skal udvises i kontrollen af fællesskabsmidlernes anvendelse. Den planlagte revision skal derfor forsøge: a) at skabe ligevægt mellem fleksibilitet og streng kontrol b) at indføre de ønskede betingelser, så kontrollen reelt fører til resultater Kommissionen har også informeret Udvalget om de ændringer, den påtænker at indføre i rammekontrakten for partnerskab, for eksempel nødvendigheden af en bedre praktisk informering med sigte på overvågningen af foranstaltningerne samt rapporternes form og indhold. betingelser, modellen generelle 2. 2. Databaser og managementsystemer Humanitær bistand er et område, som omfatter en stor mangfoldighed af scenarier, situationer, aktører og behov, og som dækker alle områder på jordkloden. Det er nødvendigt at have en velegnet kommunikation, hvis man skal mobilisere alle fak~orer på en kohærent måde for at komme en befolkning til hjælp, som er offer for en humanitær katastrofe, og for at anvende de disponible ressourcer bedst muligt. Her spiller de moderne og og managementsystemer en stadig større rolle. kommunikations- datamatstøttede elektroniske databaser ECHO's økonomiske forvaltningsdatabase med betegnelsen HOPE (Humanitarian Office Programme Environment) har især kontraktstyringsmodulet. Det er planen at bestille nye moduler i 1997 til evaluering af de humanitære bistand~aktioner, til analyse af finanskontrol og til opstilling af referater og siden midten af 1996, og fungeret 6 overvågning af aktioner. Det er hensigten i HOPE-databasen at indføje de oplysninger, medlemsstaterne afgiver på det humanitære bistandsområde via deres 14-punktsrapporter. Der er allerede føjet nye sider til Kommissionens Internet-server (EUROPA), blandt andet for at sprede de statistiske data fra HOPE-databasen. Hjemmesidens adresse er: http://www. cec. lu/enlcomm/echo/echo. html Siden januar 1996 har Kommissionens elektroniske postsysteqi X400 (Route 400) givet øget mulighed for elektronisk kommunikation inden for tjenestegrenene og mellem disse, mellem Unionens institutioner og især med omverdenen, i dette tilfælde med de ECHO partnere og indsatsområqer, der har en plads på Internettet. ECHO-tjenestemændenes adresse er: fornavn. efternavn@echo. eec. be 3. Humanitære bistandsaktioner 3. 1. Statistisk oversigt 1996 kan betragtes som en konsolideringsperiode for produktionen af fyldestgørende og pålidelige statistikker. Disse statistikker er et uomgængeligt styringsværktøj, som også opfylder de betydelige behov for informering, koordinering og gennemsigtighed. ECHO's statistiske oversigt udkommer hvert kvartal, og flygtningestatistikkerne fra GISP-databasen foreligger hvert halve år. Denne beretning er vedlagt en række statistiske rapporter udarbejdet afECHO (de statistiske bilag Sl-S7). De humanitære aktiviteter i 1996 kan sammenlignes med aktivitetsniveauet i 1995, og afgørelserne, som blev vedtaget, omfattede et samlet beløb på 656 mio. ECU. Selv om der foreligger statistikker, opgjort efter land, over det samlede beløb, for hvilket der blev indgået forpligtelser i løbet af året, skal det understreges, at kontrakterne i visse tilfælde indgås i det efterfølgende år. Partnernes statistikker udarbejdes på basis af de beløb, for hvilke der er indgået kontrakt ved udgangen af året, hvorfor tallene er lavere. Bilag S2 og S3 viser en fortegnelse over de finansieringsafgørelser, der er truffet for hvert enkelt land, og bilag 4 viser en fortegnelse, opgjort efter partner. Disse tal er sammenfattet i diagram 2 og 3, som findes på bagsiden. For at undgå gentagelser er de pågældende beløb ikke altid nævnt i de følgende afsnit, som viser situationen, opgjort efter land. 7 (cid:127) _. ,,. -·· / 800. 00 700. 00 600. 00 if\. I 500. 00 400. 00 300. 00 200. 00 100. 00 0. 00 MECU Humanitarian Aid Financial Decisions by Source of Finance 1994-1995-1996 FIGURE 1 @1994 1111995 (cid:143) 1996 EDF BUDGET TOTAL -. , ----FI_N_A_N_C-IA_L_D_EC_I_S_IO_N_S_FO_R_H_U_M_A_N_IT_A_R_I_A_N_A_I_D_B_Y_R_E_G_IO_N _____ _ FIGURE 2 EAST!RN EUROPE °"' IRAQ "~ ASIA 5% '"' GLOBAL 1% EX-YUGOSLAVIA 33% ASIA 8'11. EASTERN EUROPE 0'11, C. I. S NORTH AFRICAIMIDDLE EAST 3% LATIN AMERICA 3% GLOBAL 2"' EX-YUGOSLAVIA 211% IRAQ '"' Total Humanitarian Assistance 01992 01993 m,1994 ~1995 (cid:127) 1996 FIGURE3 ECNOO'S UNITED NATIONS 250,000, 200,000, -0 150,000, CECDIRECT 100,000, 50,000, MEMBER STATES GOVNTS OTHER GOVNTS OTHERNGO'S LOCALNGO'S 3. 2. Oversigt over aktionerne - generelle anliggender I de følgende afsnit gives der en generel oversigt over den humanitære bistand, der er ydet til forskellige steder i verden, og der gives en kort redegørelse for den politiske situation i de lande og regioner, so':'. ll er særligt foruroligende ud fra et humanitært synspunkt. Af disse nationale rapporter fremgår der visse punkter, som generelt omfatter det humanitære bistandsområde og de personer, der i dag er impliceret rundt om i verden. Et særligt kendetegn ved det skiftende internationale klima, hvori den humanitære bistand ydes, er den væsentlige stigning i antallet af konflikter, hvoraf størstedelen er interne konflikter med internationale efterdønninger. Disse kriser har ofte deres rod i politiske, økonomiske eller etniske spændinger. Selve konflikternes art har udviklet sig, i den forstand, at de i stigende grad rammer civilbefolkningerne og undertiden endog har disse som mål. Konsekvenserne har kun været alt for klare: flygtninge og internt fordrevne i et antal uden fortilfælde har nu behov for massiv humanitær bistand rundt om i verden. At bevilge humanitær bistand i en så vanskelig politisk situation har rejst en række elementære og komplekse spørgsmål om neutralitet og upartiskhed, som man må forholde sig til. Produkterne, der leveres som humanitær bistand, så som mad og lægemidler, er meget dyrebare goder for de modstillede parter. Herom vidner plyndringen af lagrene i for eksempel Zaire og Liberia og de talrige tilfælde af angreb på humanitære team. En anden forhindring, som den humanitære nødhjælp støder imod, er, at de kæmpende parter eller regeringerne nægter at give ofrene adgang. Som følge af disse sikkerhedsmæssige problemer griber man i stigende grad til den væbnede styrke for at garantere en sikker transport af bistanden og de forskellige team til deres bestemmelsessted samt til at gøre en direkte fredsbevarende indsats. Det humanitære samfund står under så politisk uklare omstændigheder blandt andet over for følgende dilemmaer: • Hvordan kan de humanitære organisationer gribe fat om problemer med overtrædelse af menneskerettigheder, når de trues med udvisning, som vil medføre inddragelse af bistanden? • Hvordan kan de humanitære organisationer gribe fat om problemer med distributionen samtidigt undgå i krigsramte regioner og af den humanitære bistand konfliktdeltagernes snyderier og plyndringer? • Hvordan samarbejder de med de militære myndigheder, og hvilke virkninger har dette for deres neutralitet og upartiskhed? • Hvordan beskytter de humanitære organisationer deres humanitære medarbejdere? Det humanitære samfund i sin helhed kan antagelig ikke give et præcist svar på mange af disse spørgsmål, som dagligt rejser sig under de humanitære operationer. Det er imidlertid vigtigt, at donorerne, NGO'erne og De Forenede Nationer til stadighed drøfter og tager ved lære af de tidligere høstede erfaringer i marken. På grund af det store antal organisationer på det humanitære bistandsområde og på grund af kompleksiteten i de situationer, de konfronteres med, er vægten i tiltagende grad blevet lagt på koordineringen mellem donorerne og gennemførelsesorganerne. Ideelt set burde 11 koordineringen omfatte flere aspekter af den internationale bistand, herunder de institutionelle og de grundlæggende aspekter. Koordineringen mellem institutionerne burde tage sigte på en effektiv kombination af de foranstaltninger, der træffes efter en dybgående behovsvurdering, så der tages hensyn til de enkelte institutioners respektive roller og kvalifikationer. Erfaringerne fra Liberia er medtaget for at vise, at en tæt samordning på stedet kan bevirke, at man undgår enhver manipulation med den humanitære bistand fra de tilstedeværende fraktioners side. Erfaringerne fra de humanitære operationer har afsløret, at det er af altafgørende betydning omhyggeligt at målrette bistanden, så den kanaliseres frem til dem, der har et reelt behov. Denne målretning er ikke alene nødvendig for at midlerne kan udnyttes optimalt, men også for at den humanitære bistand kan fastholde støtten fra offentligheden og det politiske liv, og for at institutionerne, som leverer den, bliver betragtet som ansvarlige. I 1996 blev den humanitære bistands socioseksuelle aspekt klart, især på grund af begivenhederne i Afghanistan, hvor de fundamentalistiske muslimer, talibanerne, efter at have tiltaget sig kontrollen over Kabul vedtog flere dekreter, som forbød kvinder at arbejde. Disse dekreter fik betydelige negative konsekvenser, ikke alene for de tusinder af familier med kvindeligt familieoverhoved, som fremover var ude af stand til at dække deres eget behov, men også for de offentlige institutioner og de humanitære aktiviteter, for eksempel på hospitalerne, hvor kvinderne tidligere udgjorde en væsentlig del af arbejdsstyrken. Størstedelen af de organisationer, som er til stede i regionen, yder dog fortsat støtte, trods de daglige overtrædelser af menneskerettighederne, og forsøger at dække de mest påtrængende humanitære behov ved at udlevere mad og lægemidler og yde sundhedsmæssig bistand til de mest sårbare personer. Disse begivenheder har sammen med andre medført en debat i EU, og mand/kvinde-problematikken er blevet drøftet i Rådet og på seminarer i løbet af året med deltagelse af NGO'er, De Forenede Nationers organisationer og eksperter. V ægten har været lagt på integration af disse spørgsmål i alle politikker og indsatser for kriseforebyggelse, for nødhjælp og for den rehabilitering, som følger efter nødhjælpssituationen, og også under behandlingen af væbnede konfliktsituationer. Et andet vigtigt arbejdsfelt, som man tog fat på i 1996, er strategien for sammenkædning af krisehjælpsforanstaltninger med rehabilitering og udvikling, så man sikrer en bedre samordning mellem bistanden til humanitære redningsaktioner og den mere langsigtede rehabiliterings- og udviklingsbistand. Der er med henblik herpå ved at blive nedsat arbejdsgrupper i såvel hovedsædet som i marken, som skal træffe forberedelser til strategierne, finansieringen og koordineringen med andre parter, med det formål at opnå en bedre sammenkædning af de forskellige bistandsfaser i lande og regioner, som er på vej ud af en humanitær nødhjælpssituation. 3. 3. Det tidligere Jugoslavien I 1996 tildelte Europa-Kommissionen 187 mio. ECU i humanitær bistand til ofrene for konflikten i det tidligere Jugoslavien. Dayton- og Paris-fredsaftalerne, som blev indgået i december 1995, satte en stopper for mere end fire års krig i dette land. Selv om man havde held til at holde truslen om en genoptagelse af fjendtlighederne under kontrol i hele 1996, er der dog stadig visse vigtige civile aspekter af fredsaftalen, som ikke er 12 blevet gennemført. Bosnien-Hercegovinas politiske enhed mangler at blive opbygget. Der er stadig ikke bevægelsesfrihed, og beskyttelsen af menneskerettighederne er fortsat utilstrækkelig. I mange dele af Bosnien-Hercegovina er de lokale myndigheder stadig kraftigt imod, at minoritetsgrupperne vender tilbage, og fører en politik for tvangsforflyttelse af befolkningen, da de anser etnisk adskillelse for at være et af konfliktens vigtigste resultater. Forfølgelsen og fordrivelsen af de minoritetsgrupper, som stadig befinder sig i denne region, fortsætter. De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) påregnede i sin første repatrieringsplan, at 870 000 fordrevne og flygtninge ville vende hjem til Bosnien Hercegovina i løbet af 1996. Denne plan har vist sig alt for optimistisk. De aktuelle skøn siger nu, at tallet for hjemvendte i løbet af 1996 kun er på mellem 220 000 og 240 000, hvilket vil sige, at godt 700 000 flygtninge fra Bosnien-Hercegovina ikke er vendt tilbage til det tidligere Jugoslavien, og at der stadig er 1,5 mio. fordrevne og flygtninge i regionen. Den opnåede fred har indtil videre ikke medført en væsentlig forbedring af den humanitære situation i de regioner, hvor konflikten har hærget. En stor del af befolkningen lever stadig under ekstraordinære og vanskelige betingelser i kollektive boliger eller nødboliger. Mange af disse mennesker har hverken beskæftigelse eller indkomster og er derfor afhængige af den humanitære bistand. De lokale myndigheder har endnu ikke midlerne og den fomødne managementkapacitet til at påtage sig ansvaret for disse befolkningsgrupper. ECHO har fortsat ydet den fornødne humanitære bistand til krigsofrene og de fordrevne overalt i Bosnien-Hercegovina. Efter fjendtlighedernes ophør er adgangen til landet blevet nemmere, hvilket har gjort det muligt at identificere de hidtil udækkede behov, især i Republika Srpska, hvis myndigheder indtil slutningen af 1995 nægtede den internationale bistand adgang. Generelt har en større og mere selektiv målretning af den humanitære bistand bevirket, at man er nået ud til de mest sårbare, der ofte befinder sig i de regioner, konflikten tidligere gjorde utilgængelige. V ægten har i tiltagende grad været lagt på nødreparationer af basisinfrastrukturer og sociale infrastrukturer, navnlig i de regioner, som kunne tænkes at modtage fordrevne eller flygtninge, mens man har indskrænket de indkomstskabende projekter og projekterne for psykosocial støtte efter den økonomiske og sociale normalisering. I ønsket om en smidig overgang fra nødhjælp til genopbygning intensiverede ECHO i 1996 samarbejdet med Kommissionens øvrige tjenestegrene for at sikre de gennemførte programmers komplementaritet og kohærens. Koordineringen mellem tjenestegrenene har været særlig intens for så vidt angår flygtningenes tilbagevenden, et område, hvor medlemsstaternes initiativer er blevet integreret i de igangværende programmer. Efter den kroatiske offensiv i august 1995 bestræbte Kroatien sig i 1996 på at konsolidere sin økonomi og stabilisere det politiske billede i regionerne Krajina og Vestslavonien, som tidligere var kontrolleret af serberne. Fordrevne og flygtninge begyndte i 1996 at vende tilbage til disse regioner, og ifølge de officielle statistikker har ca. 40 000 personer i dag genfundet deres oprindelsessteder. ECHO har i det forløbne år fastholdt sit program for direkte fødevarehjælp i Kroatien og har forsynet 380 000 flygtninge og fordrevne med basisfødevarer. Kontoret har gjort en 13 særlig indsats for at hjælpe bosniske flygtninge fra Kupljensko-lejren indtil lukningen af denne i juli og den serbiske befolkningsgruppe i Krajina, som blev i området efter den kroatiske offensiv i august 1995. Trods ophævelsen af de økonomiske sanktioner er situationen i Den Føderative Republik Jugoslavien (Serbien-Montenegro-Den Føderative Republik Jugoslavien) næppe forbedret i 1996. Antallet af flygtninge fra Kroatien og Bosnien-Hercegovina er stadig stort, og hidtil er kun nogle få vendt hjem. UNHCR's og de serbiske myndigheders fælles folketælling i juli har vist, at der nu er 566 000 flygtninge i Den Føderative Republik, hvoraf kun 10% har udtrykt ønske om at vende hjem til deres oprindelige region. I løbet af 1996 ydede ECHO elementær hjælp til 400 000 personer i Den Føderative Republik, hovedsageligt via programmet for direkte fødevarehjælp, og ECHO var især til stede i Kosovo, hvor kontoret stod for lægehjælp og psykosocial støtte til de mest sårbare personer. Som planlagt lukkede ECHO i september 1996 sit kontor i Skopje i den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, men aktionerne finansieret af ECHO fortsatte til årets udgang. Genoptagelsen heraf sikres via Phare-programmet, som gennemføres af GD IA. 3. 4. Landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet 3. 4. 1. Regionen omkring de store søer Den humanitære situation i regionen omkring de store søer, hvor ca. 1, 7 mio. rwandiske og burundiske flygtninge (primært i Zaire og Tanzania) i mere end to år har været trængt sammen, var vidne til store omvæltninger i slutningen af 1996. I midten af november foretog en væbnet oprørsbevægelse, hovedsageligt bestående af banyamulenge, zairere af tutsi-oprindelse, et voldeligt angreb på soldater fra de tidligere "væbnede rwandiske styrker", interamwe, og på de zairiske soldater i hele Kivu. Flygtningelejrene blev brutalt angrebet, byerne Goma, Bukavu og Uvira blev hurtigt indtaget af oprørerne, og de humanitære organer blev tvunget til hurtig tilbagetrækning efter at være blevet udplyndret, for størstedelens vedkommende af ukontrollerede zairiske soldater i opløsning. Talrige flygtninge måtte i panik flygte mod det vestlige Zaire (Walikale, Kisangani, Shabunda, Fizi), ledsaget af hundreder af tusinde zairere. Af hovedsagelig sikkerhedsårsager har man ikke siden da kunnet yde nogen bistand af betydning til de flygtninge, der er spredt rundt omkring Kivu, eller til de fordrevne zairere, hvis humanitære situation er dramatisk. Omkring 600 000 rwandiske flygtninge fra Goma-regionen (Zaire) og 500 000 fra Tanzania kunne dog vende hjem til Rwanda i løbet af december under relativt tilfredsstillende betingelser. Der er indledt en proces for gradvis reintegration i oprindelseskommunerne. I Burundi blev den politisk-militære situation yderligere forværret, hvilket medførte en vedvarende strøm af ca. 1500-2000 burundiere om ugen i retning mod Tanzania, hvor der fortsat lever ca. 200 000 flygtninge i lejrene. 14 I 1996 finansierede ECHO fortsat humanitære programmer, som blev gennemført af NGO'er og internationale organisationer, dvs. hjælp til flygtningene i lejrene via UNHCR og støtte til de mest sårbare i Burundi og Rwanda via NGO'er. Straks efter begivenhederne i november bevilgede Kommissionen i december et ekstraordinært supplerende finansieringsbeløb på 1 ~8 mio. ECU som støtte for de flygtninge, der pludseligt vendte hjem til Rwanda, hvilket dermed bragte Kommissionens humanitære bistand til regionen omkring de store søer op på godt 560 mio. ECU (siden oktober 93). ECHO påregner i 1997 fortsat at finansiere humanitær bistand til flygtninge o~ fordrevne i Zaire, hvor sikkerheds- og adgangsforholdene tillader det. I Rwanda har ECHO støttet hasteprogrammer for rehabilitering af boliger og af lægelige sundhedsstrukturer i tillæg til hjælpeprogrammer for uledsagede børn og indsatte i fængslerne. Det er Kommissionens prioriterede mål gradvis at erstatte den humanitære bistand med udviklingsprogrammer. I Burundi vil man fortsat yde den mest nødvendige støtte inden for det ~edicinske og ernæringsmæssige område og på området for drikkevandsforsyning. ECHO regner også med fortsat at finansiere støtte til burundiske flygtninge i Tanzania. 3. 4. 2. ECHO-Flight I 1996 fortsatte ECHO-Flight, som blev oprettet i 1994, sine flyvninger i Afrikas Horn. Der anvendes nu syv luftfartøjer med base i Nairobi, Djibouti, Mandera og Lokichoggio til de humanitære operationer i Somalia, Kenya og det sydlige Sudan. Fra maj 1994 til udgangen af 1996 har ECHO-Flight transporteret mere end 75 000 personer og godt 30 000 t varer og har sammenlagt fløjet godt 27 000 timer. I 1996 blev der bevilget 12 mio. ECU til ECHO-Flight til videreførelse af dettes operationer og især til finansiering af et Hercules C-130 fra det belgiske luftvåben med base i Nairobi. 3. 4. 3. Angola Lusaka-aftalerne, som blev indgået i november 1994, efterleves kun med betydelige forsinkelser. De humanitære bistandsprogrammer, især i de regioner, hvor befolkningen ikke har faet tilstrækkelig støtte, og som nu kontrolleres af UNIT A, lider under den manglende sikkerhed som følge af miner og banders hærgen. Endvidere er der stadig store forhindringer for den frie bevægelighed for personer og varer, som er fastsat i Lusaka-protokollen. I 1996 beløb Kommissionens humanitære bistand sig til 14 mio. ECU, som omfattede de prioriterede områder, dvs. sundhed, distribution af livsnødvendige varer, logistik og en minerydningsaktion. Den humanitære bistand havde to formål, dels at sikre en hurtig lindring af den angolanske befolknings armod for derved at mindske dennes virkninger for sygeligheden og dødeligheden generelt, dels at bidrage til fredsprocessen, landets enhed og genskabelsen af tillid via international tilstedeværelse. 15 I 1996 foretog ECHO og GD VIII en helhedsvurdering af situationen inden for sundhedssektoren med henblik på at udstikke de generelle rammer for EU-støtten til dette område. GD VIII vil koncentrere størstedelen af sine aktioner om rehabilitering, herunder af sundhedssektoren, i provinserne Benguela, Bie, Huambo, Huila og Luanda. Endvidere vil ECH O forstærke sin støtte til de øvrige provinser. 3. 4. 4. Somalia Den politiske situation i den sydlige del af Somalia var stadig i 1996 mærket af sammenstød mellem lederne af de forskellige klaner og fraktioner, som forsøger at udvide deres kontrol til hele landet. I den nordvestlige del af landet var den selvproklamerede uafhængige somaliske stat vidne til et relativt økonomisk opsving, trods den vedholdende politiske usikkerhed. I 1996 tildelte ECHO 5 mio. ECU i humanitær bistand til Somalia med det dobbelte formål at imødekomme de mest påtrængende behov på nationalt plan (kolera, ernæringsmæssig behandling) og dække de mest sårbare gruppers livsnødvendige behov i de områder, der endnu ikke betragtes som tilstrækkeligt sikre til at gennemføre rehabiliteringsprojekter finansieret af GD VIII. 3. 4. 5. Sudan og det nordlige Uganda Udsigterne til en løsning af konflikten i det sydlige Sudan var i 1996 mere usikre end nogensinde, til trods for, at nogle fraktioner i den sydlige del af landet havde indgået et "politisk charter" med regeringen, idet de kæmpende på den ene side var folkets befrielseshær i Sudan (SPLA), på den anden side regeringen og andre fraktioner i syd. Også andre påtrængende behov, som ikke var direkte forbundet med konflikten, lod sig føle i løbet af året: to udbrud af kolera og en oversvømmelse i Pochalla-regionen. I 1996 beløb ECHO's humanitære bistand til regionen sig til godt 13 mio. ECU. ECHO's indsatsområde omfattede den nordlige del af Uganda, regionerne under den sudanske regerings kontrol og regionerne under de sydlige fraktioners kontrol. ECHO begyndte i løbet af året at nedskære sin bistand til de sudanske flygtninge i det nordlige Uganda, fordi programmet for integration af flygtninge var alvorligt truet af manglende sikkerhed. Imødekommelsen af de humanitære behov blev hæmmet betydeligt inden for alle områder som følge af sikkerheds- og transportproblemer og landingsforbud på talrige landingsbaner nedlagt af den sudanske regering. ECHO støttede fleksible og mobile interventioner i de vanskeligste områder, hvilket er en forhåndsbetingelser for at kunne gennemføre mere strukturerede projekter. ECHO koncentrerede sig også· om andre områder, især veterinærmedicinske programmer og fødevaresikkerhedsprogrammer ( udstyr og distribution af fiskeredskaber). 3. 4. 6. Liberia Fredsprocessen i Liberia blev under pres fra det internationale samfund genoptaget sidste sommer. Siden undertegnelsen af Abuja II i august 1996 har den skrøbelige aftale mellem 16 fraktionerne holdt. Demobiliseringen begyndte den 22. november og forløber for øjeblikket uden alt for store problemer. På det humanitære plan har det mest karakteristiske kendetegn været den massive plyndring. af bistanden og af de huma11itære organer under udplyndringen af Monrovia i april 1996. Som reaktion på de krigshærdede fraktioners holdning til snyderi med og tyveri af bistand gjorde organerne og donorerne fælles front og besluttede at indtage en "minimalistisk holdning" for ikke at udsætte personale og materiel for fare, og for at bistanden ikke skulle "give næring" til krigen. Denne holdning, som byggede på en nøje koordinering mellem donorerne og organerne, og en præcis målretning og streng overvågning af bistanden i tillæg til et forebyggende tiltag, gjorde det muligt at imødekomme samtlige behov med en bistand, der var begrænset til det allermest nødvendige. Efter vedtagelsen af helhedsplanen i slutningen af 1995 traf ECHO i 1996 kun en ny finansieringsafgørelse til et beløb af 1,9 mio. ECU til dækning af nye behov, som var fremkommet efter åbningen af de hidtil lukkede områder. Der blev afholdt flere koordineringsmøder med donorerne og organerne. Den tætte koordinering mellem ECHO og GD VIII blev fastholdt i såvel hovedsædet som i marken og bevirkede i kraft af en præcis ansvarsfordeling, at foranstaltningerne, som hver af tjenestegrenene finansierede, fik maksimale virkninger. 3. 4. 7. Haiti Haiti er fortsat det fattigste land på denne halvdel af jordkloden med en indkomst pr. indbygger på 270 USD. Staten er stadig afhængig af den internationale bistand, og reformprogrammet (privatisering og strukturtilpasning) kan ikke gennemføres uden donorernes finansieringsstøtte og uden de private organisationers operationelle støtte. er fortsat hovedårsagerne Efter den vanskelige periode, som fulgte embargoen, skal ECHO afhjælpe en generel humanitær krisesituation: 40% af den haitiske befolkning har ikke adgang til primær til sundhedspleje, og underernæring og diarre børnedødeligheden. ECHO godkendte dette år en samlet plan til 10 mio. ECU, primært centreret om sundhedssektoren. Planen omfatter hele det haitiske areal og vil især koncentrere sig om tre departementer under hensyntagen til de øvrige donorers (medlemsstaterne, Verdensbanken, USAID og IDB) interventioner. Den samlede plan, som koordineres af ECHO's kontor i Haiti, gennemføres af godt 20 europæiske og lokale partnere (NGO'er, Røde Kors og FN-organer). Selv om der ikke foreligger pålidelige sundhedsindikatorer, som kan måle virkningerne af den humanitære bistand, så bidrager denne bistand utvivlsomt til en vis politisk og social stabilisering via sin umiddelbare dækning af befolkningens mest påtrængende behov. 3. 4. 8. Sierra Leone 1996 var et år med håb og fred, da der på det politiske plan skete en afgørende udvikling på to fronter. Dels overlod militærjuntaen magten til en civil regering og til en ny præsident, A. T. Kabbah, efter de demokratiske valg førte fredsforhandlingerne med oprørsbevægelsen endelig til indgåelsen af en fredsaftale i februar. Dels i 17 Abidjan den 30. november. Der er indtruffet en bemærkelsesværdig forbedring af situation i forhold til 1995; størstedelen af især fødevare- og sundheds behovene er nu under kontrol. Transporten af bistanden på begge sider af frontlinjen er forbedret, trods de vedholdende sikkerhedsproblemer forårsaget af bevæbnede bander. Bevægelserne af fordrevne (500 000-800 000) og flygtninge fra Guinea (300 000), som vender hjem og genbosætter sig, er reelt ikke begyndt, da de forsigtigt afventer en stabilisering af freden og en bedre sikkerhedsgaranti. Trods opstart af talrige rehabiliteringsprogrammer og ECHO's vægt på hurtigt at erstatte denne form for programmer med de programmer, ECHO sædvanligvis gennemfører, er den humanitære bistand, som var på i alt 6,3 mio. ECU i 1996, stadig berettiget i lejrene for fordrevne og i de netop tilgængeliggjorte områder. ECHO har gjort en meget aktiv indsats for at koordinere bestræbelserne på stedet, især for at forbedre målretningen af den humanitære bistand og mindske afhængigheden. De støttede programmer har haft en afgørende effekt på den humanitære situation, der som helhed er forbedret. 3. 4. 9. Mali tuareg fredsaftalen mellem den maliske I marts 1996 blev oprørsbevægelserne officielt stadfæstet. Efter fem års civil konflikt er størstedelen af de vigtigste strukturer i de nordlige regioner beskadiget, og hele. det strukturelle grundlag for forbindelserne mellem for skal genopbygges. Programmet demobilisering af de tidligere kæmpende er kun med vanskeligheder blevet iværksat. lokalsamfundene regering og På det humanitære plan er situationen kendetegnet ved (mere end 100 000) flygtninge og fordrevnes massive og spontane i tilbagevenden for genbosættelse af tilrettelæggelsen og gennemførelsen af programmerne befolkningsgrupperne og i rehabiliteringsprogrammerne har skabt alvorlige forstyrrelser i den dynamiske proces, det er at genoprette og reaktivere den socioøkonomiske struktur, og har derved bragt stabiliseringen i det nordlige Mali i fare. til deres jorder. Forsinkelser For hurtigt at imødekomme de primære og væsentligste behov (vand, mad, sundhed) besluttede ECHO at indlede et humanitært bistandsprogram i februar 1996 til I mio. ECU. Dette program dækker i de tre nordlige regioner de områder, som er "modtagelige" for befolkningsgruppernes tilbagevenden og genbosættelse. Tanken med dette program, som blev forlænget ved en ny afgørelse, der omfatter 1, 1 mio. ECU, er at sikre "kontinuiteten"; det koordineres med GD VIIl's aktiviteter. ECHO påregner at opretholde sin tilstedeværelse indtil udgangen af 1997 for at dække overgangsfasen, dvs. hjemvenden og genbosættelse, til denne er afsluttet. 3. 5. Rusland og SNG 3. 5. 1. Den Russiske Føderation I 1996 var der voldsomme kampe mellem russiske tropper og tjetjenske oprørere indtil indgåelsen af en fredsaftale i august 1996 og den begyndende tilbagetrækning af den 18 russiske hær. Trods aftalen er situationen fortsat ustabil i det nordlige Kaukasus. Der er stadig titusinder af fordrevne civile i Tjetjenien og i naborepublikkerne Ingusjien og Daghestan. I hele det forløbne år har ECHO's prioriterede mål været at yde nødhjælp til krigsofrene i Tjetjenien og at nå ud til de mest sårbare af de tjetjenske fordrevne i Daghestan og Ingusjien. Bistanden på 8,8 mio. ECU, som denne region fik tildelt i 1996, har primært tjent til at finansiere medicinske strukturer, navnlig istandsættelse af visse nødvendige strukturer, og til at gennemføre meget målrettede bespisningsprogrammer og afvandings og vandforsyningsprogrammer for at redde liv under kampene, lette de internt fordrevnes tilbagevenden og fremme disses reintegration. Alle ECHO's partnere støder til stadighed på problemer, hvad angår sikkerheden og adgangen til de befolkningsgrupper, der skal hjælpes. 3. 5. 2. Tadsjikistan Dette land tynges af en alvorlig økonomisk krise, og samtlige socioøkonomiske indikatorer er faldende. Den politiske situation og styret er ustabilt. Kampene er optrappet og har nu nået en intensitet som ikke er set siden borgerkrigen i 1992-1993. Dette har medført yderligere fordrivelse af 25 000-30 000 mennesker. Derfor er de humanitære behov eksploderet og viser sig nu på alle områder. De svagestes allerede håbløse situation forværredes yderligere i det forløbne år. ECHO koncentrerede sine aktioner, svarende til 14. l mio. ECU, om leverancer af kosttilskudsrationer til de hårdest ramte i hele landet (585 000) og om lægehjælp til distrikts- og kredshospitaler, som er helt afhængige af international bistand for at kunne fungere. I landets østlige halvdel, hvor de klimatiske og geografiske betingelser er værst, har ECHO finansieret et integreret program for fødevarehjælp og lægehjælp og for leverancer af opvarmningsfaciliteter til skoler og hospitaler. Endvidere er der indført programmer for elementær lægebehandling og epidemiberedskab i den sydlige del af landet. ECHO har også indledt et pilotprogram for landbrugsudvikling med sigte på at forbedre fødevaresituationen i visse regioner. OD VIII deltager aktivt i dette program. 3. 5. 3. Kirgistan I Kirgistan er de humanitære behov hovedsageligt affødt af den alvorlige økonomiske lavkonjunktur, som landet har været vidne til siden begyndelsen af 1990'eme. Efter fem års dyb krise steg BNP endelig i 1996, selv om inflationen og handelsunderskuddet voksede. Fødevaresikkerhedssituationen synes væsentligt forbedret, og Kirgistan skulle derfor kunne nå tærsklen for selvforsyning med fødevarer på det makroøkonomiske plan. Denne vækst tog imidlertid udgangspunkt i et meget lavt niveau og vil ikke få positiv indvirkning på de mest sårbare befolkningsgruppers levevilkår - i det mindste ikke på kort sigt. De 3,92 mio. ECU, som ECHO indgik forpligtelser for i 1996, har bevirket, at ECHO har kunnet yde fødevarehjælp til de familier og grupper, som er mest udsat for risikoen for fødevareusikkerhed, samt lægehjælp til behandlingsstrukturer og til udvalgte sårbare regioner, hvor spædbørnsdødeligheden endnu er uacceptabel. I betragtning af udviklingen 19 i den økonomiske situation er det aftalt med GD VIII, at ECHO gradvis skal afvikle sine generelle fødevarehjælpsprogrammer næste år. Hvis der stadig måtte være behov for sådanne aktioner, vil GD VIII støtte dem. 3. 5. 4. Det sydlige Kaukasus Armenien, Aserbajdsjan og Georgien De voldsomme kampe, der har raset omkring Kaukasus siden begyndelsen af 1990 'erne, er nu stilnet af, bortset fra i Abkhasien og det øvre Karabakh. Den økonomiske lavkonjunktur er ophørt i de tre lande, men reformerne, som er indledt for at imødekomme IMF's og Verdensbankens henstillinger, har medført et betydeligt tilbageslag på det sociale område i tillæg til prisstigninger og et sammenbrud i det statsfinansierede sundhedssystem. Følgelig er behovene for mad og pleje vokset blandt visse grupper som for eksempel de ældre. Der er stadig over 1 mio. flygtninge og fordrevne i regionen, hvoraf nogle, men ikke alle, har behov for bistand. ECHO har bevilget 23 mio. ECU til disse tre lande og fastholder fortsat kravet om en frivillig strategi baseret på en behovsvurdering. Programmer, som ikke specifikt er målrettet mod de mest trængende, støttes ikke længere, mens de programmer, som tilstræber en sammenkobling af nødhjælp med udvikling prioriteres. På fødevareområdet dækker de ECHO-støttede NGO'er stadig omkring 40% af de daglige fødevarebehov for gennemsnitlig ca. 750 000 mennesker. Hvor det er muligt er fødevarehjælpen tilrettelagt, så man undgår afhængighed. I flere landdistrikter modtager familierne nu frø og redskaber, mens fødevarehjælpen gradvis afvikles. På det medicinske område har bistanden til formål at give større adgang til behandling for dem, som ikke råder over finansielle midler til at lade sig behandle. Kun omhyggeligt udvalgte hospitaler og programmer for elementær sundhedspleje støttes, mens programmerne for distribution af lægemidler på landsplan er blevet indstillet. Nødreparationerne af de fordrevnes midlertidige husly er afsluttet og har bevirket en forbedring af levevilkårene for ca. 80 000 fordrevne i Georgien og Aserbajdsjan. I Aserbajdsjan har yderligere 30 000 mennesker fået nye midlertidige boliger. 3. 6. Asien Asien er et kontinent, hvor naturkatastrofer er almindeligt forekommende, og det er derfor yderst vanskeligt fra år til år at forudsige, hvilke aktioner der vil være nødvendige. 1996 er et godt eksempel på denne tingenes tilstand. ECHO gjorde for første gang en indsats i Kina som følge af tre på hinanden følgende katastrofer (jordskælv i februar, snestorm i marts og oversvømmelser i juli) i form af lægehjælp og uddeling af fødevarehjælp. ECHO finansierede også de første nødhjælpsforanstaltninger for jordskælvsofrene i Indonesien og for ofrene for to hårde tyfoner, som hærgede i henholdsvis Bangladesh i april og i Indien i november. Endvidere bevilgede kontoret fødevarehjælp til ofrene for oversvømmelserne i Laos i 1995 og til ofrene for de tilsvarende katastrofer i Nordkorea og Vietnam. Da situationen i Sri Lanka tenderer mod en forværring, finansierede ECHO fortsat hjælpeforanstaltninger for konfliktens ofre. 20 I Afghanistan videreførte ECHO sit bistandsprogram for ofrene for borgerkrigen, som stadig hærger i landet. ECHO satte sig som mål at hjælpe de sårbare grupper med at få dækket de mest påtrængende behov: ernæringsmæssig, sundhedsmæssig, medicinsk og ortopædisk hjælp, samt at sikre den mest nødvendige rehabilitering og gennemføre minerydningsoperationer. Civilbefolb. ingen skal ikke alene afbøde virkningerne af kampene, men skal også rette sig efter de dekreter, som de nye magthavere i Kabul har pålagt dem, og som for eksempel forhindrer kvinderne i at arbejde og skaffe sig en indkomst, hvormed de kan overleve. Situationen er særlig kritisk for enkerne, hvoraf 25 000 er familieoverhoveder og således ude af stand til at skaffe mad til deres familier. ECHO har truffet den beslutning at fortsætte støtten til programmet for ortopædiske proteser, som gennemføres af Handicap International i forskellige provinser i Cambodja. I Thailand har ECHO i snart to år støttet hjælpeforanstaltninger for karensflygtninge, som er bosat langs den burmesisk-thailandske grænse. I Irak fortsatte ECHO sin humanitære bistandsindsats i det irakiske Kurdistan og i den centrale og sydlige del af landet og er stadig langt den største donor i regionen. Indsatsen koncentrerede sig om ernæringsmæssig støtte til de mest sårbare, så som gravide kvinder, enker, børn og ældre, som var ofre for Anfall-operationen og de lokale krigshandlinger, samt til de fordrevne generelt. Et andet aspekt af denne form for bistand tager sigte på at støtte økonomiske aktiviteter, der anses for at være strategiske, dvs. uddannelse og sundhed. 3. 7. Nordafrika og Det Mellemste Østen Forbindelserne mellem Polisario og Marokko blev ikke forbedret og efterlader ikke for øjeblikket nogen mulighed for, at det vestsahariske stammefolk, som er flygtninge i Algeriet, kan vende hjem. ECHO har iværksat et program for fødevarenødhjælp til fordel for denne befolkningsgruppe, som er helt afhængig af international· bistand, i tillæg til forskellige projekter for nødrehabilitering og for lægelig og sundhedsmæssig støtte til i alt 7 mio. ECU. i Palæstina er stadig foruroligende. Forværringen af de Situationen israelsk palæstinensiske forbindelser truer fredsprocessen og udsætter palæstinenserne for alvorlige økonomiske og sociale problemer. De fik derfor bevilget fødevarenødhjælp efter den israelske hærs lukning af områderne. Kontoret for Humanitær Bistand fortsatte endvidere sin støtte til lægelige sundhedsstrukturer, som er ude i betydelige finansielle vanskeligheder, og som i mangel af enhver ekstern støtte er ude af stand til at sikre den finansieret elementære nødrehabiliteringsforanstaltninger for offentlige og private klinikker og hospitaler samt et vidtrækkende vaccinationsprogram til i alt 9 mio. ECU. behandling. ECHO baggrund heraf især har på Der er ydet humanitær bistand til den mest sårbare del af den libanesiske befolkning, navnlig efter den israelske hærs operationer i det sydlige Libanon i april forrige år. For at afbøde de særligt vanskelige vilkår, hvorunder de palæstinensiske flygtninge i Libanon lever, brugte ECHO 4,4 mio. ECU på at støtte de lægelige sundhedsstrukturer i lejrene og give befolkningen adgang til den mest elementære behandling. 21 3. 8. Latinamerika ECHO's aktiviteter i Latinamerika i 1996 lå i forlængelse af aktiviteterne i 1995. Selv om Cuba stadig er hovedmodtageren af den humanitære bistand, fik de rodløse befolkningsgrupper i Guatemala, Colombia og Peru også særlig opmærksomhed. I Guatemala var bistanden koncentreret om tilbagekomsten af de personer, som var flygtet til Mexico, og om de strømme af fordrevne, som borgerkrigen havde drevet på flugt. ECHO's aktioner i Guatemala medvirkede til at genoprette freden ved at genbosætte disse flygtninge. I Peru støttede ECHO også de fordrevnes hjemvenden. I Colombia finansierede ECHO basal støtte til voldsofre, især enker med børn og forældreløse. I Cuba blev de humanitære aktioner gennemført af europæiske NGO'er, som samordnede deres projekter for fødevarehjælpsleverancer og lægebehandling til de mest sårbare: gravide kvinder, børn og ældre. I Nicaragua gennemførte de europæiske NGO'er et program for epidemiforebyggelse. Der blev ydet nødhjælp til ofre for naturkatastofer i hele regionen. I 1996 ramtes Ecuador og Peru af to jordskælv, mens Costa Rica og Honduras led under oversvømmelser som følge af orkaner. ECHO's partnere stod rede til at yde nødhjælp til de ramte befolkningsgrupper. 4. Tværgående aktiviteter 4. 1. Informationsvirksomhed På kommunikationsområdet er det ECHO's strategi at stille oplysninger, materialer, publikationer og audiovisuelle produktioner til rådighed for presse, radiostationer og fjernsynskanaler og ikke-statslige og tilrettelægge aktiviteter internationale organisationer og medlemsstater. i fællesskab med • Medier: ECHO udsendte meddelelser via Talsmandens Tjeneste. Der blev tilrettelagt besøg for journalister i ECHO's indsatsområder, undertiden på initiativ afNGO'er og FN-organer, som er ECHO's partnere. • ECHO's europæiske radio- og TV-pris: ECHO har indstiftet en række priser, som belønner en intelligent dækning af de humanitære problemer, og uddelte disse under en overrækkelsesceremoni i Dublin i december i overværelse af præsident Mary Robinson. Disse priser skal efter planen uddeles hvert år. • Audiovisuelle produktioner: ECHO har samfinansieret en række videofilm og kortfilm på vegne afNGO'er, så de kan præsentere deres arbejde - og EU-dimensionen - for en lokal offentlighed. Medlemsstaternes fjernsynskanaler har udsendt størstedelen af disse film. • Publikationer: ECHO udgiver en årsberetning på seks sprog, herunder russisk. Flere numre af ECHO News, et kvartalsvis nyhedsbrev på engelsk og fransk, og flere numre af ECHO Files, detaljerede rapporter om særlige humanitære kriser, har været helliget Cambodja og krigen i Tjetjenien. ECHO har uddelt foldere og særpublikationer for at 22 præsentere visse særaktioner, så som vaccinationskampagnen Olympic Aid og den psykosociale støtte i Jugoslavien. De forskellige aktioner, som kostede ca. 2 mio. ECU, bidrog væsentligt til, at offentligheden fik kendskab til ECHO's aktiviteter rundt om i hele verden, selv om der stadig mangler meget, før ECHO opnår en anerkendelse, som stemmer overens med gavebistandens omfang. 4. 2. Samarbejde og koordinering Det fremgår klart af de største katastrofesituationer i de senere år, at der er behov for en større koordinering af den internationale bistand på det humanitære område og på rehabiliterings- og udviklingsområdet. Mangfoldigheden af donorer, internationale som yder bistand, og kompleksiteten af de organisationer og NGO'er, katastrofesituationer, de står over for, har endnu engang fremhævet betydningen og den påtrængende nødvendighed af en sådan samordning. 4. 2. 1. Koordinering mellem tjenestegrenene Kommissionen lægger fortsat stor vægt på, at dens humanitære aktiviteter koordineres med de mere langsigtede rehabiliterings- og udviklingsopgaver. I april udsendte Kommissionen sin meddelelse KOM(96) 153 om forbindelserne mellem nødhjælp, rehabilitering og udvikling. Senere samme år tilsendte Kommissionen sine kompetente tjenestegrene fælles forskrifter om den øgede koordinering, som skal gennemføres på dette område. For at opnå en bedre samordning af sine aktioner på kort og lang sigt begyndte Kommissionen også i 1996 at nedsætte flere tværtjenstlige arbejdsgrupper for de lande og regioner, som overgår fra en katastrofesituation til en mere langsigtet rehabiliterings- og udviklingsfase. Den stående tværtjenstlige gruppe med ansvar for koordineringen af bistanden til fordel for flygtninge, fordrevne og repatrierede i tredjelande (GISP) indledte sit arbejde i 1994; dette arbejde fortsatte, primært i form af tværtjenstlige samråd om aktiviteter iværksat til fordel for flygtninge. GISP tilrettelægger også regelmæssige møder mellem Det Europæiske Fællesskab, De Forenede Stater og UNHCR. I 1996 blev der afholdt to sådanne møder. Samme år udgav gruppen "Flygtningeproblematikken", som beskriver flygtningenes problemer på verdensplan og de foranstaltninger, Kommissionen har truffet for at lempe disse problemer rundt om i verden. Den humanitære folkeret spiller en vigtig rolle for konfliktofrene, og ECHO udgav i januar 19962 et tobindsværk med titlen "Law in Humanitarian Crises". I 1996 støttede ECHO fortsat NO HA-diplomet ( diplom fra netværket for humanitær bistand), som ECHO og GD XXII lancerede sammen i 1993 med det formål at forbedre de humanitære bistandsmedarbejderes kvalifikationer. En evaluering af programmet i 2 Kontoret for Det Europæiske Fællesskabs Officielle Publikationer, ISBN 92-827-5337-9. 23 efteråret 1996 gav positive resultater, som ECHO kan tage udgangspunkt beslutningen i 1997 om, hvordan NOHA fremover skal udvikle sig. under ECHO er formand for den tværtjensdige gruppe med ansvar for katastrofeberedskab og spiller altid en aktiv rolle i de tværtjensdige RELEX-koordineringsgrupper med ansvar for de eksterne forbindelser, som er blevet nedsat for at sikre kohærensen i Kommissionens politikker på området. ECHO deltog også i den stående tværtjensdige gruppe vedrørende menneskerettigheder, der regelmæssigt er mødtes under formandskab af GO IA. Blandt aktiviteterne på området for menneskerettigheder skal det fremhæves, at ECHO deltog i en konference om menneskerettigheder tilrettelagt i Haag i december 1996, og at Europa-Parlamentet udgav en rapport om menneskerettighederne i verden i 1995-1996. 4. 2. 2. Europa-Parlamentet i løbet af 1996 et vigtigt Europa-Parlamentet gennemførte lovgivningsprogram vedrørende humanitære bistandsspørgsmål. Rådets forordning om humanitær bistand blev vedtaget under andenbehandlingen i forlængelse af samarbejdsproceduren. Parlamentet gav sin tilslutning til reformen af den fjerde A VSÆP-konvention og tiltrådte (De Forenede Nationers ratificeringen af den niende EF/UNRWA-konvention Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Det Mellemste Østen). om Udvikling Udvalget og Sikkerhedsanliggender og Udvalget om Eksterne Økonomiske Forbindelser behandlede Kommissionens meddelelse om forbindelserne mellem nødhjælp, rehabilitering og udvikling, og ECHO deltog aktivt i disse drøftelser. Samarbejde, Udvalget om Udenrigs- og Parlamentet har på meget tæt hold fulgt den krise, regionen omkring de store søer nu er vidne til. Der foreligger flere initiativer, som viser, at disse begivenheder optager Parlamentet kraftigt, for eksempel de hastebeslutninger, der blev vedtaget dette år om emnet, Udvalget om Udenrigs- og Sikkerhedsanliggenders, Udvalget om Udvikling og Samarbejdes og Den Paritetiske AVSÆF-Forsamlings ad hoc-møder i tillæg til debatten på plenarmøderne. Kommissionsmedlem Bonino har holdt Parlamentet informeret om den seneste udvikling i krisen. Hun har regelmæssigt talt på plenarforsamlingen og med de kompetente udvalg og har udtalt sig om hastespørgsmål. Hun har deltaget i debatten om situationen i Nigeria, Zaire, Somalia, Sudan, Armenien, det tidligere Jugoslavien, Kina, Georgien, El Salvador og andre lande. Under møderækken i Windhoek f marts vedtog Den Paritetiske AVSÆF-Forsamling en resolution om flygtningesituationen i A VS-landene i forlængelse af politikken for humanitær bistand. ECHO deltog i plenarforsamlingen. I september vedtog forsamlingen i Luxembourg en beslutning om at oprette en permanent international strafferet. Emma Bonino tilsendte samtlige ECHO's NGO-partnere teksten til denne beslutning, ledsaget af et brev, hvori hun anmodede om deres støtte. som debatten forberedelserne såvel i 24 ECHO's tjenestegrene fulgte med stor interesse de offentlige høringer, Parlamentet tilrettelagde om "koordinering af udviklingspolitik og samarbejdspolitik" i januar, om "genopbygning i det tidligere Jugoslavien" i april, om "straffrihed: nødvendigheden af en international reaktion" i oktober og endelig om "fremtiden for EF-samarbejdet på udviklingsområdet og regeringskonfc::. -encens indvirkning på denne politik". I januar deltog ECHO's direktør for Aktiv i mødet Konfliktforebyggelse, der var helliget situationen i Rwanda og Burundi. i Det Europæiske Forum Endelig udnævnte ECHO en parlamentarisk forbindelsesofficer for at lette kontakterne med medlemsstaterne og de parlamentsgrupper, der har ansvaret for humanitære spørgsmål. 4. 2. 3. Ikke-statslige organisationer I 1996 fik NGO'erne stadig ca. halvdelen af de midler, ECHO uddelte. Kontoret for Humanitær Bistand intensiverer til stadighed sit samarbejde med NGO'erne, både direkte via løbende kontakter om operationelle problemer og via NGO-netværk og debatter om forskellige politiske aspekter. Disse debatter fandt sted ved flere lejligheder og var ofte tilrettelagt i fællesskab med NGO-samfundet, navnlig seminarer om de sociale mand/kvinde-forbindelser og om katastrofesituationer. Røde Kors er fortsat en vigtig partner for ECHO. I 1996 støttede Kommissionen med 10 mio. ECU IRRK's programmer for bistand og beskyttelse i katastrofesituationer rundt om i verden. Debatten om strategien fortsatte med IRKK, IRKF og de nationale Røde Kors Selskaber, som deltog i seminarer, workshopper og koordineringsmøder om de enkelte regioner og lande samt via kontakter på det operationelle plan. I december 1996 afholdtes det første ECHO/NGO-forum i Dublin med sigte på at drøfte "etikken på det humanitære bistandsområde". Udvekslingerne byggede på praktiske eksempler på de etiske dilemmaer, hvormed de humanitære aktører blev konfronteret, for tilfælde af en overtrædelse af eksempel, hvordan man menneskerettighederne, hvilke foranstaltninger man skulle træffe for at undgå, at den humanitære bistand blev omdirigeret til fordel for en krigsøkonomi osv. Emma Bonino understregede, at hovedformålet med den humanitære bistand er at redde liv, og hun pressede samtidigt på for at få det humanitære samfund til at mobilisere sig på det politiske plan. skulle handle i 4. 2. 4. De Forenede Nationer Kommissionen er stadig en vigtig donor for FN-organernes netværk, især på området for humanitær bistand. FN-systemets andel af EF's humanitære bistand udgjorde ca. 24%, hvilket svarer til de foregående år. UNHCR's andel var på ca. 18% og WFP's andel på 5%. Hvis man hertil lægger medlemsstaternes bidrag, tegner Den Europæiske Union sig som helhed for en betydelig del af den samlede humanitære bistand, som leveres via De Forenede Nationer. På baggrund heraf er Kommissionen naturligvis berørt af de beslutninger, FN-organisationerne træffer på det operationelle og strategiske plan. Kommissionen deltager i egenskab af observatør i de forberedelser af kommende aktioner, som træffes af de organer, der styrer de pågældende FN-fonde og programmer, 25 og bestræber sig på at holde sig underrettet om de foranstaltninger, Kommissionen delvis finansierer, via daglige kontakter om gennemførelsesproblemer. De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) er en af hovedleverandørerne af humanitær bistand. Det støtter en lang række flygtninge og fordrevne rundt om i verden. Kommissionen har ydet en betydelig del af den humanitære bistand, UNHCR gennemfører, især i regionen omkring de store søer og i det tidligere Jugoslavien. Kommissionen er i stadig kontakt med UNHCR på det operationelle plan og mødes regelmæssigt med UNHCR og andre FN-organisationer for at drøfte den politiske kurs. Kommissionen tilrettelagde således i juni 1996 et trepartsmøde mellem Det Europæiske Fællesskab, De Forenede Stater og UNHCR. Gruppen mødtes endnu engang i november 1996, denne gang udvidet med WFP, for at drøfte fødevarepolitik, aktioner til fordel for flygtninge, registreringsprocedurer og miljøproblemer. Disse drøftelser viste sig meget givtige. fødevarehjælp ved at anvende en større andel af sine Verdensfødevareprogrammet (WFP) dækkede den voksende internationale efterspørgsel efter til nødhjælpsaktioner. I medfør af den aftaleprotokol, WFP har indgået med UNHCR, har WFP også engageret sig mere direkte i storstilede fødevareforsyningsaktioner til fordel for flygtninge. Kommissionen deltager i egenskab af observatør i møderne i WFP's forretningsudvalg og i forhandlingerne om forskellige generelle spørgsmål, navnlig om en styrkelse af koordineringen af den humanitære bistand, der ydes af FN-organerne. De fælles drøftelser med WFP, UNHCR og De Forenede Stater om den fremtidige strategi på fødevareområdet viste sig særdeles givtige ud fra Kommissionens synspunkt. ressourcer WFP åbnede i andet halvår af 1996 et repræsentationskontor i Bruxelles og udnævnte en ansvarlig herfor, hvilket fremover vil lette kontakterne og styrke samarbejdet mellem Kommissionen og WFP. I juni 1996 mødtes Emma Bonino i Bruxelles med Akashi, vicegeneralsekretæren for De Forenede Nationers afdeling for humanitære anliggender (DAH), for at drøfte den aktuelle situation i regionen omkring de store søer i tillæg til ECHO's støtte til DAH og deres fælles samarbejde. Kommissionen følger fortsat med interesse det arbejde, der under DAH' s ledelse gøres for at gennemføre FN's Økonomiske og Sociale Udvalgs resolution nr. 1995/56 om styrkelse af koordineringen af De Forenede Nationers humanitære bistand. Der er især tale om bestræbelserne på at forbedre koordineringen af den humanitære bistand på stedet og bestræbelserne med hensyn til spørgsmålet om støtten til og beskyttelsen af de fordrevne. I 1996 havde ECHO løbende kontakt med DAH med sigte på at støtte og fremme ReliefWeb, som gjorde store fremskridt i løbet af året. ECHO fulgte også fremskridtene i MCDA-projektet (anvendelse af hærressourcer og civilbeskyttelse i humanitære aktioner), især oprettelsen af en militær- og civilforsvarsenhed inden for DAH under ansvar af Den Internationale Sammenslutning af Sikkerhedsudvalg (AICS). Kommissionen deltog i uddannelseskurset om evaluering af katastrofesituationer og koordinering på stedet, tilrettelagt af DAH, og hvoraf ECHO's gennemførelsespersonale havde stort udbytte. som var ECHO fortsatte sit samarbejde med De Forenede Nationers Børnefond (UNICEF), navnlig på sundheds- og ernæringsområdet. Blandt de projekter, UNICEF gennemførte, 26 var det vaccinationsprogrammer og programmer for sundhedstjenester, som var de mest fremherskende. !·slutningen af 1996 åbnede UNICEF et kontor i Bruxelles og udnævnte en direktør herfor, hvilket vil medvirke til at lette forbindelserne og samarbejdet med Kommissionens tjenestegrene. 4. 2. 5. De Forenede Stater i Rwanda i tilknytning Kommissionen bestræbte sig hele året på at holde tætte kontakter til De Forenede Stater om humanitære spørgsmål og aktiviteter på såvel det politiske som det operationelle plan. I april 1996 mødtes Bonino og Atwood, direktøren for USAID (United States Agency for International Development), af katastrofesituationen til flygtningestrømmene og for at støtte den internationale indsats for at løse kriserne i denne region. Der blev holdt givtige årlige konsultationer på højt plan i forlængelse af den nye transatlantiske EU/USA-dagsorden, hvorunder gruppen med ansvar for de humanitære problemer drøftede og udvekslede informationer om katastrofesituationerne, og hvor det blev besluttet at mødes to gange årligt for at drøfte de iværksatte programmer og planer. De Forenede Stater deltog i løbet af året i de to møder, som i første omgang var tresidede (De Forenede Stater, UNHCR og Europa-Kommissionen), og som dernæst blev udvidet med WFP (se afsnit 4. 2. 4. ). at vurdere konsekvenserne for 4. 2. 6. Andre tredjelande De sonderende missioner i løbet af året i Ottawa og Tokyo bevirkede, at der blev etableret kontakter til andre vigtige donorer, så som Canada og Japan. Missionerne har skabt grundlaget for informationsudvekslinger om humanitære aktioner og gjort det muligt at indlede en dialog om retningslinjerne for denne indsats. Den Europæiske Union og Canada har aftalt at føre konsultationer for at forbedre distributionen af den multilaterale humanitære bistand og overvejer med henblik herpå fællesaktioner. På G7-topmødet i Lyon tilsluttede Kommissionen sig G7_-partnerne, dels for at slå fast, at G7-landene var særligt berørt af de humanitære katastrofer, dels for at tilskynde til et tættere samarbejde mellem de internationale organisationer og de bilaterale donorer om distributionen af den humanitære bistand og lette overgangen mellem den humanitære indsats og rehabiliteringsfasen. 4. 3. Evaluering ECHO's evalueringsaktivitet fandt sit normale leje i I 996. ECHO har på basis af den metode, kontoret har beskrevet i sin "operationelle evalueringshåndbog", offentliggjort i 1995, udviklet sine aktiviteter og evaluerer nu såvel særforanstaltninger som programmer, men med vægt på de sidstnævnte. ECHO evaluerede således 32 projekter gennemført mellem 1993 og 1996 i den tidligere jugoslaviske republik Makedonien til i alt 45,25 mio. ECU. Denne evaluering bevirkede, at Kommissionens tjenestegrene kunne indføre forskellige politikker i Makedonien, som tog sigte på at erstatte den humanitære bistand. 27 i den ECHO evaluerede også effekten og relevansen af fødevarekomponenten humanitære bistand til visse befolkningsgrupper i flere central- og vestafrikanske lande (Burkina Faso, Niger, Benin, Zaire og Den Centralafrikanske Republik) for derved at drage de fornødne konklusioner. ECHO afsluttede i 1996 - ti år efter Tjernobyl-katastrofen - sin evaluering af den humanitære bistand til ofrene for denne ~tornkraftulykke, og især til børn behandlet på hospitalerne i Kiev og Minsk. Det ligger kontoret meget på sinde at forbedre sine metoder og dele sine erfaringer med andre aktører på det humanitære bistandsområde. Derfor tilrettelagde ECHO to seminarer, som henvendte sig til henholdsvis kontorets partnere og medlemsstaterne, for at forelægge dem kontorets evalueringsmetode og udveksle ideer om denne del af ECHO's aktiviteter. 4. 4. Forebyggelse af katastrofer For at forebygge og mildne katastrofer og opnå et katastrofeberedskab udviklede ECHO i 1996 en ny hovedsagelig regional model på grundlag af princippet om frivillighed. DIPECHO-programmet (Dlsaster Preparedness ECHO) for 1996-1998 er den konkrete udmøntning af denne model, som omfatter Vestindien, Mellemamerika, Sydøstasien og Bangladesh. Programmet forberedes i to faser: først en analyse, som dernæst efterfølges af en handlingsplan for hver af regionerne. Dette sker i et tæt samarbejde med de øvrige deltagere, især medlemsstaterne og De Forenede Nationer. De analytiske opgaver, som er overladt til Centre for Research on the Epidemiology of Disaster, blev påbegyndt i slutningen af 1996. Handlingsplanerne skulle kunne gennemføres inden udgangen af 1997. Kommissionens aktiviteter på forebyggelsesområdet til henstillingerne i Yokohama-handlingsplanen (1994), som blev vedtaget i forbindelse med De Forenede Nationers Internationale Tiår for Begrænsning af Naturkatastrofer (IDNDR). Disse aktiviteter bidrager fortsat til at udvikle de menneskelige ressourcer og styrke gennemføre mikroprojekter med demonstrationseffekt. tager fuldt ud hensyn reaktionskapaciteten og til at 5. Udsigterne for 1997 På trods af, at der i mange regioner rundt om i verden var opmuntrende tegn på en fredelig løsning af konflikterne i 1996, står det klart, at der stadig er betydelige behov, som skal dækkes i det kommende år, navnlig i det tidligere Jugoslavien og i regionen omkring de store søer. Dette vil være tilfældet i det tidligere Jugoslavien og især i Bosnien-Hercegovina, hvor Sikkerhedsrådet i december 1996 godkendte militærets fortsatte tilstedeværelse i en periode på yderligere 18 måneder. Det er en absolut nødvendighed, at freden og sikkerheden i regionen styrkes, for at kunne opnå en rodfæstet demokratisk regering, forsoning, rehabilitering og en genoptagelse af den økonomiske aktivitet. Der mangler stadig at blive indført fuld respekt for ytringsfriheden, for den frie bevægelighed og for 28 minoriteternes rettigheder. Indtil da vil det være nødvendigt at dække de omfattende humanitære behov for livsnødvendige varer, renovere de midlertidige boliger og afhjælpe manglen på infrastrukturer. Disse grundlæggende betingelser skal være til stede, før det er muligt for flygtninge og fordrevne, som ønsker det, at vende hjem til deres oprindelsessteder. ECHO vil fortsat s~marbejde med Kommissionens andre tjenestegrene og med medlemsstaterne samt med De Forenede Nationers organisationer og med de øvrige donorer om koordineringen af bistanden til de pågældende samfund. Den massive strøm af flygtninge og fordrevne, som vendte hjem til Rwanda i slutningen af 1996, giver håb for fremtiden, men man mangler stadig at finde en politisk løsning på situationen i regionen omkring de store søer. Situationen i Burundi og Zaire er stadig foruroligende. De flygtninge og fordrevne, som fortsat findes i det østlige Zaire, er stadig uden for den humanitære bistands rækkevidde. Den rwandiske regerings mest påtrængende opgave er, med støtte fra ~et internationale samfund, at reintegrere de flygtninge og fordrevne, som nu repatrieres i Rwanda. Denne indsats bør kombinere istandsættelse af humanitær bistand med mere langsigtet udviklingsbistand, dvs. infrastrukturer og genetablering af regeringsinstitutionerne og retssystemet. Det fremgår klart af denne årsberetning for 1996, at· der stadig er mange andre lande og regioner, som vil kunne fa. behov for humanitær bistand i det kommende år. Kommissionen vil fortsat dække disse behov så hurtigt og effektivt som tidligere. Bestræbelserne på at sammenkæde nødhjælpen med rehabilitering og udvikling vil fortsætte i det kommende år i de lande, hvor et sådant fremskridt er muligt. 29 - ANNEX S1 lovERVIEW oF FINANCIAL DEcIsI0Ns FOR ec HUMANITARIAN AID ev souRcE OF FINANCE 1992-1996 1992 1H3 1894 1 8 8 5 Desaiption DECISIONS (lnECU) Dl!CISIONS (lnECU) Dl!CISIONS (lnECU) Dl!CIIIONS CONTMCTI PAYIENTS (lnECU) (lnECU) (lnECU) Nper- 1 8 8 6 0M11197 DECISIONS CONTftACTS (lnECU) (lnECU) PAYMENTS (lnECU) I· -. ·. 1·. -. · ·. - - - 3,487,000 - - - - - - - 3811,550 000 118 055,299 tu. lWIT1iRWOIO TO C & E! EUROPE - - - - 187 150 000 183 852 098 - 48 750 000 - - 44 858 127 - - - - - - - - 828121155 - - 38708 137 - 23 187 315 - 1-AJMANTAAJNA M> TO WESTERN IAtMA POP. 368 042 297 33 728 582 - 21420000 - 101150415 - 1570000 3117 311 8 298 500. 838 le? 337 500 2 000 000 1730000 1125 000 øse 115s 500 340 384 103 148 038 907 FEOGA 87. eoGO 87-210 87. S1t 87-211 97. ;s-14 87-21-4 87-215 87-516 87-216 87. S17 87-217 87-2UI 87-&U OTAL FOOTNOTES: (1) NATIONAL N>ICATI\IE PROGRAMME l'OR SOIW. IA (2) 1-YEAR ALLOCATION (1991-95) UNDER LOME PI IS 250,000,000 ECU (3) DECIDED 0N A CASE-BY-CASE BASIS t4) N 1195, THE BUDGET CHN'TI!R THAT CORftESPONDS TO l!QiO IECOMEI 87-200 tllTEAD OF 87-IOO (I) N 1ffl. AI MECU DECISION WAS CANCEU. !D IHJ ~ UNDER llU>Ol!T LN! 87-214. Hl!NCE, NET DECISIONS N 1tff FOR THE FOIWEft YUOOSLAIM AMOUNTEO TO 22U MECU. Flnanclal Decisions for EC Humanltarlan Ald 1992-1996 oPAYMENTS sCONTRACTS 11 DECISIONS 800,000,000 700,000,000 800,000,000 ~ 500,000,000 ,5. g 400,000,000 i 300,000,000 200,000,000 100,000,000 1992 1993 1994 1995 1996 3o Summary of Financial Decisions by Countries Benefiting from Humanitarian Aid 1994-95-96 1994 DECISIONS (inECU) 1995 DECISIONS (inECU) 1996 DECISIONS (lnECU) toMe 111 1992 DECISIONS (lnECU) 1993 DECISIONS (lnECU) BUDGET Asoer: 091()1/97 1994 DECISIONS (inECU) 1995 DECISIONS (in ECU) 1996 DECISIONS (inECU) • LOMEJV Pl'RICA IPFRICA 8uulG Roll. ,. es IAFRICA 8uulG & Rwlwl'len Reluo IANr. ,. A Æ - BLIRKINI\FA. <;O AIQf. N)I C>PEVERO€ CtW) OJIØOVTI ERITREA ElHIOPIA FIJI ,. , GI. HA GUl•EE EIISSAI. I 1-WTI IVORYCOAST '"''"YA ll!ERIA MAnAl',A. SCAA M>I. AWI t. W. 1 M"I. IRIT!'l'11A tMYOTTE MONTSERRAT MDZAMBIQ4. IE NGeR NIGERIA ~/IPI. IAl'EWGI. IINEA F,\N/11-0A SE"i:Gl>I. Sl!:RllALEOtE ST LUCIA Si. OAN T!'l'1Z/>NIA TOGO •. IGN-OA ZAIRE ~enRe)l?n IFIOt:io1s. ri Benn. Ci:,otJQ erv1 Mauntania 300000 700000 42000 115000 1100 000 380000 850000 1 000000 13 500 000 151000000 18 000 000 16 000 000 447000 355000 1000000 60000 1 000000 300000 100000 1 010000 1204163 7 473 550 1170000 300000 400000 500000 1180 000 70000 340250 123 440 15 500 000 2 773 200 125 000 18 507 000 1810 000 200 000 500 000 7 320 000 25000000 220000 540000 950000 581000 2125000 465000 400000 4 520000 9950000 1 005000 700000 1 SOMALIA 40000000 7 796000 Pl'GHl'NISTIIN ALB-"NIA ALGERIA ANGOLA ARt. ENIA AZERBAIJAN EIMIGI. ADESH E'EL. ARllS !'OLIVIA E'RAZIL E". '-GNIIA 8'. IRt. N>I CMtEIODIA ::. AF'EVEROe :HINA :OLOMBIA :OSTARICA :::•. IBA ECUADOR E~YPT EL SALVADOR E. ASTERN OM CENTIW. PFRICA ETHIOF'IA E X-YIJGOSLAVIA JEORCIA ,!-\ANA 1. •ATEMALA : , J 1. flfrEA 3REAT l. MES REGION MAlTI rlOt<)I. IRA. 5 •NDIA •NDOtESIA IRAQ •VORY COA. 51 i,. ·ENYA V,IRGYZSTAN LAOS LEEVINON LIBERIA W'DAGA. <. CAR MALI ~,'AI_IRIT,AJIJIA MEXICO MOLOOVA MONGOLIA MOROCCO MOZAMBIOI. IE MY. <>n. Wl (B•. ~M'll NEPAL NICARAGI. IA NIC. ER ANNEX S2 12315000 1675000 2 935000 6000000 19089000 18 850 000 500000 3 520000 1115000 600000 1004 000 5 000000 2 236 000 12 695 000 1150 000 5 000000 17 000 000 23 955 218 28 831 010 2100 000 2 735000 1150 000 5 960000 220 720 700000 2 320 000 14 054 500 630000 340000 4 500000 269 376 000 17 806 000 15 000 000 450 000 750 000 20 595 000 236 100 234 670 000 27 469 772 830000 2 770 000 12 000 000 17 000 000 82 000 000 11 580000 22 515 000 6 250 000 1500000 100 000 24 873 500 1000000 8 050000 1180000 1875000 4 000 000 1 050000 2 500000 1000000 1225000 320 000 240000 500000 200 000 4 700000 2 320000 550000 9 870 000 8 338 359 615 000 8000 000 9 825000 3 300 000 750 000 1220000 100 000 3 481 962 950 000 1990000 100 000 290 000 200 000 5 350 000 1730000 2 619 578 500000 29 525 000 1900000 6 010 000 3 125 000 11450000 16 105 000 2 320 000 250 000 500 000 500 000 200 000 4 000 614 1000000 900 000 8 570 000 4 290 000 41100 000 1650 000 7 000000 14 000 000 5070 000 9 450 000 300 000 500 000 2 490 000 2 450 000 1060000 400 000 8 600 000 300000 14 000 000 646 000 187 000000 10 205 000 140 000 4 690 000 160 000 205 430000 10 000 000 450 000 570 000 120 000 29 520 000 340 000 300 000 3 920 000 500 000 4 400. 000 1 900 000 200 000 1000000 80000 500 000 317 000 300000 1750000 200 000 500 000 9 000 000 200 000 1 260000 8 849 000 550000 7 000 000 5 000 000 1 175 000 13 375 000 14 156 000 150 000 3 420 000 800 000 200 000 150 000 145 000 1940 000 2 000 000 5012 500 4 500000 500 000 278 000 653,168,500 NORTHKOREA r~tGERIA , __ PAKISTl'l'1 PALESTINE/ISRAEL •·ERI. I F'HtltPf'lf\ES i;t1 MANIA rs••-•SSIA $ENEGI'<. SIERRALEQt,,€ SOM'\l. lA SRIL>NKA '$1. 0. AN TA_•IKISTIIN TCHAD TrlAJL. Al-(J P~KEY •. '><RAINE VIETl'. AM YEMEN ZAIRE :;enerølStutles F -:--cu:t ad for dlsr,I etv. l reful) {\w&ral r,nt1 I C•saster Prerere1ness D1N1thenø ,n EstOOII, Løtvl8. Uthu ::vr::lone m th~ Canbbean (Anh". "Jt. Ja. Etart>ut1al D1rectActlonArni:a, Sl'. \UhAn1f:n,:. a. :i:~ordlnaboo an1 Mo11110nM T,:hemobvlnu,:;lurrJlsaster Mscel&neou~ Totals 263,268,603 46,456,000 3,487,000 Totals: 40,000,000 7,796,000 Totals 500,900,821 645,636,512 (1) IN 1995, A 5 MECU DECISION WAS CANCELLED AND OE-COMMITTED UNOER BUDGET LINE B7-21,, HENCE, NET DECISIONS IN 1885 FOR THE FORMER YUGOSLAVIA AMOUNTED TO 228. 6 MECU Grand total 1994: Grand total 1995: Grand total 1996: 764 169 424 j ECU 692 092 512 j ECU 656 655 500 j ECU 3( • IFINANCIAL DECISIONS FOR HUMANITARIAN AID BY REGION IN 1995 AND 1996 1995 COUNTRYIREGION Ol!CISIONNl!CU Nret ANNEXS3 1996 As per:09/011117 Dl!CIIIOH IN l!CU Nr ti COHTMCTS EX-YUGOSLAVIA ACPTOTAL 234,870,000 211 EX-YUGOSLAVIA 211,781,720 333 ACPTOTAL ~~~&~it~:·· AFRICA: Food Ald ANOOtA CAPEVERDE ~,. ~~~~. EASTERN & CENTRAL AFRICA ~;. ~;-~. ~· GUINEA t. Wtf M'. >RYCOST l<ENYA LIBERIA NIGER NIGERIA ~ERAAt. EONE SOMALIA SØAN 107,()()(),Q® 8,570,000 17. 000,(X. IØ 440,720 1. 906,91» 20,595,000 ·u;li> 1,950,000. ~MOØ 6,125,000 ~:I :•<M~,9®. · s,010,000 21. 400. 0Q(> •. ·· tlisi~Of. · ··• GifCHAif•·. 1 · BURKINA FASSO 6 EÅSTERN & CENTRAL AFRICA. ~: :$. :HioPIA. ,:. a. :. ::•. ·:·•·-• 3 GREAT LAKES REGION "4•·· AAitt·• 5. IVORY COST 6> KENYA 15 LIBERIA 6 •~ 1·· MALI >Jt MOZAMBIQUE 33 MAiJRitANIA • if NiøERIA. se·NEGAL $. l~~Mt~~· SOMALIA •svbNt•· zAjRe·. EASTERN EUROPE ÅLBANlA eailic S1ates ~~FA TURKEY 2,900,000 •1;1~0. 000 1,000,000 5()0,000 250,000 5 EASTERN EUROPE 4 'At. BANIA 1 1: 1 187,000,000 278,040,000 14,000,000 300,000 850. 000 14,000,000 $46,000 140,000 1eo. ooo 205,430,000 10,000. 000 340,000 342. 000 1,900,000 316,000 2,100,000 317. 000 80,000 1. 050. 000 550,000 7;()0MOO 5,000,000 •1'3. 376,000 145,000 53,,50,000 /~;Ø?0,000 9,450,000 '1()~,<>0Q 500,000 '}~,000 8,849,000 1•1;1~. ooø 500,000 800,000 1,850,000 1,650,000 108 131 27 1 2 7 1 1 3 18 1 2 1 6 2 2 2 14 15 26. 1 105 17 11 29 9 11 26 1 1 2 2 IRAQ 24,873,500 38 IRAQ 29,520,000 12 NORTH AFRICAIMIDDLE EAST ALGERIA LEBANON ~ALESTINE/lsAAB. 12,225,000 ,;øoo,@ 1,875,000 5,350,000 LATIN AMERICA BOLIVIA COLOMBIA CUBA ECUADOR EL. SALVADOR GUATEMALA MEXICO NICARAGUA PERU 27,385,000 •i. ~®. ® 2,320,000 15AOQ,~ 450,000 -~-~ 2,770,000 t~. ® 1,990,000 1. 730,000 Co-ordination & Monltor1ng Dlsaster Preparedness 4,290,000 4,238,714 27 NORTH AFRICA/MIDDLE EAST •••s•At. GERIA 10°LEBANON >'$MØR()®(). PALESTINEJISRAEL 83 LATIN AMERICA •: : • :::';t :®I. ØM~: 15 COSTARICA. •. • ····••·••-:::. ~•··~:. 2 ECUADOR. ·•/J:~teMAIA e iioNi>uRAS :: <:•~'::MON:t$E~T 5' NiCARAGUA t2 PANAMA. PERU General Sb. ldes Food ald (several cOU'llrtes) 6 Co-ordination & Monltor1ng 26 Dlsaster Preparedness MISCELLANEOUS tf ;TØ1'AL '. 20,900,000 '1,000,000 4,400,000 500,000 9,000,000 18,090,000 1. ,CMS0,000 400,000 8,BOO;ooo 300,000 -4,690,000 450,000 380,000 1,750,000 200,000 1,260,000 1,940,000 2,000,000 4,500,000 5,012,500 278,000 B9QSIOO 18 7 3 1 5 22 4 2 2 40 4 20 9 5 610 $~ØTOTAL FOOlHOTE Cl)C-. lliOl-. ,S'fATl!I 111-•-IIW>-ei. - "N tlll,A. r. tr. ECVOECISIONWAl'CNIC!UEDNCJÆ·C~t. lCIER9UD0!1'UNE81-21' tENCE,NEToeCIIIONINI-JOAne,OAMØVIJOOILA'°"'AMOlNl'Ø)TOØIM!CU - EC CONTRACTS FOR HUMANITARIAN ASSISTANCE 1992. 93 • 14. 95 • 96 1H3 1884 1H2 TYPEOF CONTRACT 1885 MEMBER STATES SPECIALIZED AGENCIES ·. · ::. : EC COMMISSION-OIRECT ~ COlailSSIONfAEC iliLiGATtONS. -TOTAL. · : --·: ·::. -- DENMARK ~ caait. w« i1'~'t. NETHEJILANDS iWEDEN ~ SUBTOTAi. ::. · OTHER GOVERNMENTS. : MOZAMBIQUE ~ TRNDAO AND TOBAGO w~~,~ NEW CAI. EDONIA ~ FLII SUBTOTAL EC NGO• (1) AUSTRIA RL<WM DENMARK FRAND FRANCE ~JMNY GREECE IRE!LAND ITALY LUXEM80URG NETHERUNOS J'ORl'UGAL SPAIN SWl!J)EN UK SUBTOTAL ECU ECU ECU ECU 11,311,142 55,114,111 ·. ·:·. :. 1,700,000 • 0 • 0 111,225,. 15 4;~· • ••• 5,100,ioo 100,000 11,511,217 l;lff,DOO 15,. 70,000 21,521,UO 5,2'1,115 11,n:s,000 23,310,000 ::I: [> 1. $,-. < :•. · 250,000. 25,325,000 10,. UO,OOO 1,100,000 111,571 NA 2j,1l1:. ø9 n,iu,eoo M: 31;511,100 -. ,(cid:141) 17 1,7. S,000 1;106,-. 11 l,"3,500 • -1,31'-MO ~00!! 1,110,000 NA 231'-500 111,448,Sn NA Z5,0i. ~5S. ,72. 057 NA 11,13',711 :U,Olt. 700 111,500 ·1,11211,øoo 1,,. a,,H1 0 15,212,715. u,ø 11,021,132 :"" z3,oa as1 282,550,750 125,000 1,110,000 ;1,$;•;~~. :: > ~1ø;DOO 11,3'3,000 27,121,000 110. ~1,f n. t. ,;,. ø : 110,000 2,~;80 11,I01,237 ~~- 24,111,113 1,,. ;~, 21,511,375 3'11,°"ø 34. Kl. 123 302,121,733 : \~~m::::. ~•~. ooo 115,750 3;4'(3;0QO 21,137,551. ~i0~121 21,507,110. ~;~t7i0 22,012,500 'l;#!J;OOO ,2 417 755 312, 12"921 ·: OTHERNG0. 11\ NOltWAY AUSTRALIA S'MTZERUND USA SUBTOTAL :··:. ··. 320,000 1,ni:Mil 1,552,000 744,112 it111&8' 2,42"257 4,170;oGO 250,000 1,237,1. U ORoilO ,,112,1. u U42;8'4 0 3,211,500 uts;ooo. 1,271,444 •: ·. LOCALNGOef1\ ~. BANGLADESH 801. MA ctlLE ~~v~:: ETHIOPIA ~::::::::>•:•:•',. -•. :: IRAQ • IISC -1HO ~:. _-::•· LØANON otc;·TEflftfTCMlY{IMl;) PAKISTAN. SUDAN TURl(EY SUBTOTAL ::' :':. :<. :/. :: ·::-:. ·. :. 300,9; : · ro. ••I> 51,000 2,520,000 I00,000 1,:ti'5,ØOO. ~-* ,1,- 500,000. IOil,GOD 1,seo,øoo 1,011,121 "7. U,000 100,000 1,513,444 :. · UNITED NATIONS WFP FAO WHO UNDRO UNHCR UNICEF (H)p UNRWA UN0HA PAHO SPECW. UN OP&RATioNs:llfflill/< SUBTOTAL ·. ·. · ·. ·. · OTHER INTERNATIONAL ORG. QC FRC CNUTAS ~TIØNN. tmiRNAnotW. MANAGl&Ml!. NT GROUP LUTHERAN WORLD FEDERATION OROANIZATION c:iF AMIRICAN HATn THE WORLD COUNCIL OF CHURCHES SUBTOTAL Decomltmment• others TOTAL H;l31,511 0 ,;aot;sø~ 110,000 7t;23Z~• '-127,000. ffll,t08 0 li 212,000 '::. 122,143,1H r,l;J-tt,r11 Hl,000 1,2so;eoo 0 ·. · 47,lJ5S/718 0 soo,ooo 0 -~;i~5,I~ : W;l~;. JZ. · 11,101,135 13,131,591 Ø 0 1,000,0. ,oo. ·o·. : I: : 0 · 7ØO 000 111,723,733 450;000. ~~75 2,141,450 :571fie11 240,172,705. •:: 32,175,800 "3,500 seo,øoo 0 11s;sH,500 · 7,139,000 srs,1100 2. U,000 541,1H 110,000 5SD;ØOO 110,02,,111 3$;0~,-. 1,11,,100 70,0041. · 311,IIOUZO 21,001,135 411,SIO 31,IOt,100 3,110,440 1000000 H,151,155 (115,111) st~7. oot ·. · •: 37,113,103 su,s,eoo 22,215,oa, 2,152,105 101,130 12. 104 72,542,542 1,019,211 u,,111 77,251,021 /. ··· ANNEXS4 1886 ECU IN%0F TOTAL IN%0F TOTAL 1u"' 1. 7% : t. 1%: : 1. % "5;525,507 3,135,011 158. 000 50,010,511 13. 4% 1. 1% 0. 2% 1'-7% 300,000 2,M0,000 2,3'0,000 1. o-Ai 0. 0% U% 2. 3% O;. t% 0. 0% 11. 0,. O. l'. lr U% : o. o,r. 0. 0%. o;ov. 0. 0% o:il<i. 0. 0% :Jl,V!i,, 0. 0% 1,:w:::. :::•. · 0. 0% 0. 2% s;n. 1. 7% a. ~. 11. 2% 3;3% 0. 1% 0. 5% 4. 1% 0,l"Ar 4. 2% 11. 5% 3. 2% 0. 2% 1. 2% 45. 9% 0. 2% 0. 0% 0. 5% 0. 2'11. 0. 1% 0. 0% 0. 0% 0. 0% 0. 0% :ø. 0% 0. 0% o. ~ 0. 0% O;O'il, 0. 0% 0. 2% 0. 0% 0. 0% 0. 0% 0. 0% 0. 2% 4. t'lf. 0. 1% 0. 1% 0. 0% 17. 0% 1. 2% 0. 1% 0. 0% 0. 1% 0. 1% 0. 1% 23. 5% 7. 1% 3. 3% 0. 0% 0. 2% 0. 1% 0. 0% 11. 4% 1,550,000 iø,,. ,; •. "555,000 i$teoo H,114,501 11;227,ØOO ,00,000 Uil!t,800 15,211,000 z,s,m 11,115,000 , •• ,oo z. ~•s;,,, 11,. ;. ,100 25 037 000 112,571,. 1;I05,800 0 1,030,000 u•ruo 5,122,130 18,252,4N 81,400,000 3,015,000 480,000 13,177,. :: 1M2S. OOO 5,110,000 500. DOO 571,770 17,151,770 I. ·. 0. 0% 0. 0% o. o,r. 0. 1% 0. 0% 0. 0% o. o,r. 0. 1% 0. 0% 0. 7% 0. 0% 0. 0% 0. 0% 0. 0% o. o,r. 0. 0% 0,0% 0. 0% O. O'll. 0. 0% 0. 5% 8. 1% 1. 3% 0. 2% 19. 6% 3;3% 0. 2% 0. 8% 4. 5% 0. 1% 3. 5% 0. 3% 5. 4% 0. 7% 7. 4% 53. 8% 0. 5% 0. 0% 0. 3% 0. 7% 1. 5% 0. 0% 0. 0% 0. 0,. 0. 0% o. 0% 0. 0% 0. 0% 0. 0% 0. 0% 0. 0% o. o,r. 0. 0% 0. 0% 0. 0% 0. 0% 0. 0% 5. 4% 0. 0% 0. 0% 0. 0% 18. 0% 0. 9% 0. 0% 0. 1% 0. 0% 0. 0% 0. 0% 24. 4% 3. 1% 1. 7% 0. 0% 0. 1% 0. 2% 0. 0% 0. 0% 5. 0% 331gi,1251 5g7g54 168 753 525 535 tJB0 227 873 100. 0" 0. 0 340 384 103 100. 0" (1) INCLUDING NATIONAL RED CROSS ASSOCIATIONS ~1Jm. lil. ADIIJJIA,IClfMIYØJ,nTHSOClf1'UCTAMOUHØt]ZIMICV)AMJUaff. Alf"l'L\U. rlO'Wlll7HAJf1JØmcm::. l'. u«Mffli(WMIC\1)ØfflATZJJJØCUNAl"aøcn. Y~IYNYlc,IOOAJ M AC00llt\AMCI. Wl'lll'llm~lllCIIDICl2JULr Jtn HIIICI. CXll'DACnlL\. YIIIINIIIIØDIYl:OWJG9. 1111SAMOUIIT MIDIIOTICIIO nøm&AIIIUIOtunlllNCl,(l2JISU)COlalS'l'IC. ACCINJLA'IKIAIID,UII\IIIDJIIIIDII. AU. SIIUlllll. 0/IAC'IDIIMllft WNIIIICHOlll:AUIJUU. l'CfDA. TS::aAL•&All. rl. ,,MIAIUIIIIWDIIMMIUA11LYTAKIN1'0_,. TKATAU. JIIIIMD Aa. lfflD. unullDCll~ a,'ftL\TffllQUISIQm'IUIIMIIEØl:tmlØDMU. NOTAJla. AOAllf. : M··. ,. ~ - ANNEXS5 EUROPEAN COMMISSION (ECHO) FINANCIAL DECISIONS IN FAVOUR OF THE AFFECTED BURUNDIIRWANDAN POPULATION slnce the 21st October 1993 untll December 1996 AMOUNTS IN ECU COUNTRY DATE Reason for Contrlbutlon BURUNDI 25/11193 Displaced Population 25/11193 Dlsplaced Population 25111193 Dlsplaced Population 22/12/93 Dlsplaced Population 3'02/94 Dlsplaced Population 28103194 Displaced Population 17/05/94 Burundi Repatriates and Rwandan Refugees 15112/94 Dlsplaced Population PARTNER ICRCIONG UN ONG ONG ONG/UN ONG/UN ONG ONG AMOUNT TOTAL Mpe,:OMl1"7 1 000000 1 000,000 1,000,000 1,000,000 1,000,000 14,000,000 1,000000 5,000,000 25,000,000 REGIONAL 21/12/93 Burundi Refugees 16/'03194 Burundi Refugees 27/05/94 Rwandan, Burundi, Tanzania Refugees 21106194 Rwandan, Burundi, Tanzania Refugees ONG/UNIIFRC 18,300,000 ONG/UN UNHCRIICRC UNHCR 13,500,000 12,000,000 19000,000 20/07/94 Rwanda, Burundi. Zaire, Uganda, Tanzania UNHCRIONGnCRC 12000,000 27/07/94 Rwanda, Burundi,Zaire, Uganda, Tanzania UN/ONGnCRC 75,000,000 21/09/94 R9fugees & Disp. pop. in Central/East Africa ONG 4,500000 20112/94 Rwandan/Burundi Populations ONG/UNIIFRC 45000000 9'03/95 Rwanda, Burundi, Zaire. Tanzania WFP 12000,000 25/07195 Rwanda, Burundi, Zaire. Tanzania UNHCRINGO 25,000,000 21111/95 Rwanda, Burundi, Zaire. Tanzania UNIONGnCRC 70000,000 26/'07196 Rwandan/Burundi Populations 26/'07196 Rwanda, Burundi, Zaire. Tanzania UNINGO UN/NGO 10,000,000 26,500,000 22/11/96 Rwanda, Burundi, Zaire. Tanzania UNIICRGnFRC 10,000,000 11/12/96 Rwanda, Burundi, Zaire. Tanzania UNINGO/ICRGnFRC 158,930,000 RWANDA 28/10/93 Burundi Refugees 28/10/93 Burundi Refugees 28/10193 Dlsplaced population 10111/93 Burundi Refugees 15112/93 Burundi Refugees ONG ONG ONG/UN UN ONG 4'02/94 Refugees and displaced population ICRCIONG 9104/94 Conflict 12/04/94 Conflict & Drought 11/05/94 Conflict 17110/94 Rehabilitation-Electricity & Water TANZANIA 15111193 Burundi Refugees 11/11/93 Burundi Refugees 29104/94 Rwandan Refugees 29/04/94 Rwandan Refugees ONG ONG ONGnCRC GTZ ONG UN/ONG ONG ONG 1,000000 1000000 1,000,000 1 000000 1,000000 8,000000 500,000 1,000000 1,000,000 5,000,000 1,000,000 1,000,000 680,000 450,000 ZAIRE 15111/93 Burundi Refugees UNIONG 500,000 511,730,000 20,500,000 3,130,000 500,000 TOTAL 1993-December 1996 560,860,000. 3H- ANNEXS6 Breakdown of Community Aid to the Former Yugoslavia, 1991-1996 by Republic Republic Bosnia-H erzegovina Croatia (+UNPAS) Serbia and Montenegro Slovenia F. Y. R. of Macedonia All Repub/ics Turkey and Hungary Total % 55. 6% 20. 0% 17. 2% 0. 6% 3. 6% 2. 7% 0. 2% 100% Breakdown of Community Aid to the Former Yugoslavia, 1996 by Relief Items Relief Items Food & Hygiene Medica/ · Local Capacity Bui/ding Psychosocial Winterisation Rehabilitation Miscellaneous Total % 32. 7% 14. 8% 4. 4% 3. 0% 1. 1% 15. 8% 28. 2% 100°/o ISSN 0254-1459 KOM(97) 437 endelig udg. DOKUMENTER DA 05 01 11 Katalognummer CB-C0-97-443-DA-C ISBN 92-78-23922-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: QUESTION ECRITE no 2906/97 de Elly PLOOIJ-VAN GORSEL à la Commission. Taxation supplémentaire des frais de maladie des ressortissants de l'UE dans l'État de New York (REPONSE COMPLEMENTAIRE)

eurovoc_concepts:
United States
World Trade Organisation
additional duty
agreement (EU)
equal treatment
foreign national
health expenditure
health insurance

formats: html print


title: Voorstel voor een besluit van de Raad inzake het door de Gemeenschap in te nemen standpunt in de Associatieraad, die werd ingesteld bij de op 16 december 1991 tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Hongarije, anderzijds ondertekende Europa- Overeenkomst, ten aanzien van de verlenging voor een verdere periode van vijf jaar, overeenkomstig het bepaalde in artikel 62, lid 4, sub a), van voornoemde Overeenkomst

eurovoc_concepts:
Hungary
accession to the European Union
association agreement (EU)
competition policy
free-trade area

text: COMMISSE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 03. 09. 1997 COM(97) 292 del. 97/0163 (ACC) Voorstel voor een besluit van de Raad inzake het door de Gemeenschap in te nemen standpunt in de Associatieraad, die werd ingesteld bij de op 16 december 1991 tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Hongarije, anderzijds ondertekende Europa-Overeenkomst, ten aanzien van de verlenging voor een verdere periode van vijf jaar, overeenkomstig het bepaalde in artikel 62, lid 4, sub a), van voornoemde overeenkomst (door de Commissie ingediend) TOELICHTING In artikel 62, lid 4, sub a), van de Europa-Overeenkomst met Hongarije wordt 1. bepaald dat voor de toepassing van enkele bepalingen betreffende overheidssteun tijdens de eerste vijfjaren na de inwerkingtreding van de overeenkomst alle door Hongarije toegekende overheidssteun wordt beoordeeld met inachtneming van het feit dat Hongarije wordt beschouwd als een regio gelijk aan de volgens artikel 92, lid 3, sub a), van het Verdrag tot oprichting van de Europese Economische Gemeenschap voor overheidssteun in aanmerking komende streken van de Gemeenschap. 2. Voornoemde periode van vijfjaar verstreek op 31 december 1996. 3. Overeenkomstig de laatste zin van artikel 62, lid 4, sub a), van de Europa- Overeenkomst besluit de Associatieraad, met inachtneming van de economische situatie in Hongarije, of die periode met een verdere termijn van vijf jaar dient te worden verlengd. Hongarije verzocht op 27 november 1996 om verlenging van voornoemde 4. bepalingen. Het voornaamste criterium voor het beschouwen van een streek als in aanmerking 5. komend voor regionale steun overeenkomstig het bepaalde in artikel 92, lid 3, sub a), is dat het BBP per hoofd van de bevolking, gemeten in koopkrachtpariteiten, minder moet bedragen dan 75% van het gemiddelde BBP van de 15 lidstaten van de EU1. 6. De betrokken diensten van de Commissie hebben de verzoeken aan de hand van de voor Hongarije beschikbare cijfers en informatie bestudeerd. Uit de gegevens blijkt dat het BBP per hoofd van de bevolking ,gemeten in koopkrachtpariteiten, in het geval van Hongarije 37% van het communautair gemiddelde in 1995 bedraagt. De van het Hongaarse Bureau voor de Statistiek ontvangen regionale gegevens bevestigen dat het gehele land zich onder het niveau van 75% bevindt en dat zelfs het percentage van Budapest, dat het hoogste BBP per hoofd van de bevolking van het land heeft, slechts 66% van het communautair gemiddelde bedraagt. Hongarije blijft dus ver onder voornoemd maximumniveau van 75%. Voorts bevindt het zich duidelijk onder de BBP- cijfers van bepaalde lidstaten wier grondgebieden worden beschouwd als streken vallende onder artikel 92, lid 3, sub a)2. PB C 212/2 van 12. 8. 1988 en C163 van 4. 7. 1990 Voor Griekenland bedraagt het BBP per hoofd van de bevolking in koopkrachtpariteiten ongeveer 64% van het communautair gemiddelde, voor Portugal ongeveer 70% en voor Ierland 85% (cijfers van 1994). 2 7. Op grond van het voorgaande meent de Commissie dat de ter beschikking staande cijfers voldoende grond leveren voor het verlenen van verlenging aan Hongarije. Wel moeten aan de Commissie de nodige gegevens worden verstrekt op grond waarvan kan worden beoordeeld of Hongarije in de toekomst niet het maximumniveau van 75% van het gemiddelde BBP van de Gemeenschap, dat moet worden aangehouden om de status overeenkomstig artikel 92, lid 3, sub a), te genieten, zal overschrijden. 8. De verlenging zal niet gelden voor de onder Protocol 2 van de Europa- Overeenkomst vallende producten, die het voorwerp zullen vormen van een afzonderlijk onderzoek en een afzonderlijke procedure. De Commissie verzoekt de Raad derhalve om het hieraan gehechte voorstel voor 9. een besluit van de Raad goed te keuren. I 3 Voorstel voor een besluit van de Raad inzake het door de Gemeenschap in te nemen standpunt in de Associatieraad, die werd ingesteld bij de op 16 december 1991 tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds en de Republiek Hongarije, anderzijds, ondertekende Europa-Overeenkomst, ten aanzien van de verlenging voor een verdere periode van vijfjaar, overeenkomstig het bepaalde in artikel 62, lid 4, sub a) van voornoemde Overeenkomst De Raad van de Europese Unie, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 113 juncto de eerste zin van artikel 228, lid 2, Gezien het voorstel van de Commissie van de Europese Gemeenschappen, Overwegende dat de Europese Gemeenschap en haar lidstaten op 13 december 1993 de Europa-Overeenkomst met de Republiek Hongarije sloten; Overwegende dat in artikel 62, lid 4, sub a), van de Europa-Overeenkomst wordt bepaald dat de Associatieraad met inachtneming van de economische situatie in Hongarije besluit of de periode tijdens welke alle door Hongarije toegekende overheidssteun wordt beoordeeld met inachtneming van het feit dat Hongarije wordt beschouwd als een regio gelijk aan de in artikel 92, lid 3, sub a), van het Verdrag tot oprichting van de Europese Economische Gemeenschap bedoelde streken, voor een verdere periode van vijfjaar moet worden verlengd; BESLUIT : Het door de Gemeenschap in te nemen standpunt in de Associatieraad, ingesteld bij de op 16 december 1991 tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Hongarije, anderzijds, ondertekende Europa-Overeenkomst, ten aanzien van de verlenging voor een verdere periode van vijfjaar, overeenkomstig artikel 62, lid 4, sub a), wordt gebaseerd op het aan dit besluit gehechte ontwerp-besluit van de Associatieraad. Gedaan te Brussel, Voor de Raad H Associatie tussen de Europese Unie en de Republiek Hongarije De Associatieraad /. van de Associatieraad tussen de Europese Ontwerp-besluit nr. lidstaten, enerzijds, en de Republiek Hongarije, Gemeenschappen en hun anderzijds, van. /. , waarbij de verlenging voor vijf jaar wordt goedgekeurd van de periode tijdens welke alle door Hongarije toegekende overheidssteun wordt beoordeeld met inachtneming van het feit dat Hongarije wordt beschouwd als een regio gelijk aan de in artikel 92, lid 3, sub a), van het Verdrag tot oprichting van de Europese Economische Gemeenschap bedoelde streken van de Gemeenschap De Associatieraad, Gelet op de Europa-Overeenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Hongarije anderzijds, inzonderheid op artikel 62, lid 4, sub a), Overwegende dat in artikel 62, lid 4, sub a), van de Europa-Overeenkomst wordt bepaald dat de Associatieraad met inachtneming van de economische situatie in Hongarije moet besluiten of de periode tijdens welke alle door Hongarije toegekende overheidssteun wordt beoordeeld met inachtneming van het feit dat Hongarije wordt beschouwd als een regio gelijk aan de in artikel 92, lid 3, sub a), van het Verdrag tot oprichting van de Europese Economische Gemeenschap bedoelde streken, moet worden verlengd voor een verdere periode van vijfjaar, BESLUIT : Artikel 1 De periode tijdens welke alle door Hongarije toegekende overheidssteun wordt beoordeeld met inachtneming van het feit dat Hongarije wordt beschouwd als een regio gelijk aan de in artikel 92, lid 3, sub a), van het Verdrag tot oprichting van de Europese Economische Gemeenschap bedoelde streken van de Gemeenschap, wordt verlengd voor een verdere periode van vijfjaar. ArükeU Hongarije verstrekt de Europese Commissie binnen twee jaar na de datum van Inwerkingtreding van de verlengde periode van vijfjaar en vervolgens jaarlijks tot het einde van de periode van vijfjaar de nodige gegevens om overeenkomstig de door de Commissie gebruikte methode te beoordelen of Hongarije nog voldoet aan de voorwaarden om te worden beschouwd als een regio gelijk aan de in artikel 92, lid 3, sub a), van het Verdrag tot oprichting van de Europese Economische Gemeenschap bedoelde streken van de Gemeenschap. Gedaan te Brussel, De Secretarissen Voor de Associatieraad De Voorzitter s ISSN 0254-1513 COM(97) 292 def. DOCUMENTEN NL 11 08 01 02 Catalogusnummer : CB-CO-97-283-NL-C ISBN 92-78-21245-8 Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg f