title: 98/365/EG: Kommissionens beslut av den 1 oktober 1997 om stöd som Frankrike påståtts ha beviljat SFMI-Chronopost [delgivet med nr K(1997) 3146] (Endast den franska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
France
State aid
customs procedure suspending duties
postal service
stamp duty
subsidiary

text: 9. 6. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 164/37 KOMMISSIONENS BESLUT av den 1 oktober 1997 om st(cid:148)d som Frankrike p(cid:134)st(cid:134)tts ha beviljat SFMI-Chronopost [delgivet med nr K(1997) 3146] (Endast den franska texten (cid:132)r giltig) (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (98/365/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europe- iska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 93. 2 f(cid:148)rsta stycket i detta, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det, s(cid:132)rskilt artikel 62. 1 a i detta, efter att ha gett ber(cid:148)rda parter, i enlighet med ovan- n(cid:132)mnda artiklar, tillf(cid:132)lle att inkomma med synpunkter, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I. ALLM(cid:142)N BAKGRUND A. Historik I Frankrike (cid:132)r expresspost en verksamhet som (cid:132)r utsatt f(cid:148)r fri konkurrens i motsats till normal postbefordran, d(cid:132)r La Poste – den franska posten – har monopol. La Poste utgjorde en integrerad del av den franska stats- f(cid:148)rvaltningen fram till slutet av 1990. Den 1 januari 1991 blev La Poste i enlighet med lag nr 90-568 av den 2 juli 1990 en sj(cid:132)lvst(cid:132)ndig offentlig juridisk person, vilket till(cid:132)t La Poste att verka inom konkurrensutsatta verksamheter vid sidan av sin offentliga verksamhet. Vid slutet av 1985/b(cid:148)rjan av 1986 (cid:148)verl(cid:132)t La Poste f(cid:148)rvalt- ningen av sin verksamhet inom omr(cid:134)det expresspost, som dittills hade drivits under namnet Postadex, till ett privat- r(cid:132)ttsligt dotterbolag – Soci(cid:130)t(cid:130) fran(cid:135)aise de messagerie internationale (SFMI) – som bildats i detta syfte. SFMI grundades med ett eget kapital p(cid:134) 10 miljoner franska franc, f(cid:148)rdelat mellan Sofipost (66 %) – som i sin tur (cid:132)r hel(cid:132)gt av La Poste – och TAT Express (34 %) – ett dotterbolag till flygbolaget Transport a(cid:130)rien transr(cid:130)gional (TAT). SFMI omr(cid:134)det expresspost under namnet EMS/Chronopost. skulle tillhandah(cid:134)lla sina tj(cid:132)nster inom Post- och teleministeriet fastst(cid:132)llde genom anvisningar av den 19 augusti 1986 formerna f(cid:148)r hur man skall bedriva och marknadsf(cid:148)ra sin tj(cid:132)nsteverksamhet p(cid:134) omr(cid:134)det expresspost. I dessa anvisningar preciserades att verksam- heten skulle bedrivas av SFMI, huvudsakligen med medel fr(cid:134)n La Poste, kompletterade med medel fr(cid:134)n TAT. Man fastst(cid:132)llde bland annat att La Poste skulle st(cid:148)dja SFMI med logistik och marknadsf(cid:148)ring. De kontraktsm(cid:132)ssiga relationerna mellan La Poste och SFMI styrs genom avtal. Ett f(cid:148)rsta avtal, som sl(cid:148)ts 1986 och som g(cid:132)llde fram till 1992, ersattes av ett andra avtal som tr(cid:132)dde i kraft den 1 januari 1993. Expresspostens verksamhetsstruktur (cid:132)ndrades 1992. Sofi- post och TAT skapade ett nytt f(cid:148)retag, Chronopost SA (Chronopost), d(cid:132)r man (cid:134)nyo hade andelar p(cid:134) 66 respektive 34 %. Chronopost (cid:148)vertog SFMI:s nationella verksamhet, medan den internationella verksamheten kvarstod i SFMI:s regi. SFMI k(cid:148)ptes upp av GDEW France, franskt dotterbolag till det internationella f(cid:148)retaget GDEW, vars (cid:132)gare (cid:132)r det australiska f(cid:148)retaget TNT och de tyska, kana- densiska, franska, nederl(cid:132)ndska och svenska postv(cid:132)sen- dena. Det ett samriskf(cid:148)retag med karakt(cid:132)r av koncentration som har av den 2 godk(cid:132)nts december 1991 (1). genom kommissionens beslut b(cid:148)r h(cid:132)r p(cid:134)pekas att GDEW (cid:132)r Inom ramen f(cid:148)r denna nya struktur skulle Chronopost fungera som agent f(cid:148)r SFMI (och senare f(cid:148)r GDEW) och tillhandah(cid:134)lla tj(cid:132)nster n(cid:132)r det g(cid:132)ller den franska hante- ringen av internationella f(cid:148)rs(cid:132)ndelser. Chronopost kunde inte heller konkurrera med SFMI, f(cid:148)r vilken man var ensam representant fram till den 1 januari 1995. Chrono- post (cid:134)tnj(cid:148)t fram till denna dag ocks(cid:134) ensamr(cid:132)tt till La Postes n(cid:132)t. (I detta beslut h(cid:132)nvisas systematiskt till ”SFMI- Chronopost”, (cid:132)ven n(cid:132)r det bara r(cid:148)r sig om ett av f(cid:148)reta- gen). (1) EGT C 322, 13. 12. 1991, s. 19. L 164/38 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 6. 98 B. SFMI-Chronoposts ekonomiska resultat inledde sin verksamhet 1986 N(cid:132)r SFMI-Chronopost dominerades den franska marknaden f(cid:148)r internationell expresspost av f(cid:148)retaget DHL, som hade mer (cid:132)n 40 % av marknaden. Den internationella oms(cid:132)ttningen f(cid:148)r La Postes tj(cid:132)nst Postadex uppgick 1985 till 45 miljoner franska franc (vilket motsvarade ungef(cid:132)r 10 % av markna- den). Sedan SFMI-Chronoposts intr(cid:132)de p(cid:134) marknaden 1986 har den vuxit kontinuerligt (den totala oms(cid:132)ttningen har (cid:148)kat fr(cid:134)n 500 miljoner franska franc 1986 till 2,7 miljarder franska franc 1996). SFMI-Chronopost (cid:132)r ett blomstrande f(cid:148)retag, som har tagit marknadsandelar och bef(cid:132)st sin position samtidigt som det hela tiden har genererat vinst. F(cid:148)retagets mark- nadsandel har vuxit fr(cid:134)n 4 % 1986 till 22 % 1996, och har varje (cid:134)r gett utdelning. Denna l(cid:148)nsamhet har sin f(cid:148)rklaring i uppsvinget f(cid:148)r den franska marknaden f(cid:148)r expresspost, i att SFMI-Chronopost har haft tillg(cid:134)ng till moderbolagets n(cid:132)t, i att man har valt en sund aff(cid:132)rsstra- tegi och i stora investeringar p(cid:134) marknadsf(cid:148)ringssidan. Den kan konstateras att SFMI-Chronopost – framf(cid:148)r allt under sina f(cid:148)rsta (cid:134)r – lade ut st(cid:148)rre delen av sin verk- samhet p(cid:134) La Poste, vilket begr(cid:132)nsade dess r(cid:148)relsekost- nader fasta kostnader). Detta f(cid:148)rklarar varf(cid:148)r f(cid:148)retaget grundades med ett mycket begr(cid:132)nsat eget kapital (10 miljoner franska franc). (och framf(cid:148)r allt dess till sina konkurrenter, I motsats som huvudsakligen verkade p(cid:134) den internationella marknaden, beslutade SFMI-Chronopost att verka b(cid:134)de p(cid:134) den internationella och p(cid:134) den franska marknaden. Man fick s(cid:134)lunda tilltr(cid:132)de till en ny marknad som karakt(cid:132)riserades av en svag konkurrens, och kunde g(cid:148)ra samverkansvinster tack vare en gemensam verksamhet p(cid:134) den internationella och den inhemska marknaden. EMS/Chronoposts produkt var dessutom enklare (cid:132)n de produkter som erbj(cid:148)ds av konkurrenterna, framf(cid:148)r allt av DHL. I motsats till DHL v(cid:132)nde sig EMS/Chronopost inte till en fast kundkrets. Egenskaperna hos den produkt som SFMI-Chronopost erbj(cid:148)d gjorde det d(cid:132)rmed m(cid:148)jligt att h(cid:134)lla l(cid:132)gre priser (cid:132)n konkurrenterna. Framf(cid:148)r allt h(cid:132)mtade SFMI-Chronopost normalt sina tillf(cid:132)lliga kunders brev och paket p(cid:134) postkontoren, medan konkurrenterna h(cid:132)mtade upp f(cid:148)rs(cid:132)ndelserna hos sina kunder. SFMI-Chro- nopost st(cid:132)llde i motsats till DHL inte upp n(cid:134)gra garantier f(cid:148)r sina leveranstider. Dess geografiska t(cid:132)ckning var ocks(cid:134) mer begr(cid:132)nsad (cid:132)n DHL:s (100 l(cid:132)nder mot DHL:s 175 l(cid:132)nder (cid:134)r 1988). Dess st(cid:148)dtj(cid:132)nster, framf(cid:148)r allt datatj(cid:132)nster f(cid:148)r att st(cid:132)ndigt kontrollera tillhandah(cid:134)llna tj(cid:132)nster, var ocks(cid:134) mindre utvecklade (cid:132)n konkurrenternas. SFMI-Chronopost har blivit allt sj(cid:132)lvst(cid:132)ndigare gentemot La Poste, och den andel av verksamheten man lagt ut p(cid:134) La Poste har minskat under (cid:134)rens lopp (till exempel fr(cid:134)n 67 % 1987 till 39 % 1994 i fr(cid:134)ga om upph(cid:132)mtning och fr(cid:134)n 94 % 1987 till 45,8 % 1994 i fr(cid:134)ga om distribution). 1996 hade SFMI-Chronopost 1 870 anst(cid:132)llda, 32 kontor internationell och 2 postterminaler, 6 terminaler befordran och 600 fordon. SFMI-Chronopost anv(cid:132)nde sig av 450 underleverant(cid:148)rer, d(cid:132)ribland La Poste. f(cid:148)r F(cid:148)r sin marknadsf(cid:148)ring hade SFMI-Chronopost 95 f(cid:148)rs(cid:132)l- jare (cid:134)r 1996. Bara en fj(cid:132)rdedel av den totala f(cid:148)rs(cid:132)ljningen skedde med La Poste som mellanhand. C. Anm(cid:132)lan och f(cid:148)rfarande tj(cid:132)nster Den 21 december 1990 gjorde Syndicat fran(cid:135)ais de l’Express international (SFEI) – ett konsortium best(cid:134)ende av f(cid:148)retag som tillhandah(cid:134)ller inom omr(cid:134)det expresspost i konkurrens med SFMI-Chronopost – en anm(cid:132)lan till kommissionen med motiveringen att det st(cid:148)d fr(cid:134)ga om logistik och f(cid:148)rs(cid:132)ljning som La Poste ger i SFMI-Chronopost skulle utg(cid:148)ra ett statligt st(cid:148)d i den mening som avses i artiklarna 92 och 93 i f(cid:148)rdraget. Detta st(cid:148)d skulle ha medgett SFMI-Chronopost att h(cid:134)lla avse- v(cid:132)rt l(cid:132)gre priser (cid:132)n konkurrenterna. Anm(cid:132)lan (cid:134)tf(cid:148)ljdes av som gjorts av konsultf(cid:148)retaget en ekonomisk analys Braxton p(cid:134) SFEI:s uppdrag. I denna analys g(cid:148)r man en ber(cid:132)kning av det st(cid:148)d som SFMI-Chronopost skulle ha f(cid:134)tt under perioden 1986–1989. Genom en skrivelse av den 10 mars 1992 informerade kommissionen klaganden att (cid:132)rendet hade avskrivits. SFEI och vissa av SFMI-Chronoposts konkurrenter (cid:148)verklagade d(cid:134) denna till Europeiska gemenskapernas domstol i syfte att f(cid:134) den ogiltigf(cid:148)rklarad. Kommissionen (cid:134)terkallade d(cid:134) sin skrivelse f(cid:148)r att skaffa fram utf(cid:148)rligare information i fr(cid:134)gan. skrivelse P(cid:134) beg(cid:132)ran av kommissionen l(cid:132)mnade Frankrike upplys- ningar i en skrivelse av den 21 januari 1993, i ett telefax fr(cid:134)n beh(cid:148)riga myndigheter den 3 maj 1993 och i en skri- velse av den 10 juni 1993. Den 16 juni 1993 v(cid:132)ckte SFEI och fem av de f(cid:148)retag som det representerar talan mot bland andra SFMI-Chronopost och La Poste inf(cid:148)r handelsdomstolen i Paris. I en andra studie fr(cid:134)n konsultf(cid:148)retaget Braxton, som bifogades talan, hade man uppdaterat siffrorna fr(cid:134)n den f(cid:148)rsta studien genom att utstr(cid:132)cka ber(cid:132)kningsperioden f(cid:148)r st(cid:148)det till slutet av 1991. Den 5 januari 1994 st(cid:132)llde handelsdomstolen i Paris p(cid:134) grundval av artikel 177 i f(cid:148)rdraget (cid:134)tta fr(cid:134)gor till EG- domstolen om tolkningen av artiklarna 92 och 93 i f(cid:148)rdraget. Kommissionen lade skriftliga synpunkter p(cid:134) dessa fr(cid:134)gor den 6 maj 1994. Den franska regeringen, som hade kungjort sitt st(cid:132)llningstagande i maj 1994, bifogade till sina synpunkter en studie av konsultf(cid:148)- retaget Ernst & Young som svar p(cid:134) de tv(cid:134) rapporterna fr(cid:134)n Braxton. fram sina 9. 6. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 164/39 I februari 1996 inledde kommissionen ett f(cid:148)rfarande enligt artikel 93. 2 i f(cid:148)rdraget om bland annat det st(cid:148)d som La Poste hade gett SFMI-Chronopost under perioden 1986–1991 (2). Kommissionen hade kommit fram till att man inte kunde utesluta att Frankrike skulle ha beviljat SFMI-Chronopost ett statligt st(cid:148)d (direkt eller via La Poste som mellanhand). GDEW, hade anm(cid:132)lts i enlighet med artikel 93. 3 i f(cid:148)rdra- get. Dessa (cid:134)tg(cid:132)rder kunde inneh(cid:134)lla st(cid:148)d i den mening som avses i artikel 92. 1 i f(cid:148)rdraget och artikel 61. 1 i EES- avtalet. Dessa st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder skulle inte kunna omfattas av de undantag som avses i artikel 92. 2 och 92. 3 i f(cid:148)rdraget och artikel 61. 2 och 61. 3 i EES-avtalet. Framf(cid:148)r allt kunde man med tillg(cid:132)nglig information om La Postes tj(cid:132)nster till SFMI-Chronopost konstatera att 1992 var det enda (cid:134)r under vilket de priser som postf(cid:148)r- valtningen fakturerat motsvarade dess reella kostnader plus vinstmarginal. Kommissionen hade inte tillr(cid:132)cklig information f(cid:148)r att kunna utesluta att SFMI-Chronopost skulle ha f(cid:134)tt statligt st(cid:148)d under r(cid:132)kenskaps(cid:134)ren f(cid:148)re och efter 1992. Kommissionen hade inte heller tillr(cid:132)ckligt detaljerad information f(cid:148)r att kunna utesluta att grundandet av SFMI-Chronopost p(cid:134) ett eller annat s(cid:132)tt hade inbegripit (cid:148)verf(cid:148)ring av resurser fr(cid:134)n staten. Det fanns ingen information om i vilken omfattning man till(cid:132)mpat ett av de villkor som (cid:132)garna bakom samriskf(cid:148)re- taget GDEW hade (cid:134)tagit sig att f(cid:148)lja i samband med att f(cid:148)retaget godk(cid:132)ndes. Enligt detta villkor f(cid:148)rbinder sig parterna att, i brist p(cid:134) bevis f(cid:148)r att man inte gjort n(cid:134)gra korssubventioner, erbjuda konkurrenterna samma tj(cid:132)nster som man erbjuder samriskf(cid:148)retaget – i enlighet med principen om lika behandling av likv(cid:132)rdiga transaktioner – f(cid:148)r att utesluta varje risk att offentliga resurser f(cid:148)rs (cid:148)ver till en av akt(cid:148)rerna p(cid:134) marknaden f(cid:148)r expresspost. Samma synpunkter g(cid:132)ller ocks(cid:134) f(cid:148)r tillhandah(cid:134)llandet av La Postes infrastruktur till andra akt(cid:148)rer (cid:132)n samriskf(cid:148)retaget fr(cid:134)n och med den 1 januari 1995. Frankrike informerades om att man hade inlett randet genom en skrivelse av den 20 mars 1996. f(cid:148)rfa- Domstolen avkunnade sin dom den 11 juli 1996 (4). Det f(cid:148)rfarande som inletts i handelsdomstolen, som ajourne- rats i avvaktan p(cid:134) domstolens beslut, (cid:134)terupptogs den 24 september 1996. Den 30 maj 1996 lade Frankrike f(cid:148)r kommissionen fram en skrivelse med sina synpunkter inom ramen f(cid:148)r det f(cid:148)rfarande som stipuleras av artikel 93. 2 i f(cid:148)rdraget. SFEI lade f(cid:148)r sin del fram sina synpunkter i augusti 1996 och drog framf(cid:148)r allt kommissionens uppm(cid:132)rksamhet till flera nya (cid:134)tg(cid:132)rder som kunde utg(cid:148)ra statligt st(cid:148)d till SFMI-Chronopost. Det handlade om att SFMI-Chrono- post anv(cid:132)nde sig av La Postes m(cid:132)rkesnamn och framf(cid:148)r allt dess fordon som marknadsf(cid:148)ringsst(cid:148)d, SFMI-Chrono- posts gynnade tilltr(cid:132)de till Radio Frances s(cid:132)ndningar, tull- och skatteprivilegier som beviljats SFMI-Chronopost och sj(cid:132)lva La Poste samt investeringar som La Poste gjort i plattformar f(cid:148)r hantering av paketpost. SFEI utvidgade i december 1990 sin talan till dessa nya (cid:134)tg(cid:132)rder. Det fanns inte heller n(cid:134)gon information om huruvida man f(cid:148)ljt den rekommendation som kommissionen hade utf(cid:132)rdat i samband med sitt beslut om La Postes konkur- rensutsatta verksamhet (3). Kommissionen betonande h(cid:132)r att man i La Postes r(cid:132)kenskaper b(cid:148)r p(cid:134)visa att det inte f(cid:148)rekommer n(cid:134)gra subventioner till verksamheter utanf(cid:148)r omr(cid:134)det samh(cid:132)llstj(cid:132)nster, eftersom s(cid:134)dana subventioner f(cid:148)rdraget. skulle falla under artiklarna 92 och 93 i Eftersom man i beslutet i fr(cid:134)gan (cid:134)lade La Poste att p(cid:134) denna punkt varje (cid:134)r l(cid:132)gga fram precisa upplysningar, skulle situationen inom omr(cid:134)det expresspost vara f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r en f(cid:148)rsta kontroll p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngliga uppgifter i slutet av 1995. Kommissionen ans(cid:134)g att ingen av ovan beskrivna (cid:134)tg(cid:132)r- der, med undantag f(cid:148)r bildandet av samriskf(cid:148)retaget Med sina synpunkter bifogade SFEI en ekonomisk studie som gjorts av konsultf(cid:148)retaget Bain & Company (h(cid:132)dan- efter kallad ”Bain-studien”). Denna studie syftade framf(cid:148)r allt till att bed(cid:148)ma det st(cid:148)dbelopp som motsvarades av La Postes st(cid:148)d till SFMI under perioden 1986-1991. Bain- studien grundades p(cid:134) information i rapporten fr(cid:134)n Ernst & Young, och dess siffror skulle enligt SFEI vara mer tillf(cid:148)rlitliga (cid:132)n siffrorna i de tv(cid:134) tidigare rapporterna fr(cid:134)n Braxton. Dessutom beg(cid:132)rde SFEI att kommissionen skulle vidta interimistiska (cid:134)tg(cid:132)rder i fr(cid:134)ga om det f(cid:148)rmodade st(cid:148)det till SFMI-Chronopost. Klaganden upprepade sin beg(cid:132)ran om interims(cid:134)tg(cid:132)rder i en skrivelse av den 7 november 1996. I tv(cid:134) skrivelser av den 22 oktober respek- tive den 13 november 1996 svarade kommissionen klaganden att man inte avs(cid:134)g att vidta n(cid:134)gra s(cid:134)dana (cid:134)tg(cid:132)rder eftersom man (cid:132)nnu inte kunde avg(cid:148)ra huruvida det handlade om statligt st(cid:148)d. (2) EGT C 206, 17. 7. 1996, s. 3. (3) EGT C 262, 7. 10. 1995, s. 11. (4) M(cid:134)l C-39/94, SFEI m. fl. mot La Poste m. fl. (h(cid:132)danefter ”La Poste”), REG 1996, s. I-3547. L 164/40 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 6. 98 SFEI:s f(cid:148)rmedlade synpunkter Kommissionen till Frankrike i september 1996. Som svar p(cid:134) dessa synpunk- ter lade Frankrike fram en skrivelse f(cid:148)r kommissionen (cid:134)t- f(cid:148)ljd av en utt(cid:148)mmande ekonomisk studie av konsultf(cid:148)re- taget Deloitte Touche Tohmatsu (h(cid:132)danefter kallad ”De- loitte-studien”). I detta dokument analyserade och svarade man p(cid:134) slutsatserna i Bain-studien. Efter en f(cid:148)rfr(cid:134)gan fr(cid:134)n kommissionen inkom de franska myndigheterna med yt- terligare upplysningar och klarg(cid:148)randen. Kommissionen har vid flera tillf(cid:132)llen sammantr(cid:132)tt med de franska myndigheterna. Det sista av dessa sammantr(cid:132)den (cid:132)gde rum i Paris den 10 juni 1997. Klaganden riktade en ny skrivelse till kommissionen den 27 april 1997 f(cid:148)r att f(cid:148)rh(cid:148)ra sig om hur (cid:132)rendet fram- skred. SFEI beg(cid:132)rde av kommissionen detaljerade upplys- ningar om Frankrikes svar p(cid:134) att man hade inlett det f(cid:148)r- farande som avses i artikel 93. 2 och om kommissionens position och avsikter i denna fr(cid:134)ga. I en skrivelse av den 30 april 1997 svarade kommissionen klaganden att de upplysningar aff(cid:132)rsm(cid:132)ssigt k(cid:132)nsliga och inte kunde avsl(cid:148)jas samt att man hade till- r(cid:132)cklig information f(cid:148)r att kunna uttala sig i fr(cid:134)gan. I samma skrivelser beg(cid:132)rde kommissionen att klaganden skulle l(cid:132)gga fram f(cid:148)rtydliganden i fr(cid:134)ga om vissa av sina p(cid:134)st(cid:134)enden. SFEI svarade kommissionen genom en skri- velse av den 14 maj 1997. som Frankrike gett var D. Granskade (cid:134)tg(cid:132)rder De (cid:134)tg(cid:132)rder som kommissionen skulle granska utifr(cid:134)n reglerna om statligt st(cid:148)d utg(cid:148)rs av f(cid:148)ljande: 1) Logistikst(cid:148)d best(cid:134)ende i att man gett SFMI-Chrono- post tillg(cid:134)ng till La Postes infrastruktur f(cid:148)r insamling, sortering, transport och distribution av dess f(cid:148)rs(cid:132)ndel- ser. Priset f(cid:148)r logistikst(cid:148)det har ber(cid:132)knats genom att man har multiplicerat dels antalet behandlade objekt (som till exempel i fr(cid:134)ga om insamling), dels de transporte- rade objektens totala vikt (som till exempel i fr(cid:134)ga om befordran) med det enhetspris f(cid:148)r olika aktiviteter som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att La Poste skall kunna garantera sina tj(cid:132)n- ster till dotterbolaget. Dessa enhetspriser har av La Po- ste och SFMI-Chronopost f(cid:148)rhandlats fram varje (cid:134)r. De (cid:132)r grundade p(cid:134) La Postes kostnader med vissa margina- ler. F(cid:148)r att ber(cid:132)kna totalbeloppet f(cid:148)r de st(cid:148)dtj(cid:132)nster som tillhandah(cid:134)lls SFMI-Chronopost ber(cid:132)knar La Poste f(cid:148)rst sina direkta r(cid:148)relsekostnader – f(cid:148)rutom kostna- derna f(cid:148)r huvudkontoret och regionkontoren – som funktion av produktionskedjan (grundl(cid:132)ggande aktivi- teter) motsvarande tillhandah(cid:134)llandet av befordrings- tj(cid:132)nster och deras reella volym. Kostnaderna f(cid:148)r hu- vudkontoret och regionkontoren f(cid:148)rdelas sedan pro- portionellt efter sj(cid:132)lvkostnadspriset f(cid:148)r varje tj(cid:132)nst. p(cid:134) grundval kostnaderna N(cid:132)r det g(cid:132)ller produktionskedjan har La Poste inte n(cid:134)- got redovisningssystem som medger att man kan be- r(cid:132)kna de reella kostnaderna f(cid:148)r att tillhandah(cid:134)lla detta logistikst(cid:148)d till SFMI-Chronopost. Fram till 1992 be- r(cid:132)knade man av uppskattningar. De tj(cid:132)nster som tillhandah(cid:148)lls SFMI- Chronopost delades upp i en serie grundl(cid:132)ggande akti- viteter f(cid:148)r vilka man f(cid:148)re 1992 inte hade gjort n(cid:134)gra tidsstudier. F(cid:148)r att fastst(cid:132)lla dessa kostnader likst(cid:132)llde La Poste dessa tj(cid:132)nster med befintliga posttj(cid:132)nster av liknande karakt(cid:132)r, f(cid:148)r vilka man redan hade gjort tids- studier och kostnadsber(cid:132)kningar (till exempel f(cid:148)rs(cid:132)n- delse av ett rekommenderat brev). 1992 ber(cid:132)knade man tids(cid:134)tg(cid:134)ngen och kostnaden f(cid:148)r aktuella aktiviteter med beaktande av reella befordrade volymer expres- spost. Dessa ber(cid:132)kningar gjorde det m(cid:148)jligt f(cid:148)r La Po- ste att uppskatta den reella kostnaden f(cid:148)r sitt logistik- st(cid:148)d. F(cid:148)r att mer exakt ber(cid:132)kna kostnaden f(cid:148)r detta logistik- st(cid:148)d har La Poste f(cid:148)r sina enhetskostnader under 1992 till(cid:132)mpat en uppr(cid:132)kningsfaktor motsvarande den totala l(cid:148)nesummans tillv(cid:132)xttakt. Valet av denna faktor moti- veras av att l(cid:148)nerna utg(cid:148)r huvuddelen av kostnaden f(cid:148)r logistikst(cid:148)det (mer (cid:132)n 75 %). De reella kostnaderna f(cid:148)r 1992, som fastst(cid:132)llts med utg(cid:134)ngspunkt i den verkliga produktionskedjan, har s(cid:134)lunda r(cid:132)knats upp och multi- plicerats med de befordringsvolymer som verkligen re- gistrerats varje (cid:134)r under perioden 1986–1991. Genom denna ”retrospektiva” metod har La Poste kunnat er- h(cid:134)lla en trov(cid:132)rdig uppskattning av sina reella kostnader mellan 1986 och 1991. J(cid:132)mf(cid:148)relsen av kostnaderna f(cid:148)r logistikst(cid:148)det och de priser som SFMI-Chronopost har betalat f(cid:148)r st(cid:148)det vi- sar att den kumulerade t(cid:132)ckningsgraden f(cid:148)r de totala kostnaderna uppgick till 116,1 % f(cid:148)r perioden 1986–1991 och till 119 % f(cid:148)r perioden 1986–1995. Det (cid:132)r bara under 1986 och 1987 som int(cid:132)kterna fr(cid:134)n logistikst(cid:148)det har underskridit kostnaderna (med en t(cid:132)ckningsgrad p(cid:134) 70,3 respektive 84,3 %). Dessa int(cid:132)k- ter t(cid:132)ckte dock de direkta kostnaderna f(cid:148)re kostnader f(cid:148)r huvud- och regionkontor. Sedan 1993 ger SFMI-Chronopost varje (cid:134)r ett fast scha- blonm(cid:132)ssigt bidrag till kostnaderna f(cid:148)r postn(cid:132)tet (se till nedan), sjunkande enhetskostnader. Det st(cid:134)r (cid:132)nd(cid:134) klart att det pris som SFMI-Chronopost betalar (cid:132)r h(cid:148)gre (cid:132)n de kostnader som La Poste b(cid:132)r. genom v(cid:132)xelverkan har vilket lett 9. 6. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 164/41 F(cid:148)rdelarna av detta logistikst(cid:148)d har enligt klaganden st(cid:132)rkts ytterligare genom att SFMI-Chronopost (cid:134)tnjuter en privilegierad tullbehandling (se nedan) och l(cid:134)nga betalningsfrister. Fram till 1992 skickade La Poste m(cid:134)- natliga fakturor till SFMI-Chronopost, som sedan hade 90 dagars betalningsfrist fr(cid:134)n slutet av varje fakturerad m(cid:134)nad. 2) F(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:148)d, det vill s(cid:132)ga en direkt tillg(cid:134)ng f(cid:148)r SFMI-Chronopost till La Postes kunder och goodwill. Klaganden menar att La Poste 1986 f(cid:148)rde (cid:148)ver sin kundkrets f(cid:148)r produkten Postadex till SFMI-Chrono- post utan n(cid:134)gon som helst motprestation (produkten Postadex ersattes 1986 av produkten EMS-Chronopost). Dessutom har SFMI-Chronopost dragit nytta av f(cid:148)rs(cid:132)lj- nings- och reklamkampanjer som organiserats av La Poste. Frankrike f(cid:148)rklarade att de priser som SFMI-Chrono- post har betalat f(cid:148)r logistikst(cid:148)det till fullo t(cid:132)cker de kostnader som har burits av La Poste. De t(cid:132)cker s(cid:134)lun- da ocks(cid:134) kostnaderna f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:148)det (genom ak- tiviteter r(cid:148)rande deponering och inkasso). F(cid:148)rutom denna direkta betalning betalar SFMI-Chronopost en avgift baserad p(cid:134) sin oms(cid:132)ttning och dess (cid:134)rliga tillv(cid:132)xt [. ] (*). Under perioden 1986–1995 har SFMI-Chro- nopost betalat f(cid:148)ljande belopp till La Poste: 3) Nyttjande av La Postes fordon som reklamb(cid:132)rare f(cid:148)r SFMI-Chronoposts verksamhet. 4) Tillg(cid:134)ng till reklamtid hos Radio France. SFEI menar att SFMI-Chronopost har f(cid:134)tt reklamtid f(cid:148)r sin produkt Skypack hos Radio France till f(cid:148)rdelaktiga villkor. 5) Skatte- och tullf(cid:148)rm(cid:134)ner samt andra f(cid:148)rm(cid:134)ner. SFEI h(cid:132)vdar att La Poste var undantaget fr(cid:134)n l(cid:148)neskatt fram till oktober 1994, vilket skulle motsvara ett st(cid:148)d p(cid:134) 457 miljoner franska franc under 1994. Vidare menar SFEI att La Poste (cid:132)r undantaget fr(cid:134)n st(cid:132)mpelskatt, vilket skulle motsvara ett st(cid:148)d p(cid:134) 800 miljoner franska franc per (cid:134)r. SFMI-Chronopost skulle ha kunnat dra nytta av dessa f(cid:148)rdelar genom den verksamhet man lagt ut p(cid:134) La Poste. Dessutom skulle SFMI-Chronopost enligt klaganden (cid:134)tnjuta en privilegierad tullbehandling, olik den som till(cid:132)mpas f(cid:148)r privata f(cid:148)retag. Man skulle ocks(cid:134) enligt klaganden f(cid:134) st(cid:148)d fr(cid:134)n Bureau d’(cid:130)change fran(cid:135)ais (det franska handelskontoret), som handl(cid:132)gger tullbe- handlingen av SFMI-Chronoposts f(cid:148)rs(cid:132)ndelser. Slutli- gen anser SFEI att SFMI-Chronopost har dragit nytta av den investering p(cid:134) 1,2 miljarder franska franc som La Poste gjorde 1995 f(cid:148)r att konstruera plattformar f(cid:148)r hantering av paketpost. — 1986/1987 26 miljoner franska franc — 1988 31 miljoner franska franc — 1989 39 miljoner franska franc — 1990 47 miljoner franska franc — 1991 49 miljoner franska franc — 1992 56 miljoner franska franc — 1993 45 miljoner franska franc — 1994 56 miljoner franska franc — 1995 76 miljoner franska franc Denna ers(cid:132)ttning ber(cid:132)knas p(cid:134) ett s(cid:132)tt som skall ge La Poste anledning att fr(cid:132)mja sitt dotterbolags produkter. La Poste genomf(cid:148)r i detta avseende regelbundna re- klamkampanjer. Detta f(cid:148)rfarande (cid:132)ndrades 1993. Ers(cid:132)ttningen utg(cid:148)rs numera av en fast del i form av en (cid:134)rlig ers(cid:132)ttning p(cid:134) 25 miljoner franska franc f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljningsn(cid:132)tets kostna- der och en r(cid:148)rlig del i form av provision p(cid:134) SFMI- Chronoposts f(cid:148)rs(cid:132)ljning. Dessutom bidrar SFMI-Chro- nopost sedan 1994 till kostnaderna f(cid:148)r La Postes distri- (30 miljoner franska franc 1994 och 33 butionsn(cid:132)t miljoner franska franc 1995). (*) Aff(cid:132)rshemlighet. E. Klagandens argument SFEI:s huvudargument kan sammanfattas enligt f(cid:148)ljande: — Det logistik- och f(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:148)d som La Poste har gett SFMI-Chronopost inneh(cid:134)ller statligt st(cid:148)d motsva- rande totalt 1 516 miljoner franska franc under perio- den 1986–1991. st(cid:148)d motsvaras skillnaden mellan det av Detta normala priset f(cid:148)r logistikst(cid:148)det och den ers(cid:132)ttning som SFMI-Chronopost faktiskt har betalat till La Po- ste. Klaganden, som grundar sig p(cid:134) sin egen tolkning av domstolens prejudicerande dom i ovann(cid:132)mnda m(cid:134)l ”La Poste”, menar att det normala marknadspriset (cid:132)r det pris som ett f(cid:148)retag ”som agerar under normala marknadsvillkor skulle kunna beg(cid:132)ra f(cid:148)r aktuella tj(cid:132)n- ster. De skalf(cid:148)rdelar som La Poste (cid:134)tnjuter till f(cid:148)ljd av sin monopolst(cid:132)llning kan h(cid:132)r inte beaktas eftersom bakom det konkurrensst(cid:148)rningen”. ligger dessa som just (cid:132)r I Bain-studien v(cid:132)rderas det st(cid:148)d som har erh(cid:134)llits i form av logistikst(cid:148)d till 1 048 miljoner franska franc (725 miljoner franska franc f(cid:148)r den internationella verksamheten) under perioden 1986–1991. Denna v(cid:132)rdering grundar sig p(cid:134) tv(cid:134) metoder, v(cid:132)rdering enligt L 164/42 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 6. 98 ”marknadspris” och en metod d(cid:132)r man j(cid:132)mf(cid:148)r uppskattade kostnader f(cid:148)r SFMI-Chronopost med de faktiska kostnaderna f(cid:148)r en grupp konkurrenter. Den f(cid:148)rsta metoden best(cid:134)r i att ber(cid:132)kna kostnaderna f(cid:148)r lo- (l(cid:148)ner och gistikst(cid:148)dets huvudsakliga best(cid:134)ndsdelar hyra) och sedan dra av det pris som faktiskt har beta- lats av SFMI-Chronopost. Denna metod g(cid:148)r det m(cid:148)j- ligt att bed(cid:148)ma den kostnad som ett f(cid:148)retag skulle f(cid:134) b(cid:132)ra f(cid:148)r att skapa och driva ett n(cid:132)t motsvarande La Po- stes. Den andra metoden grundar sig bara p(cid:134) SFMI- Chronoposts internationella verksamhet. Enligt denna v(cid:132)rderas st(cid:148)det till 725 miljoner franska franc. N(cid:132)r det g(cid:132)ller f(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:148)det v(cid:132)rderar SFEI motta- get st(cid:148)d till 468 miljoner franska franc (126 miljoner f(cid:148)r perioden f(cid:148)r den internationella verksamheten) 1986–1991. En del av detta st(cid:148)d – 230 miljoner franska franc – motsvarar skillnaden mellan de be- lopp som faktiskt har betalats av SFMI-Chronopost f(cid:148)r de s(cid:132)ljst(cid:148)djande aktiviteter som La Poste har genom- f(cid:148)rt till den f(cid:148)rstn(cid:132)mndas f(cid:148)rdel och det belopp som de privata f(cid:148)retagen inom SFEI har satt av f(cid:148)r mark- nadsf(cid:148)ring (20 % av oms(cid:132)ttningen under de f(cid:148)rsta (cid:134)ren och d(cid:132)refter 6 %). 38 miljoner utg(cid:148)rs av st(cid:148)d i form av att La Poste 1986 gratis f(cid:148)rde (cid:148)ver sina Posta- dex-kunder till SFMI-Chronopost (st(cid:148)det i fr(cid:134)ga mot- svarar oms(cid:132)ttningen f(cid:148)r Postadex under 1985). Slutli- gen utg(cid:148)rs 200 miljoner franska franc av det st(cid:148)d som (cid:132)r f(cid:148)ljden av SFMI-Chronoposts privilegierade tillg(cid:134)ng till La Postes kassor. Det kan h(cid:132)r noteras att varken klaganden eller Bain-studien f(cid:148)rklarar hur man har ber(cid:132)knat den sista siffran. Som st(cid:148)d f(cid:148)r sitt resonemang l(cid:132)gger man i Bain-studi- en fram ett antal f(cid:148)rklaringar som man anser bevisar att SFMI-Chronopost (cid:134)tnjutit ett statligt st(cid:148)d. Man un- derstryker att SEMI-Chronpost har haft en onormalt snabb tillv(cid:132)xt under perioden 1986-1991, en tillv(cid:132)xt vars senare inbromsning skulle bero p(cid:134) ett minskat st(cid:148)d fr(cid:134)n La Poste. Dessutom har SFMI-Chronpost en mer f(cid:148)rdelaktigt sammansatt balansr(cid:132)kning (cid:132)n sina konkurrenter, och avkastningen p(cid:134) La Postes investe- ring i SFMI-Chronopost (cid:132)r synnerligen h(cid:148)g. — Kommissionen borde mot bakgrund av artiklarna 92 och 93 unders(cid:148)ka (cid:148)vriga av ovann(cid:132)mnda (cid:134)tg(cid:132)rder (be- talningsfrister, nyttjande av La Postes fordon, en f(cid:148)r- m(cid:134)nlig tillg(cid:134)ng till reklamtid hos Radio France, skat- te- och tullf(cid:148)rm(cid:134)ner samt nyttjande av plattformar f(cid:148)r hantering av paketpost), vilka i samma grad utg(cid:148)r ett s(cid:132)rskilt st(cid:148)d till SFMI-Chronpost. Kommissionen bor- de ocks(cid:134) granska den tullbehandling som till(cid:132)mpas f(cid:148)r SFMI-Chronpost och La Poste likav(cid:132)l som det skatte- system som till(cid:132)mpas f(cid:148)r La Poste i fr(cid:134)ga om l(cid:148)ne- och st(cid:132)mpelskatt. Varje f(cid:148)rdel som beviljas moderbola- get skulle i sj(cid:132)lva verket inneb(cid:132)ra f(cid:148)rdelar f(cid:148)r dotter- bolaget. S(cid:134)dana f(cid:148)rdelar skulle ha som effekt att min- ska La Postes kostnader och medge denna att tillhan- dah(cid:134)lla sitt st(cid:148)d till ett l(cid:132)gre pris. F. De franska myndigheternas svar Frankrike f(cid:148)rkastar alla p(cid:134)st(cid:134)enden fr(cid:134)n SFEI som helt ogrundade. Rent allm(cid:132)nt har La Poste genom att skapa och driva dot- terbolaget SFMI-Chronopost upptr(cid:132)tt som en privat inves- terare i en marknadsekonomi. Efter tv(cid:134) (cid:134)r, det vill s(cid:132)ga ef- ter dotterbolagets uppbyggnadsfas, har alla kostnader f(cid:148)r st(cid:148)d t(cid:132)ckts till fullo och investeringen har visat sig vara fullst(cid:132)ndigt l(cid:148)nsam. La Postes upptr(cid:132)dande kan j(cid:132)mf(cid:148)ras med hur ett f(cid:148)rvaltningsbolag eller en f(cid:148)retagskoncern skulle upptr(cid:132)da om de f(cid:148)ljer en strukturell, (cid:148)vergripande eller sektoriell politik, styrd av m(cid:148)jligheterna till en l(cid:134)ngsiktig l(cid:148)nsamhet. Som st(cid:148)d f(cid:148)r sin syn har Frankrike lagt r(cid:148)rande perioden 1986–1995. Dessa upplysningar handlar framf(cid:148)r allt om ers(cid:132)ttningen f(cid:148)r logistik- och f(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:148)det samt om SFMI-Chronoposts ekonomiska resultat under denna pe- riod. fram detaljerade upplysningar Frankrike har dessutom framf(cid:148)rt f(cid:148)ljande synpunkter: — N(cid:132)r det g(cid:132)ller fr(cid:134)gan om tullbehandling svarar Frankrike att SFMI-Chronopost sedan februari 1987 ombes(cid:148)rjer all sin tullbehandling i sin egen terminal f(cid:148)r internationell befordran, utan att n(cid:134)gonsin ha v(cid:132)nt sig till n(cid:134)gon av La Postes terminaler, i motsats till vad klaganden p(cid:134)st(cid:134)r. Dessutom omfattas SFMI-Chrono- post av allm(cid:132)nna tullbest(cid:132)mmelser. F(cid:148)re detta datum (det vill s(cid:132)ga april 1986–februari 1987) ombes(cid:148)rjde La Poste tullformaliteterna f(cid:148)r SFMI-Chronoposts in- ternationella verksamhet, utan att den senare drog n(cid:134)- gra som helst f(cid:148)rdelar av detta. — N(cid:132)r det g(cid:132)ller de betalningsfrister som har beviljats SFMI-Chronopost svarar Frankrike att dessa syftade till att kompensera SFMI-Chronopost f(cid:148)r vinstf(cid:148)rluster till f(cid:148)ljd av f(cid:148)rdr(cid:148)jningar i fr(cid:134)ga om (cid:148)verf(cid:148)ring av medel som La Poste inkasserat f(cid:148)r SFMI-Chronoposts r(cid:132)kning. Dessa f(cid:148)rdr(cid:148)jningar, som har bokf(cid:148)ringstek- niska orsaker, var i genomsnitt l(cid:132)ngre (cid:132)n de betal- som beviljats SFMI-Chronopost. Som ningsfrister exempel kan n(cid:132)mnas att den genomsnittliga f(cid:148)rdr(cid:148)j- ningen i fr(cid:134)ga om (cid:148)verf(cid:148)ringen av inkasserade medel under 1989 var 132 dagar j(cid:132)mf(cid:148)rt med den betalnings- frist p(cid:134) 105 dagar f(cid:148)r SFMI-Chronpost. Sedan 1992 till(cid:132)mpar La Poste en kortare betalningsfrist f(cid:148)r de m(cid:134)natliga fakturorna till SFMI-Chronopost. Om f(cid:148)r- fallodagen inte respekteras kan La Poste ut(cid:148)ver huvud- beloppet beg(cid:132)ra dr(cid:148)jsm(cid:134)lsr(cid:132)nta. 9. 6. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 164/43 — N(cid:132)r det g(cid:132)ller det villkor som (cid:132)garna till samriskf(cid:148)re- taget GDEW har f(cid:148)rbundit sig att f(cid:148)lja, understryker Frankrike f(cid:148)r det f(cid:148)rsta att man har kunnat bevisa att det inte f(cid:148)rekommer n(cid:134)gra korssubventioner till f(cid:148)r- m(cid:134)n f(cid:148)r SFMI-Chronopost. F(cid:148)r det andra har La Poste till dags dato inte f(cid:134)tt n(cid:134)gon f(cid:148)rfr(cid:134)gan om tilltr(cid:132)de till dess n(cid:132)t. — N(cid:132)r det g(cid:132)ller att f(cid:148)lja rekommendationen i kommis- sionens beslut om La Postes konkurrensutsatta verk- samheter (5), p(cid:134)pekar Frankrike att posten efter 1995 har f(cid:148)rb(cid:132)ttrat sitt bokf(cid:148)ringssystem. I La Postes redo- visning skiljer man p(cid:134) f(cid:148)ljande omr(cid:134)den: postverksam- het, finansiell verksamhet, postkontorsn(cid:132)tet (med kon- tor som (cid:132)r (cid:148)ppna f(cid:148)r allm(cid:132)nheten), serviceverksamhet och strukturell verksamhet. Konkurrensverket har granskat La Postes redovisningssystem och bekr(cid:132)ftar att den valda metoden (cid:132)r godtagbar. Verket kom fram till att La Postes bokf(cid:148)ring medger att man antar att det inte f(cid:148)rekommer n(cid:134)gra korssubventioner. — N(cid:132)r det g(cid:132)ller f(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:148)det p(cid:134)pekar Frankrike att SFMI-Chronopost organiserar sina egna reklamkam- panjer, oberoende av dem som La Poste organiserar. Nyttjandet av La Postes fordon som reklamb(cid:132)rare f(cid:148)r SFMI-Chronopost (cid:132)r mycket begr(cid:132)nsat eftersom det bara sker i m(cid:134)n av tillg(cid:132)ngligt utrymme. — N(cid:132)r det g(cid:132)ller reklams(cid:132)ndringarna hos Radio France h(cid:132)vdar Frankrike att SFMI-Chronopost har betalat marknadsm(cid:132)ssiga priser f(cid:148)r reklamen f(cid:148)r sin produkt Skypack och att denna kampanj inte har f(cid:134)tt n(cid:134)got st(cid:148)d fr(cid:134)n La Poste. SFMI-Chronopost v(cid:132)nde sig till en reklambyr(cid:134), som i sin tur anlitade sex radiostatio- ner–d(cid:132)ribland Radio France. Det var denna reklam- byr(cid:134) som f(cid:148)rhandlade fram och ingick kontrakt med radiostationerna f(cid:148)r SFMI-Chronoposts r(cid:132)kning. — N(cid:132)r det g(cid:132)ller l(cid:148)ne- och st(cid:132)mpelskatt f(cid:148)rklarar Frankrike att SFMI-Chronopost omfattas av samma skattesystem som sina privata konkurrenter. D(cid:132)remot omfattas La Poste av ett s(cid:132)rskilt skattesystem, som (cid:132)r mindre f(cid:148)rm(cid:134)nligt (cid:132)n det allm(cid:132)nna system som till- l(cid:132)mpas f(cid:148)r privata f(cid:148)retag. Dess verksamhet (cid:132)r befriade fr(cid:134)n merv(cid:132)rdesskatt i enlighet med artikel 13 A. 1 a i r(cid:134)dets direktiv 77/388/EEG (6) (det sj(cid:132)tte direktivet om merv(cid:132)rdesskatt). Posten kan inte dra av utg(cid:134)ende mer- v(cid:132)rdesskatt f(cid:148)r sina ink(cid:148)p eller erh(cid:134)lla (cid:134)terb(cid:132)ring av merv(cid:132)rdesskatt. Privata f(cid:148)retag, som (cid:132)r f(cid:148)rpliktade att betala merv(cid:132)rdesskatt, kan d(cid:132)remot dra av all utg(cid:134)ende merv(cid:132)rdesskatt. La Poste (cid:132)r numera f(cid:148)rpliktad att beta- la l(cid:148)neskatt, en skatt som ers(cid:132)tter merv(cid:132)rdesskatt och (5) Se fotnot 2. (6) EGT L 145, 13. 6. 1977, s. 1. som de privata f(cid:148)retagen inte beh(cid:148)ver betala. N(cid:132)r det g(cid:132)ller plattformarna f(cid:148)r hantering av paketpost har Frankrike meddelat kommissionen att de inte anv(cid:132)nds f(cid:148)r expediering av SFMI-Chronoposts f(cid:148)rs(cid:132)ndelser. II. BED(cid:153)MNING Enligt artikel 92. 1 i f(cid:148)rdraget och artikel 61. 1 i EES-avta- let ”(cid:132)r st(cid:148)d som ges av en medlemsstat eller med hj(cid:132)lp av statliga medel, av vilka slag det (cid:132)n (cid:132)r, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen, genom att gynna vissa f(cid:148)retag eller viss produktion, of(cid:148)renligt med den gemen- samma marknaden i den utstr(cid:132)ckning det p(cid:134)verkar han- deln mellan medlemsstaterna. ” I f(cid:148)rdraget och EES-avtalet fastsl(cid:134)r man principen om neutralitet visavi (cid:132)garf(cid:148)rh(cid:134)llanden i medlemsstaterna och principen om lika behandling av offentliga och privata f(cid:148)- retag (artiklarna 222 och 90 i f(cid:148)rdraget och artiklarna 125 och 59 i EES-avtalet). Enligt dessa principer kan kommis- sionen i sina handlingar varken fr(cid:132)mja eller motverka of- fentliga f(cid:148)retag, s(cid:132)rskilt inte n(cid:132)r man granskar en verk- samhet mot bakgrund av artikel 92 i f(cid:148)rdraget och artikel 61 i EES-avtalet. I det h(cid:132)r fallet (cid:132)r det l(cid:132)mpligt att skilja p(cid:134) tv(cid:134) typer av (cid:134)t- g(cid:132)rder: — Att Le Poste i egenskap av underleverant(cid:148)r till SFMI- Chronopost tillhandah(cid:134)ller tj(cid:132)nster i form av logistik- och f(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:148)d. — Speciella (cid:134)tg(cid:132)rder, s(cid:134)som f(cid:148)rdelaktiga villkor f(cid:148)r re- klams(cid:132)ndningar hos Radio France och skatte- och tullf(cid:148)rm(cid:134)ner. N(cid:132)r det g(cid:132)ller den f(cid:148)rsta typen av (cid:134)tg(cid:132)rder kan man f(cid:148)r det f(cid:148)rsta konstatera att Frankrike har kunnat p(cid:134)visa att den totala ers(cid:132)ttning som SFMI-Chronopost har betalat f(cid:148)r det logistikst(cid:148)d som La Poste har tillhandah(cid:134)llit (cid:148)ver- stiger de totala r(cid:148)relsekostnaderna f(cid:148)r detta st(cid:148)d under pe- rioden 1986–1995. r(cid:148)relsekostnaderna, Eftersom La Postes avgifter f(cid:148)r marknadsf(cid:148)ringsaktiviteter ing(cid:134)r i t(cid:132)cker den ers(cid:132)ttning som SFMI-Chronopost har betalat ocks(cid:134) dessa kostnader. De fasta kostnaderna har f(cid:148)rdelats i proportion till den andel av La Postes verksamhet som har utf(cid:148)rts till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r dotterbolaget. F(cid:148)r perioden 1986–1991 anser kommissionen att ber(cid:132)k- ningen av avgifterna genom ”retrospektion” med utg(cid:134)ngs- punkt i de reella enhetskostnaderna under 1992 (cid:132)r en s(cid:132)- ker och f(cid:148)rsiktig metod. Produktionskedjans struktur var L 164/44 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 6. 98 1992 mer komplex och sofistikerad (och d(cid:132)rmed ocks(cid:134) kostsammare) (cid:132)r under de f(cid:148)rsta fem verksamhets(cid:134)ren. Genom den ”retrospektiva” metoden f(cid:134)r man s(cid:134)lunda sif- fror som i fr(cid:134)nvaro av varje antydan om motsatsen inte kan understiga La Postes reella kostnader under perioden 1986–1991. De siffror som Frankrike har redovisat visar att klagan- dens uppskattning av kostnaderna f(cid:148)r logistikst(cid:148)det (1 048 miljoner franska franc) och f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:148)det (230 miljoner franska franc) (cid:132)r inexakta. terbolag (cid:132)r mycket subjektiv. F(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:148)det inbegriper nyttjande av La Postes goodwill (famf(cid:148)r allt genom att man f(cid:148)rt (cid:148)ver Postadex-kunderna till SFMI-Chronopost), vilket utg(cid:148)r ett immateriellt st(cid:148)d. Varje relation inom en f(cid:148)retagskoncern ger dotterbolagen m(cid:148)jlighet att f(cid:134) tillg(cid:134)ng till moderbolagets kunder och goodwill. Att man har f(cid:148)rt (cid:148)ver Postadex-kunderna till SFMI-Chronopost (cid:132)r logiskt eftersom man skapat detta dotterbolag f(cid:148)r att det skall an- svara f(cid:148)r La Postes verksamhet inom omr(cid:134)det expresspost, och d(cid:132)rmed ocks(cid:134) Postadex. Kommissionen anser d(cid:132)rf(cid:148)r inte att (cid:148)verf(cid:148)ringen av kunder – som inte inbegriper n(cid:134)gra ekonomiska f(cid:148)rdelar f(cid:148)r SFMI-Chronopost – utg(cid:148)r ett statligt st(cid:148)d till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r den sistn(cid:132)mnda. N(cid:132)r det g(cid:132)ller logistikst(cid:148)det anser kommissionen att det (cid:132)r fruktl(cid:148)st att uppskatta kostnaden f(cid:148)r att skapa ett nytt n(cid:132)t (och n(cid:148)dv(cid:132)ndiga infrastrukturer) f(cid:148)r att ers(cid:132)tta La Po- stes n(cid:132)t. SFMI-Chronopost har inte n(cid:134)got behov att skapa ett n(cid:132)t eftersom detta redan finns. Dessutom m(cid:134)ste man vara f(cid:148)rsiktig vid alla j(cid:132)mf(cid:148)relser med SFMI-Chronoposts privata konkurrenter. Dessa f(cid:148)retag har en annorlunda kostnadsstruktur: I motsats till vad som g(cid:132)llde f(cid:148)r SFMI- Chronopost under perioden 1986–1991 har de integrera- de verksamheter med ett eget n(cid:132)t, och de anv(cid:132)nde sig i ringa omfattning av underleverant(cid:148)rer. I fr(cid:134)ga om f(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:148)det anser kommissionen att kla- ganden (cid:148)verskattar kostnaden (230 miljoner franska franc) f(cid:148)r de s(cid:132)ljfr(cid:132)mjade (cid:134)tg(cid:132)rder som La Poste har (cid:134)tagit sig till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r sitt dotterbolag. Klaganden beaktar inte SFMI- Chronoposts egna s(cid:132)ljfr(cid:132)mjande insatser och (cid:148)verdriver kostnaden f(cid:148)r marknadsf(cid:148)ringen av dess produkter. Kost- naden f(cid:148)r att tillhandah(cid:134)lla utrymme f(cid:148)r reklamaffischer samt broschyrer i La Postes kassor m(cid:134)ste f(cid:148)rmodas vara f(cid:148)rsumlig. Den enda t(cid:132)nkbara st(cid:148)rre kostnaden utg(cid:148)rs av den andel av arbetstiden som postkontorens personal (cid:132)g- nar (cid:134)t att upplysa kunderna om SFMI-Chronoposts pro- dukter och h(cid:132)nvisa dem till f(cid:148)retagets aff(cid:132)rsrepresentanter. Med tanke p(cid:134) det stora urvalet av tj(cid:132)nster som denna per- sonal tillhandah(cid:134)ller och det faktum att SFMI-Chrono- posts tj(cid:132)nster (cid:132)r av samma typ, (cid:132)r det (cid:132)ven i detta fall f(cid:148)ga troligt att kostnaden skulle vara s(cid:132)rskilt stor. I vilket fall som helst talar de siffror som Frankrike har lagt fram mot klagandens uppskattning. N(cid:132)r klaganden talar om f(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:148)d anser kommissio- nen att man inte bara avser direkta s(cid:132)ljst(cid:148)djande aktivite- ter, utan (cid:132)ven att SFMI-Chronopost mer allm(cid:132)nt anv(cid:132)nder sig av La Postes m(cid:132)rkesnamn. N(cid:132)r det g(cid:132)ller nyttjandet av La Postes m(cid:132)rkesnamn b(cid:148)r man komma ih(cid:134)g att klaganden v(cid:132)rderar st(cid:148)det till 38 miljoner franska franc f(cid:148)r Postadex och till 200 miljoner franska franc f(cid:148)r de f(cid:148)rm(cid:134)nliga villkoren f(cid:148)r tilltr(cid:132)de till La Postes n(cid:132)t. Kommissionen anser att v(cid:132)rderingen av dessa former av f(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:148)d fr(cid:134)n La Poste till sitt dot- I sitt tidigare n(cid:132)mnda prejudicerande beslut ans(cid:134)g dom- stolen att ”tillhandah(cid:134)llandet av logistiska och kommersi- ella tj(cid:132)nster utan normalt vederlag av en offentlig verk- samhet till sina privatr(cid:132)ttsliga dotterbolag, vilka bedriver verksamhet som (cid:132)r (cid:148)ppen f(cid:148)r fri konkurrens, kan anses utg(cid:148)ra statligt st(cid:148)d i den mening som avses i artikel 92 i f(cid:148)rdraget” (7). Domstolen kom fram till slutsatsen att ”en offentlig verksamhets tillhandah(cid:134)llande av logistiska och kommersiella tj(cid:132)nster till sina privatr(cid:132)ttsliga dotterbolag, vilka bedriver verksamhet som (cid:132)r (cid:148)ppen f(cid:148)r fri konkur- rens, kan utg(cid:148)ra statligt st(cid:148)d i den mening som avses i ar- tikel 92 i f(cid:148)rdraget, om den ers(cid:132)ttning som utges f(cid:148)r dessa tj(cid:132)nster (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n den som skulle ha utg(cid:134)tt enligt norma- la marknadsvillkor. ” (8) Enligt generaladvokatens slutsatser i m(cid:134)l La Poste f(cid:148)relig- ger statligt st(cid:148)d om st(cid:148)det har getts till f(cid:148)retaget i fr(cid:134)ga ”p(cid:134) mer f(cid:148)rdelaktiga ekonomiska villkor (cid:132)n f(cid:148)retaget skul- le kunna erh(cid:134)lla fr(cid:134)n en j(cid:132)mf(cid:148)rbar privat investerare. F(cid:148)r att avg(cid:148)ra om det r(cid:148)r sig om en subvention (cid:132)r det en- ligt min mening n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att ta h(cid:132)nsyn till om en pri- vat investerare skulle n(cid:148)ja sig med det vederlag som erla- des f(cid:148)r tj(cid:132)nsterna, med h(cid:132)nsyn till s(cid:134)dana faktorer som kostnaden f(cid:148)r att tillhandah(cid:134)lla tj(cid:132)nsten, investeringens betydelse f(cid:148)r f(cid:148)retaget och dess avkastning, betydelsen av f(cid:148)retagets verksamhet f(cid:148)r hela investeringsgruppen, villko- ren p(cid:134) marknaden i fr(cid:134)ga samt den period som fj(cid:132)nsten tillhandah(cid:134)lls. ” (9) Enligt klaganden framg(cid:134)r det av domstolens dom att kommissionen f(cid:148)r att avg(cid:148)ra huruvida det f(cid:148)rekommer statligt st(cid:148)d b(cid:148)r unders(cid:148)ka om SFMI-Chronopost har be- talat ett ”normalt marknadspris” f(cid:148)r de tj(cid:132)nster i form av logistik- och f(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:148)d som La Poste har tillhanda- (7) Dom ”La Poste”, se fotnot 4, punkt 57 i motiveringen. (8) Dom ”La Poste”, se fotnot 4, punkt 62 i motiveringen. (9) Generaladvokat Jacobs slutsatser i m(cid:134)l ”La Poste”, se fotnot 4, punkt 61. 9. 6. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 164/45 h(cid:134)llit. Klaganden ger inte n(cid:134)gon exakt definition p(cid:134) be- greppet normalt marknadspris, men man kan fr(cid:134)n dennes resonemang dra slutsatsen att det r(cid:148)r sig om det pris som ett j(cid:132)mf(cid:148)rbart privat f(cid:148)retag skulle beg(cid:132)ra f(cid:148)r att tillhanda- h(cid:134)lla samma tj(cid:132)nster till ett f(cid:148)retag som inte ing(cid:134)r i sam- ma koncern. Detta pris b(cid:148)r inbegripa ers(cid:132)ttning f(cid:148)r tilltr(cid:132)- det till postkontorsn(cid:132)tet. Klaganden h(cid:132)vdar att kommissionen inte b(cid:148)r beakta kon- cernens strategiska intressen eller de stordriftsf(cid:148)rdelar som f(cid:148)ljer av SFMI-Chronoposts privilegierade tillg(cid:134)ng till La Postes n(cid:132)t och anl(cid:132)ggningar. Enligt klaganden skulle s(cid:134)- dana villkor i detta fall inte komma in i bilden eftersom La Poste har en monopolst(cid:132)llning. SFMI-Chronopost bor- de b(cid:132)ra de kostnader som en privat investerare skulle ha f(cid:148)r att skapa ett n(cid:132)t likv(cid:132)rdigt med La Postes. Klaganden resonerar i grunden fel n(cid:132)r man tolkar dom- stolens dom. Domstolens r(cid:132)ttstill(cid:132)mpning antyder inte i n(cid:134)got stycke att kommissionen skall bortse fr(cid:134)n strategiska (cid:148)verv(cid:132)gan- den eller samverkansvinster som f(cid:148)ljer av att La Poste och i samma koncern. Strategiska SFMI-Chronopost (cid:148)verv(cid:132)ganden, s(cid:134)som str(cid:132)van att g(cid:134) in p(cid:134) en ny marknad, spelar tv(cid:132)rtom en stor roll n(cid:132)r man fattar beslut om inves- teringar i ett f(cid:148)rvaltningsbolag. Denna princip (cid:132)r direkt till(cid:132)mpbar i detta (cid:132)rende, d(cid:132)r man granskar f(cid:148)rh(cid:134)llandet mellan ett moderbolag och dess dotterbolag. ing(cid:134)r Det faktum att det r(cid:148)r sig om samspelet mellan ett f(cid:148)retag med monopolst(cid:132)llning och ett dotterbolag med en kon- kurrensutsatt verksamhet spelar inte in i detta fall. Dom- stolen har aldrig antytt att kommissionen – n(cid:132)r man skall avg(cid:148)ra huruvida det f(cid:148)rekommer statligt st(cid:148)d i ett visst fall – skall anv(cid:132)nda sig av olika metoder beroende p(cid:134) om en av parterna skulle ha en monopolst(cid:132)llning eller inte. mer statligt st(cid:148)d b(cid:148)r unders(cid:148)ka om moderbolaget har er- h(cid:134)llit en normal motprestation fr(cid:134)n sitt dotterbolag. Kommissionen anser att de interna priser till vilka man utbyter produkter eller tj(cid:132)nster mellan f(cid:148)retag i samma koncern inte medf(cid:148)r n(cid:134)gra som helst ekonomiska f(cid:148)rdelar om det handlar om priser som (cid:132)r ber(cid:132)knade p(cid:134) grundval av full kostnadst(cid:132)ckning (det vill s(cid:132)ga totala kostnader plus avkastning p(cid:134) eget kapital). I detta fall t(cid:132)cker SFMI- Chronoposts betalningar inte de totala kostnaderna under de tv(cid:134) f(cid:148)rsta (cid:134)rens drift, men d(cid:132)remot kostnaderna exklu- sive kostnader f(cid:148)r huvud- och regionkontor. Kommissio- nen anser inte att denna situation (cid:132)r onormal med tanke p(cid:134) att verksamhetsint(cid:132)kterna fr(cid:134)n ett nytt f(cid:148)retag inom en koncern kan inskr(cid:132)nka sig till att t(cid:132)cka de r(cid:148)rliga kostna- derna under startperioden. N(cid:132)r f(cid:148)retaget v(cid:132)l har etablerat sig p(cid:134) marknaden b(cid:148)r de int(cid:132)kter det genererar (cid:148)verstiga de r(cid:148)rliga kostnaderna, s(cid:134) att f(cid:148)retagen bidrar till att t(cid:132)cka koncernens fasta kostnader. Under de tv(cid:134) f(cid:148)resta r(cid:132)ken- skaps(cid:134)ren (1986 och 1987) t(cid:132)ckte SFMI-Chronoposts be- talningar inte bara de r(cid:148)rliga kostnaderna, utan (cid:132)ven en del av de fasta kostnaderna (till exempel f(cid:148)r lokaler och fordon). Frankrike har p(cid:134)visat att den ers(cid:132)ttning som SFMI-Chronopost har betalat f(cid:148)r st(cid:148)det sedan 1988 t(cid:132)cker alla La Postes kostnader, och att man dessutom har gett ett bidrag till dess avkastning p(cid:134) eget kapial. F(cid:148)ljaktligen har posten tillhandah(cid:134)llit logistik- och f(cid:148)rs(cid:132)ljninggst(cid:148)det under normala marknadsvillkor, och d(cid:132)rmed utgjorde det inte n(cid:134)got statligt st(cid:148)d. Kommissionen har ocks(cid:134) unders(cid:148)kt fr(cid:134)gan om La Postes upptr(cid:132)dande i egenskap av aktie(cid:132)gare i SFMI-Chronopost (cid:132)r aff(cid:132)rsm(cid:132)ssigt motiverat mot bakgrund av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. F(cid:148)r att sl(cid:134) fast huruvida ett mellanhavande mellan en medlemsstat och ett f(cid:148)retag inneh(cid:134)ller statligt st(cid:148)d skall man enligt denna princip unders(cid:148)ka om f(cid:148)retaget skulle vara kapa- belt att skaffa fram erforderliga medel p(cid:134) den privata kapi- fastst(cid:132)lla huruvida La Poste har talmarknaden. F(cid:148)r att upptr(cid:132)tt som en privat investrerare i en marknadsekonomi b(cid:148)r kommissionen unders(cid:148)ka moderbolagets avkastning i form av utdelning och kapital(cid:148)kning. F(cid:148)ljaktligen b(cid:148)r man st(cid:132)lla sig fr(cid:134)gan huruvida villkoren f(cid:148)r La Postes och SFMI-Chronoposts mellanhavande (cid:132)r j(cid:132)mf(cid:148)rbara med villkoren f(cid:148)r ett liknande avtal mellan ett privat moderbolag, som mycket v(cid:132)l kan ha en monopol- st(cid:132)llning (till exempel genom att ha exklusiva r(cid:132)ttigheter), och dess dotterbolag. Man kan inte svara p(cid:134) denna fr(cid:134)ga genom att till(cid:132)mpa det ”normala marknadspriset”, s(cid:134)som klaganden anf(cid:148)r, eftersom detta kriterium inte beaktar att mellanhavandet r(cid:148)r tv(cid:134) f(cid:148)retag inom samma koncern. Man b(cid:148)r komma ih(cid:134)g att domstolen i m(cid:134)let La Poste an- s(cid:134)g att man vid bed(cid:148)mningen av huruvida det f(cid:148)rekom- Det f(cid:148)religger inget statligt st(cid:148)d om investeringens intern- r(cid:132)nta (cid:148)verstiger f(cid:148)retagets kapitalkostnad (det vill s(cid:132)ga den normala avkastning som en privat investerare skulle kr(cid:132)va under liknande f(cid:148)rh(cid:134)llanden, vilken anv(cid:132)nds som kalkyl- r(cid:132)nta). F(cid:148)r att ber(cid:132)kna internr(cid:132)ntan har kommissionen (cid:134) ena sidan beaktat La Postes kapitaltillskott under 1986 och (cid:134) den andra utdelningarna fr(cid:134)n SFMI-Chronopost un- der perioden 1986–1991 och v(cid:132)rdet p(cid:134) detta f(cid:148)retag 1991. Kommissionen har ber(cid:132)knat detta v(cid:132)rde enligt L 164/46 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 6. 98 g(cid:132)ngse metoder f(cid:148)r investeringskalkyler genom att till(cid:132)m- pa en koefficient p(cid:134) de nettokassafl(cid:148)den som f(cid:148)retaget ge- nererade under detta (cid:134)r. Denna koefficient (cid:132)r en funktion av nettokassafl(cid:148)denas genomsnittliga (cid:148)kningstakt (10 %, vilket motsvarar den f(cid:148)rv(cid:132)ntade tillv(cid:132)xten p(cid:134) den franska marknaden f(cid:148)r expresspost i slutet av 1991) och till(cid:132)mpad kalkylr(cid:132)nta (13,91 %). Denna motsvarar avkastningskravet p(cid:134) det egna kapitalet (10). Kommissionen har anv(cid:132)nt sig av f(cid:148)ljande formel: C/r-g D(cid:132)r C representerar nettokassafl(cid:148)dena 1991 r kalkylr(cid:132)ntan och g marknadens tillv(cid:132)xt. P(cid:134) denna grund v(cid:132)rderade kommissionen SFMI-Chrono- post till 564 miljoner franska franc i slutet av 1991. Den- na siffras tillf(cid:148)rlitlighet styrks av det belopp p(cid:134) 180,4 mi- ljoner franska franc som GDEW betalade i juni 1992 f(cid:148)r f(cid:148)rv(cid:132)rvet av SFMI-Chronoposts internationella gren, och som utgjorde ungef(cid:132)r en tredjedel av den totala verksam- heten (180,4 miljoner franska franc (cid:253) 3 = 541,2 miljo- ner franska franc). Kommissionens analys t(cid:132)cker perioden 1986–1991 (det vill s(cid:132)ga perioden innan man (cid:148)verl(cid:132)t SFMI till GDEW). Det r(cid:148)r sig om startperioden under vilken SFMI-Chrono- post enligt klaganden erh(cid:148)ll de h(cid:148)gsta st(cid:148)dbeloppen. Kommissionen har ber(cid:148)knat internr(cid:132)ntan och j(cid:132)mf(cid:148)rt den med SFMI-Chronoposts egna kapitalkostnad f(cid:148)r 1986 (13,65 %) (11), det (cid:134)r d(cid:134) f(cid:148)retaget grundades och inledde sin verksamhet. Detta g(cid:148)r det m(cid:148)jligt f(cid:148)r kommissionen att bekr(cid:132)fta om investeringens avkastning i sin helhet var tillr(cid:132)cklig. Den internr(cid:132)nta som kommissionen har r(cid:132)knat fram (cid:148)verstiger vida kapitalkostnaden f(cid:148)r 1986. De finan- siella transaktioner som (cid:132)gde rum mellan La Poste och SFMI-Chronopost under perioden 1986–1991 inneh(cid:148)ll d(cid:132)rmed inga inslag av st(cid:148)d. Denna slutsats g(cid:132)ller i (cid:132)n h(cid:148)- gre grad f(cid:148)r (cid:134)ren efter 1991, d(cid:134) utdelningsbeloppen (cid:148)ver- steg tidigare niv(cid:134)er. Kommissionen har tidigare uttryckt att man inte delar klagandens syn, enligt vilken SFMI-Chronopost b(cid:148)r betala ers(cid:132)ttning f(cid:148)r att f(cid:134) tillg(cid:134)ng till moderbolagets n(cid:132)t och goodwill. I vilket fall som helst kvarst(cid:134)r slutsatsen att det aff(cid:132)rsm(cid:132)ssiga f(cid:148)rh(cid:134)llandet mellan La Poste och dess dot- terbolag (cid:132)r motiverat ur aff(cid:132)rsm(cid:132)ssig synvinkel, (cid:132)ven om man beaktar det st(cid:148)d som denna tillg(cid:134)ng enligt klaganden skulle utg(cid:148)ra (238 miljoner franska franc). F(cid:148)r att f(cid:148)rs(cid:132)kra sig om detta har kommissionen ber(cid:132)knat den totala in- (10) K(cid:132)lla: Eurostat och franska finansf(cid:148)reningen. (11) K(cid:132)lla: Eurostat och franska finansf(cid:148)reningen. ternr(cid:132)ntan f(cid:148)r La Postes investering i sitt dotterbolag. F(cid:148)r denna kalkyl har kommissionen dels beaktat kapitaltill- skottet och La Postes kostnader f(cid:148)r att tillhandah(cid:134)lla detta st(cid:148)d, dels utdelningar, dotterbolagets v(cid:132)rde 1991 och den ers(cid:132)ttning som har betalats f(cid:148)r st(cid:148)det. Kommissionen har betraktat beloppet p(cid:134) 38 miljoner franska franc – mot- svarande den kostnadsfria (cid:148)verl(cid:134)telsen av Postadex – som ett tillskott av eget kapital, vilket (cid:132)gde rum 1986, och be- loppet p(cid:134) 200 miljoner franska franc, som betalades 1986, som en eng(cid:134)ngsers(cid:132)ttning f(cid:148)r tilltr(cid:132)det till La Postes n(cid:132)t under perioden 1986–1991 (12). Kommissionens kalkyl visar att internr(cid:132)ntan f(cid:148)rblir h(cid:148)gre (cid:132)n kapitalkostnaden 1986 (cid:132)ven om man beaktar dessa belopp. N(cid:132)r det g(cid:132)ller tullbehandling har Frankrike informerat kommissionen om att SFMI-Chronopost sedan den 4 februari 1987 ombes(cid:148)rjer tullbehandlingen av sina f(cid:148)r- s(cid:132)ndelser i en egen terminal f(cid:148)r internationell befordran och att f(cid:148)retaget omfattas av de normala tullbehandlings- reglerna f(cid:148)r privata f(cid:148)retag (se ovan). F(cid:148)re detta datum ombes(cid:148)rjde La Poste SFMI-Chronoposts tullbehandling. SFMI-Chronoposts f(cid:148)rs(cid:132)ndelser har d(cid:132)rf(cid:148)r inte varit f(cid:148)re- m(cid:134)l f(cid:148)r n(cid:134)got specialsystem f(cid:148)rutom under perioden april 1986 (d(cid:134) f(cid:148)retaget inledde sin verksamhet) fram till febru- ari 1987. Kommissionen har bekr(cid:132)ftat att SFMI-Chrono- post inte (cid:134)tnj(cid:148)t n(cid:134)gon s(cid:132)rskild ekonomisk f(cid:148)rdel p(cid:134) be- kostnad av offentliga resurser under den tillf(cid:132)lliga till(cid:132)mp- ningen av detta specialsystem. Dessutom visar inte n(cid:134)gon av de upplysningar som har kommit kommissionen til- lhanda att SFMI-Chronopost skulle ha (cid:134)tnjutit n(cid:134)gra som helst ekonomiska f(cid:148)rdelar till f(cid:148)ljd av till(cid:132)mpningen av specialsystemet under dess f(cid:148)rsta verksamhetsm(cid:134)nader. (cid:142)ven om specialsystemet f(cid:148)r La Poste skulle vara mer f(cid:148)r- delaktigt (cid:132)n det normala tullsystemet (genom att tullbe- handlingen sker snabbare), s(cid:134) skulle de f(cid:148)rdelar som SFMI-Chronopost (cid:134)tnjutit i vilket fall som helst vara myc- ket blygsamma eftersom dess verksamhetsniv(cid:134) var mycket l(cid:134)g vid denna tidpunkt. Under 1986 (det f(cid:148)rsta verksam- hets(cid:134)ret) uppgick oms(cid:132)ttningen f(cid:148)r SFMI-Chronoposts in- ternationella verksamhet, som inleddes i oktober samma (cid:134)r, till ungef(cid:132)r 2,9 miljoner franska franc f(cid:148)re skatt, vilket motsvarar befordran av 10 500 f(cid:148)rs(cid:132)ndelser. Av dessa var bara 15 % skattepliktiga, vilket inneb(cid:132)r att ungef(cid:132)r 1 600 f(cid:148)rs(cid:132)ndelser tullbehandlades. (cid:153)vriga objekt var icke skat- tepliktiga f(cid:148)rs(cid:132)ndelser som, med tanke p(cid:134) deras blygsam- ma v(cid:132)rden, var undantagna fr(cid:134)n normal tullbehandling. N(cid:132)r det g(cid:132)ller (cid:148)vriga punkter som kommissionen tog upp i samband med inledandet av f(cid:148)rfarandet enligt artikel 93. 2 och de argument som lagts fram av klaganden kom- mer kommissionen fram till f(cid:148)ljande slutsatser. (12) (cid:153)vriga skattningar fr(cid:134)n SFEI (det vill s(cid:132)ga 1 048 miljoner franska franc f(cid:148)r logistikst(cid:148)det och 230 miljoner franska franc f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:148)det) kan inte tas i beaktande eftersom det har bevisats att de (cid:132)r inexakta (se ovan). 9. 6. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 164/47 Vad g(cid:132)ller de villkor som La Poste har f(cid:148)rbundit sig att f(cid:148)lja d(cid:134) samriskf(cid:148)retaget GDEW godk(cid:132)ndes, har kommis- sionen kunnat sl(cid:134) fast att det inte har f(cid:148)rekommit n(cid:134)got som helst statligt st(cid:148)d till SFMI-Chronopost. Frankrike har ocks(cid:134) informerat kommissionen om att La Poste inte har f(cid:134)tt n(cid:134)gon f(cid:148)rfr(cid:134)gan om tilltr(cid:132)de till dess n(cid:132)t. SFEI medger ocks(cid:134) att man inte k(cid:132)nner till n(cid:134)gon s(cid:134)dan f(cid:148)rfr(cid:134)- gan till La Poste. SFEI:s medlemsf(cid:148)retag har samordnat sin verksamhet och (cid:132)r inte intresserade av att f(cid:134) tilltr(cid:132)de till La Postes n(cid:132)t. ter). (cid:143) andra sidan upplever La Poste en nackdel, som kan v(cid:132)rderas till 278 miljoner franska franc, n(cid:132)r det g(cid:132)ller kunder som (cid:132)r f(cid:148)rpliktade att betala merv(cid:132)rdesskatt. I net- totermer blir resultatet av befrielsen fr(cid:134)n merv(cid:132)rdesskatt och l(cid:148)neskatten en ekonomisk nackdel p(cid:134) minst 174,6 miljoner franska franc. (cid:143)r 1993 var ett normal(cid:134)r vad g(cid:132)ller La Postes verksamhetsvolym och utgifter, och de slutsatser man kan dra f(cid:148)r detta (cid:134)r g(cid:132)ller ocks(cid:134) f(cid:148)r (cid:148)vriga (cid:134)r f(cid:148)re 1994. La Poste har d(cid:132)rmed inte (cid:134)tnjutit n(cid:134)gra s(cid:132)rskilda f(cid:148)rdelar som SFMI-Chronopost skulle ha kunnat f(cid:134) del av. I fr(cid:134)ga om p(cid:134)st(cid:134)dda skattebefrielser konstaterar kommis- sionen f(cid:148)r det f(cid:148)rsta att SFMI-Chronopost (cid:132)r ett vanligt f(cid:148)retag och att det omfattas av samma skattesystem som dess privata konkurrenter. Kommissionen har i detta fall kontrollerat huruvida SFMI-Chronopost har (cid:134)tnjutit n(cid:134)gra som helst f(cid:148)rdelar – direkta eller indirekta – i fr(cid:134)ga om st(cid:132)mpel- och l(cid:148)neskatt. Vad g(cid:132)ller st(cid:132)mpelskatt har Fran- krike informerat kommissionen om att SFMI-Chrono- posts f(cid:148)rs(cid:132)ndelser (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r st(cid:132)mpelskatt oavsett om de befordras av La Poste eller inte. SFMI-Chronopost (cid:134)t- njuter p(cid:134) denna punkt d(cid:132)rmed inte n(cid:134)gon f(cid:148)rdelaktig be- handling eller ekonomisk f(cid:148)rdel j(cid:132)mf(cid:148)rt med sina kon- kurrenter. N(cid:132)r det g(cid:132)ller l(cid:148)neskatt (cid:132)r klagandens p(cid:134)st(cid:134)ende att La Poste fram till oktober 1994 var befriat fr(cid:134)n s(cid:134)dan skatt ogrundat. Innan dess omfattades La Poste av en reducerad skattesats p(cid:134) 4,25 %. Den (cid:134)rliga skatt som La Poste beta- lade varierade mellan 1 049 miljoner franska franc 1986 och 1 136 miljoner franska franc 1990. Sedan oktober 1994 till(cid:132)mpas den normala skattesatsen p(cid:134) 9,25 %. I vil- ket fall som helst har La Poste inom omr(cid:134)det paketpost (som inbegriper expresspost) alltid omfattats av skattevill- kor som (cid:132)r mindre f(cid:148)rdelaktiga (cid:132)n det allm(cid:132)nna skattesy- stemet. Enligt artikel 13 A. 1 a i det sj(cid:132)tte direktivet om merv(cid:132)rdesskatt (cid:132)r La Postes verksamhet befriad fr(cid:134)n mer- v(cid:132)rdesskatt. La Poste betalar merv(cid:132)rdesskatt p(cid:134) sina ink(cid:148)p utan att kunna dra av eller f(cid:134) tillbaka erlagd merv(cid:132)rdes- skatt. Ist(cid:132)llet – och i motsats till vanliga f(cid:148)retag som (cid:132)r f(cid:148)rpliktade att betala merv(cid:132)rdesskatt – skall La Poste be- tala l(cid:148)neskatt, vilken ers(cid:132)tter merv(cid:132)rdesskatten. La Postes skatteb(cid:148)rda (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r tyngre (cid:132)n de vanliga f(cid:148)retagens, oav- sett om den l(cid:148)neskatt man erl(cid:132)gger (cid:132)r reducerad eller inte. Frankrike har p(cid:134)visat att La Poste under 1993 (det vill s(cid:132)ga (cid:134)ret innan man inf(cid:148)rde den normala skattesatsen) missgynnades j(cid:132)mf(cid:148)rt med de f(cid:148)retag som omfattades av det allm(cid:132)nna skattesystemet. La Poste betalade 78 miljo- ner franska franc i l(cid:148)neskatt och 274 miljoner franska fra- nc i icke (cid:134)tervinningsbar merv(cid:132)rdesskatt. La Postes om- s(cid:132)ttning inom omr(cid:134)det paketpost uppgick 1993 till 5 465 miljoner franska franc. 83,4 % av dess kunder var f(cid:148)rplik- tade att betala merv(cid:132)rdesskatt, medan 16,6 % var befriade fr(cid:134)n merv(cid:132)rdesskatt. Det framg(cid:134)r av de franska myndighe- ternas kalkyl att La Poste (cid:134)tnj(cid:148)t en teoretisk f(cid:148)rdel n(cid:132)r det g(cid:132)ller de kunder som (cid:132)r befriade fr(cid:134)n merv(cid:132)rdesskatt (f(cid:148)r- delen (cid:132)r teoretisk eftersom det r(cid:148)r sig om ett marknads- segment som inte har exploterats av La Postes konkurren- N(cid:132)r det g(cid:132)ller betalningsfrister n(cid:148)jer sig kommissionen med de upplysningar som Frankrike har lagt fram. Enligt dessa st(cid:134)r det klart att SFMI-Chronopost inte har (cid:134)tnjutit n(cid:134)gra som helst f(cid:148)rdelar p(cid:134) denna punkt. Vad g(cid:132)ller nyttjandet av La Postes fordon som reklamb(cid:132)ra- re anser kommissionen att detta utg(cid:148)r en del av det f(cid:148)r- s(cid:132)ljningsst(cid:148)d som La Poste har gett SFMI-Chronopost. De synpunkter som tidigare lagts fram i fr(cid:134)ga om f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningsst(cid:148)det g(cid:132)ller ocks(cid:134) p(cid:134) denna punkt. I fr(cid:134)ga om reklams(cid:132)ndningar i Radio France har kommis- sionen inte tillg(cid:134)ng till n(cid:134)gra som helst bevis f(cid:148)r att SFMI-Chronopost l(cid:132)gre pris (cid:132)n g(cid:132)ngse marknadspris f(cid:148)r sin reklam f(cid:148)r Skypack. Det framg(cid:134)r av upplysningarna fr(cid:134)n Frankrike att SFMI-Chro- nopost inte har (cid:134)tnjutit n(cid:134)gon specialbehandling. skulle ha betalat ett N(cid:132)r det g(cid:132)ller plattformarna f(cid:148)r hantering av paketpost deklarerar Frankrike att SFMI-Chronoposts f(cid:148)rs(cid:132)ndelser inte har befordrats via dessa anl(cid:132)ggningar. SFMI-Chrono- post (cid:134)tnjuter f(cid:148)ljaktligen inte n(cid:134)gon f(cid:148)rdel till f(cid:148)ljd av denna investering. Vad g(cid:132)ller rekommendationen i kommissionens beslut om La Postes konkurrensutsatta verksamheter (cid:132)r kommis- sionen tillfreds med den allm(cid:132)nna metodik och de princi- per p(cid:134) vilka La Poste grundar sin redovisning. Genom att dessa principer till(cid:132)mpas p(cid:134) ett riktigt s(cid:132)tt garanterar man (cid:148)versk(cid:134)dlighet och medger kontroll av att det inte f(cid:148)re- kommer n(cid:134)gra korssubventioner mellan La Postes olika verksamhetsomr(cid:134)den. H(cid:142)RMED F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Det logistik- och f(cid:148)rs(cid:132)ljningsst(cid:148)d som La Poste har gett sitt dotterbolag SFMI-Chronopost, (cid:148)vriga ekonomiska transaktioner mellan de tv(cid:134) f(cid:148)retagen, f(cid:148)rh(cid:134)llandet mellan SFMI-Chronopost och Radio France, det tullsystem som till(cid:132)mpas p(cid:134) La Poste och SFMI-Chronopost, det system f(cid:148)r l(cid:148)ne- och st(cid:132)mpelskatt som till(cid:132)mpas p(cid:134) La Poste samt dess investeringar p(cid:134) [. ] (*) i plattformar f(cid:148)r hantering av paketpost utg(cid:148)r inte statligt st(cid:148)d till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r SFMI- Chronopost. (*) Aff(cid:132)rshemlighet. L 164/48 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 6. 98 Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike. Artikel 2 Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 1 oktober 1997. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Marcelino OREJA Ledamot av kommissionen


title: Proposta di decisione del Consiglio che modifica la decisione 96/411/CE relativa al miglioramento delle statistiche agricole comunitarie

eurovoc_concepts:
EU statistics
agricultural statistics
exchange of information
report
statistical method

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 01. 10. 1997 COM(97) 482 def. 97/ 0245 (CNS) Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO che modifica la decisione 96/41 I/CE relativa al miglioramento delle statistiche agricole comunitarie (presentata dalla Commissione) MOTIVAZIONE l. Introduzione La decisione 96/411/CE del Consiglio sul miglioramento delle statistiche agricole comunitarie ( ) ha messo a disposizione dei servizi della Commissione uno strumento flessibile che permette di adattare le applicazioni statistiche all'evoluzione del fabbisogno informativo. Tale strumento è già stato applicato. Inoltre, sono stati adottati piani tecnici d'azione per gli anni 1996 e 1997. Queste due prime esperienze suggeriscono tuttavia che si potrebbe migliorare l'efficacia dello strumento modificando i due seguenti punti: a) b) termine ultimo per la trasmissione delle relazioni degli Stati membri (articolo 5 della decisione 96/41 I/CE); relazione della Commissione al Parlamento europeo e al Consiglio sullo stato di avanzamento dell'applicazione della decisione (articolo 11 della decisione 96/411/CE). Termine ultimo per la trasmissione delle relazioni degli Stati membri Diversi Stati membri hanno sottolineato il fatto che la data ultima del 31 marzo è troppo vincolante, vista la periodicità stagionale dei fenomeni registrati che devono essere dalle azioni statistiche. Lo spostamento di tale termine al 31 luglio consentirebbe una migliore valutazione dei risultati delle azioni intraprese. Relazione della Commissione Talune azioni avviate nel quadro dei piani per agli anni 1996 e 1997 (ad esempio, miglioramento dei bilanci di approvvigionamento, previsioni di produzione della carne) non potranno dare risultati prima del 1999. Ciò preclude qualsiasi possibilità di valutare ì risultati dell'applicazione della decisione 96/411 /CE entro la Commissione si trova nell'impossibilità di redigere la relazione conformemente alle condizioni stabilite nell'articolo 11. Si propone pertanto di posticipare di due anni il termine ultimo per la stesura della relazione. il 1 novembre 1997. Di conseguenza (')G. U. n. L 162 del 01/07/96, p. 14 PROPOSTA DI DECISIONE DEL CONSIGLIO del. che modifica la decisione 96/41 I/CE relativa al miglioramento delle statistiche agricole comunitarie IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 43, vista la proposta della Commissione(1), visto il parere del Parlamento europeo(2), considerando che la decisione 96/41 I/CE del Consiglio del 25 giugno 1996 relativa al miglioramento delle statistiche agrìcole comunitarie (3) prevede la presentazione di rapporti, da un lato, degli Stati membri alla Commissione e, dall'altro, della Commissione al Parlamento europeo e al Consiglio; considerando che i termini fìssati per la trasmissione di questi rapporti sembrano troppo rigidi alla luce dell'esperienza acquisita; considerando che conviene modificare le date previste introducendo cosi dei termini più flessibili, DECIDE Articolo 1 La decisione 96/41 I/CE è modificata come segue: i) all'articolo 5, la data "31 marzo" è sostituita da "31 luglio", ii) all'articolo 11, l'anno "1997" è sostituito da "1999". Artìcolo 2 Gli Stali membri sono destinatari della presente decisione. Fatto a Bruxelles, addì Per il Consiglio Il Presidente (2) (3) del GUn GUn del GUnL162del 1. 7. 1996,p. l4 3 ISSN 0254-1505 COM(97) 482 def. DOCUMENTI IT 17 03 N. di catalogo : CB-C0-97-493-IT-C ISBN 92-78-24866-5 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo <f


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2979/97 del Christoph KONRAD a la Comisión. Enumeración de los asuntos en materia de competencia que actualmente son objeto de controversia entre la República Federal de Alemania (en particular "los nuevos Estados Federados") y la Comisión (DG IV)

eurovoc_concepts:
European Commission
Federation State
German Democratic Republic
Germany
State aid
aid to undertakings
complaint to the Commission
control of State aid
restriction on competition

formats: html pdf print

text: 30. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 134/47 (98/C 134/57) PREGUNTA ESCRITA E-2979/97 de Christoph Konrad (PPE) a la Comisio·n (1 de octubre de 1997) Asunto: Enumeracio·n de los asuntos en materia de competencia que actualmente son objeto de controversia entre la Repu·blica Federal de Alemania (en particular «los nuevos Estados Federados») y la Comisio·n (DG IV) ¿Cua·les son los procedimientos de control que esta· tramitando la Comisio·n en estos momentos en relacio·n 1. con las ayudas estatales de la Repu·blica Federal de Alemania a las empresas alemanas? ¿Cua·l es exactamente el objeto de estos controles? ¿Ante que· reclamacio·n reacciona la Comisio·n o tienen 2. lugar estos controles por iniciativa propia de la Comisio·n? ¿Que· relacio·n guarda el nu·mero de las ayudas estatales en los «nuevos Estados Federados» y en los 3. «antiguos Estados Federados»? 4. ¿Que· tendencia se desprende en los u·ltimos an(cid:152)os de los procedimientos de control, tanto con el importe del apoyo econo·mico como con el nu·mero de los casos, en particular, en lo que se refiere a las ayudas estatales en los «nuevos Estados Federados»? ¿Co·mo piensa la Comisio·n reducir el nu·mero de las ayudas estatales en los «nuevos Estados Federados» a 5. un nivel aceptable y a que· acuerdos se ha llegado al respecto con el Gobierno Federal alema·n? 6. ¿Cua·l es la posicio·n de los restantes Estados miembros de la Unio·n Europea ante esta situacio·n? Respuesta del Sr. Van Miert en nombre de la Comisio·n (29 de octubre de 1997) 1. Actualmente, la Comisio·n examina en 59 asuntos si las ayudas concedidas por la Repu·blica Federal de Alemania son compatibles con el mercado comu·n. No se incluyen los programas de ayudas, ni las ayudas al sector agrario, ni las concedidas en los sectores de la pesca y del transporte. De estos asuntos, 43 se refieren a los nuevos estados federados y 16 a los antiguos estados federados. El procedimiento contemplado en el apartado 2 del art(cid:14)·culo 93 del Tratado CE se incoo· en un total de 23 asuntos. De e·stos, 17 afectan a los nuevos estados federados y 6 a los antiguos estados federados. 2. Una parte de los asuntos en los que ha sido incoado el procedimiento figuran en una lista enviada a los diputados y a la secretar(cid:14)·a del Parlamento, en la que consta el objeto examinado. La Comisio·n interviene tanto a ra(cid:14)·z de las denuncias de los competidores de las empresas que reciben ayudas, como a ra(cid:14)·z de la informacio·n que aparece al respecto en los medios de comunicacio·n. 3. Para contestar a esta pregunta, se ha tomado como indicador la cifra de los asuntos ya resueltos en 1997. En total, 51 decisiones han afectado este an(cid:152)o a los nuevos estados federados y 14 a los antiguos estados federados. 4. Para responder a esta pregunta es necesaria una consideracio·n minuciosa. Hasta el 31 de diciembre de 1995 fueron aplicables sucesivamente diferentes reg(cid:14)·menes gestionados por el Treuhandanstalt. Dado que se conced(cid:14)·an autorizaciones globales, la Comisio·n trato· u·nicamente un nu·mero reducido de asuntos, concretamente los ma·s importantes. Por ello hay que considerar que el nu·mero de asuntos muestra una tendencia creciente. As(cid:14)·, en los siete primeros meses de 1997, la Comisio·n adopto· un nu·mero de decisiones que supon(cid:14)·a casi el se·xtuplo de las adoptadas en 1995. En cambio, la cuant(cid:14)·a de las ayudas muestra una tendencia decreciente, aunque a este respecto las estad(cid:14)·sticas se ven muy influidas por importantes casos individuales, tales como el caso BUNA (1995), en el que se concedieron ayudas por un importe cercano a 10 000 millones de marcos alemanes. En 1997, la Comisio·n ha adoptado decisiones relativas a la concesio·n de ayudas por valor de 3 180 millones de marcos en los nuevos estados federados. Desde el 1 de enero de 1996, la Comisio·n aplica en los nuevos estados federados la normativa general en 5. materia de ayudas. Tanto la Comisio·n como el Gobierno federal han aumentado considerablemente el personal destinado a hacer frente a la mayor carga de trabajo provocado por la aplicacio·n de esta normativa en los nuevos estados federados. En esta ocasio·n no se ha consultado a los dema·s Estados miembros. No obstante, en el marco de sus 6. competencias, la Comisio·n puede afirmar que los dema·s Estados miembros apoyan generalmente sus procedimientos y propuestas