title: Meddelande från kommissionen till rådet -I riktning mot skattesamordning inom Europeiska unionen -Ett åtgärdspaket för att angripa skadlig skattekonkurrens

eurovoc_concepts:
code of conduct
competition
fiscal policy
tax harmonisation

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 01. 10. 1997 KOM(97) 495 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET I riktning mot skattesamordning inom Europeiska unionen Ett åtgärdspaket för att angripa skadlig skattekonkurrens INLEDNING Efter informella möte Ekofin-ministrarnas 1. den 13 september 1997, tillkännagav rådets ordförandeskap sin avsikt att ha en debatt om skattefrågor på sitt formella möte den 13 oktober. På ordförandeskapets uppmaning överlämnar kommissionen denna text som ett underlag för diskussion. Kommissionen grundar sig på diskussionerna i Mondorf-les-Bains och i Skattepolitiska gruppen genom att dra upp riktlinjerna för ett skattepaket i syfte att begränsa den skadliga skattekonkurrensen och genom att lägga fram ett utkast till uppförandekodex. Utkastet, som är resultatet av diskussionerna i Skattepolitiska gruppen, bifogas detta meddelande. i Mondorf-les-Bains 2. På grundval av det övergripande sätt att närma sig skattepolitiken som det informella Ekofin-mötet i Verona gav startskottet för i april 1996, är strävan i paketet att utveckla ett samordnat sätt att närma sig frågan om skadlig skattekonkurrens. Det finns ett behov av handling på europeisk nivå i syfte att minska de snedvridande effekterna på den inre marknaden, förhindra betydande förluster av skatteintäkter och vända trenden mot ett ökat skattetryck på arbete i förhållande till mer lättrörliga beskattningsunderlag. Framsteg beträffande skattepaketet skulle hjälpa till att vända denna trend och på så sätt göra det möjligt för skattestrukturerna inom gemenskapen att utvecklas i en mer sysselsättningsvänlig riktning. Europeiska rådets särskilda möte om sysselsättningen den 20-21 november kommer att kunna ägna särskild uppmärksamhet åt sysselsättningskonsekvenserna av förändringar av skattesystemen. Kommissionens riktlinjer för sysselsättning som kommer att diskuteras på toppmötet om sysselsättning i november kommer även att innehålla rekommendationer om hur skattesystem kan göras mer sysselsättningsvänliga. ETT STÖRRE BEHOV AV SAMORDNING 3. Skattekonkurrens i sig själv bör i allmänhet välkomnas som något som gynnar medborgarna och sätter ett tryck nedåt på de offentliga utgifterna. En ohämmad konkurrens om rörliga beskattningsunderlag kan dock både leda till att skattesystemen missgynnar sysselsättning och göra en ordnad och strukturerad minskning av det totala skattetrycket svårare. Det minskar också utrymmet för att uppfylla andra gemenskapsmål, såsom skydd av miljön. Dessutom kan skattekonkurrens hämma ansträngningarna att minska de offentliga underskotten, vilket inte bara är ett nödvändigt mål i sig självt utan även krävs för att uppfylla både Maastrichtkriterierna och de krav som Stabilitets- och tillväxtpakten ställer. Marknads- i ökande utsträckning integration utan medlemsstaternas inklusive breddning av skatteunderlaget och minskning av skattesatserna. skattesamordning begränsar lämplig skattestruktur, åtföljande frihet att välja 4. Såsom konstaterades i Mondorf-les-Bains har trenden i medlemsstaterna under de senaste 15 åren varit ett ökat skattetryck på arbete. Den implicita skattesatsen (dvs. skatteintäkter dividerat med ifrågavarande beskattningsunderlag) för anställd arbetskraft har ökat med mer än 7 procentenheter, medan samma skattesats för andra produktionsfaktorer (kapital, egenanställd arbetskraft, energi, naturresurser) har minskat med mer än 10 procentenheter. i ökande utsträckning mot de lägst kvalificerade och minst rörliga arbetstagarna, medan högt kvalificerade arbetstagare är allt mer lättrörliga och i allt högre grad reagerar på skillnader i beskattning. Dessutom missgynnas småföretag och hantverksföretag, som är så viktiga för att skapa sysselsättning, i förhållande till större företag som har lättare att utnyttja de möjligheter som skapas genom skatteskillnader och skattekonkurrens. Inom produktionsfaktorn arbete förskjuts skattetrycket Implicita skattesatser i EU 1981-1995 50 50 %40 Anställd arbetskraft Andra produktionsfaktorer 30 I 1 H H 1 1 1 h H 1 1 \- 30 1981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 1995 år Källa: Eurostat Diagram 1 5. Skattekonkurrens kan vara en viktig faktor bakom denna förskjutning av skattetrycket i riktning mot det mindre rörliga beskattningsunderlaget arbete. Vissa beskattningsunderlags höga rörlighet kan ha tvingat medlemsstaterna att minska beskattningen av dem till nivåer som ligger under vad de finner önskvärt och lett till motsvarande ökning av beskattningen av mindre rörliga underlag. Denna skattetrend bör vändas. Det finns allt fler belägg för att höga skatter på arbete har en kraftigt negativ effekt på sysselsättnings- och tillväxtnivån i Europa. Det har uppskattats att flera procentenheter av den nuvarande arbetslösheten beror på denna ökade beskattning av arbete. 6. Samtidigt som liberaliseringen av kapitalrörelser är något positivt leder de avskaffade hindren, tillsammans med skattebefrielser, till att möjligheterna att undvika att deklarera inklusive intäkter ökar. Gränsöverskridande konsumtionsskatterna, även om dessa är harmoniserade i långt större utsträckning än de direkta skatterna. bedrägerier påverkar skatter, alla 7. Skattepolitikens bidrag till gemenskapsmålen måste i ökande utsträckning ses i samband med den inre marknadens utveckling. Den inre marknaden och EMU är väsentliga för tillväxten och välståndet, men de ökar även beskattningens betydelse som inre konkurrensfaktor. Allteftersom marknaden kan beskattningen i ökande utsträckning urskiljas som en central faktor för de ekonomiska besluten. När växelkursriskerna försvinner och transaktionskostnaderna minskar till följd av införandet av den gemensamma valutan kommer skillnaderna mellan de nationella skattesystemen att framgå tydligare och få en ännu större betydelse för besluten om kapital allokering, och följaktligen för dessa besluts effektivitet. lagstiftningsmässiga hinder avvecklas inom den 8. Att åstadkomma en riktigt fungerande inre marknad har fortsatt högsta prioritet för kommissionen på skatteområdet. Det finns dock även ett påträngande behov av att fundera över hur skattepolitiken kan bidra till att skapa arbetstillfällen i Europa, vid en tidpunkt då kampen mot arbetslösheten är den centrala prioriteten för unionen. 9. Inom ramen för den europeiska modellen med en social marknadsekonomi kan åsikterna skilja sig åt beträffande vilken tonvikt som skall läggas på "social" respektive "marknad". Om det inte sker en viss samordning av skatterna kommer hoten att öka både beträffande den sociala dimensionen, på grund av de omfördelningseffekter som är en följd av den ökande beskattningen av arbete, särskilt lägre utbildad arbetskraft, och beträffande marknadsdimensionen, på grund av de skattemässiga snedvridande effekterna på den inre marknaden. 10. Det står också klart att skattepolitiken måste ta hänsyn till unionens globala konkurrenskraft och till internationella åtaganden enligt Världshandelsorganisationens regler. Globaliseringen och den kraftiga ökningen av handels- och kapitalflödena ökar riskerna för skadlig skattekonkurrens. Samtidigt leder den tekniska innovationen och utvecklingen av elektronisk handel till att rörligheten för vissa former av ekonomisk verksamhet ökar, särskilt vad gäller tjänster och kapitalrörelser, och att skatteskillnadernas påverkan på företagens beslut kan förstärkas. 11. I denna föränderliga omgivning kommer skadlig skattekonkurrens att bli en allt större källa till konflikt mellan medlemsstaterna, om inte en ökad samordning kan åstadkommas på EU-nivå. Samordningen bör i princip uppnås på världsnivå och både OECD och G7-gruppen håller på att studera frågan. Utsikterna att uppnå en tillfredsställande lösning inom ramen för OECD ökar dock betydligt om EU:s medlemsstater själva agerar på ett mer samordnat sätt. Den ökade ekonomiska integrationsgraden, EMU och förekomsten av gemenskapsregler om konkurrens och statligt stöd skapar också ett grundläggande behov av bättre samarbete inom unionen. ETT ÅTGÄRDSPAKET FÖR ATT ANGRIPA SKADLIG SKATTEKONKURRENS 12. På det informella mötet i Mondorf-les-Bai*6 överlades om hur behovet av framsteg och bättre samordning bäst skulle kunna uppfyllas. Som ett resultat av detta har kommissionen uppmanats att lägga fram huvuddragen i ett skattepaket som skulle kunna möjliggöra parallella framsteg på ett antal områden. Kommissionen lägger fram dessa förslag under fullt hänsynstagande till subsidiantetsprincipen och de särskilda svårigheter på skatteområdet som följer av kravet på enhällighet bland medlemsstaterna. Detta innebär att ett förslag till skattepaket så långt möjligt måste balansera de olika medlemsstaternas intressen mot varandra, vilket ställer krav på en anda av öppenhet och kompromissvilja. Mot bakgrund av diskussionerna i Mondorf-les-Bains och på Skattepolitiska gruppens möte den 18 september presenteras därför i detta meddelande möjliga beståndsdelar i ett sådant skattepaket, på grundval av vilka en politisk överenskommelse skulle kunna uppnås till årets slut, i enlighet med vad rådets ordförandeskap har uttalat. 13. Möj liga delar i skattepaketet är följ ande : • En uppförandekodex för företagsbeskattning och parallellt med detta ett meddelande från kommissionen om statligt stöd i form av skatteåtgärder. • Åtgärder för att avskaffa snedvridningar av beskattningen av kapitalinkomster. • Åtgärder för att avskaffa källskatt på gränsöverskridande betalningar av räntor och royalties mellan företag. • Åtgärder som är utformade för att avskaffa betydande snedvridande effekter på området för indirekt beskattning. Var och en av dessa delar beskrivs nedan. En uppförandekodex för företagsbeskattning En uppförandekodex för företagsbeskattning kommer att bli en central del av paketet. 14. Den kommer att bidra till att förhindra ekonomiska snedvridningar och urholkning av beskattningsunderlagen inom gemenskapen. Den kommer att ta formen av en text som inte är rättsligt bindande, men som på politisk nivå förpliktar medlemsstaterna att respektera principen om sund konkurrens och att avstå från skadliga skatteåtgärder. I kodexen ingår en gransknings- och övervakningsprocess och kodexen kan utvecklas och finslipas mot bakgrund av de erfarenheter som görs. Detta kommer även att bidra till att utvärdera behovet av andra instrument på området för företagsbeskattning. 15. Efter de informella diskussionerna i Mondorf-les-Bains, varvid de betydande framsteg som gjorts i denna fråga noterades, uppmanade ordförandeskapet kommissionen att lägga fram texten till en uppförandekodex för rådet. Det utkast till kodex som bifogas detta meddelande har utarbetats genom det intensiva och konstruktiva arbete som Skattepolitiska gruppen utfört på sina hittills fyra möten i år, varvid det senaste hölls den 18 september. Även om texten läggs fram i kommissionens eget namn skulle den vilja uttrycka sin uppskattning och tacksamhet för den samarbetsvilja som medlemsstaterna visat i gruppen. 16. Det finns ett brett stöd för det tillvägagångssätt som föreslås av kommissionen och för att kodexen skall antas i form av ett icke rättsligt bindande dokument. Om kodexen skall fylla sin uppgift att effektivt bekämpa skadlig skattekonkurrens måste den dock understödjas av ett starkt politiskt åtagande från medlemsstaterna. Ett sådant åtagande skulle kunna ske i form av att rådet i en resolution uttrycker sitt stöd för den kodex som kommissionen överlämnat. För att kunna nå en överenskommelse om kodexen på Ekofin-rådets möte i december uppmanar kommissionen ministrarna att ge klara riktlinjer för utkastet på mötet den 13 oktober. Ytterligare tekniskt arbete kan vid behov utföras av kommissionen genom lämpliga kontakter med medlemsstaterna före Ekofin-mötet i december. 17. Som ett komplement till medlemsstaternas politiska åtagande om uppförandekodexen har många medlemsstater uppmanat kommissionen att ompröva sin politik beträffande statligt stöd i form av skatteåtgärder och att i full utsträckning använda sina befogenheter enligt fördraget i syfte att bidra till bekämpandet av skadlig skattekonkurrens. I enlighet med vad som uttalades i Handlingsplanen för den inre marknaden kommer kommissionen att fortsätta att kraftfullt tillämpa reglerna om statligt stöd, inbegripet statligt stöd i form av skatteåtgärder. På skatteområdet kommer kommissionen, med beaktande av det gemensamma intresset, att ta hänsyn till de negativa stödeffekter som tas upp i Skattepolitiska gruppen. Kommissionen kommer, i enlighet med fördraget, att tillsammans med medlemsstaterna granska sina tidigare beslut och kan, om nödvändigt, föreslå att medlemsstaterna ändrar eller upphäver stöd om det krävs med hänsyn till den inre marknadens utveckling eller funktion. Dessutom kommer kommissionen att reagera positivt på och ansluta sig till det åtagande som medlemsstaterna gör i och med uppförandekodexen, särskilt genom att separat och på eget initiativ lägga fram ett meddelande som klargör och utvecklar dess politik i fråga om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på skatteåtgärder, mot bakgrund av utvecklingen inom den inre marknaden. Kommissionen vill på detta sätt göra sin politik så klar som möjligt i syfte att säkerställa att dess beslut går att förutsäga och för att garantera likabehandling. Beskattning av kapitalinkomster 18. Inkomst av kapital är det mest lättrörliga beskattningsunderlaget av alla. Åtgärder på gemenskapsnivå är nödvändiga för att motverka befintliga och potentiella snedvridande effekter på den inre marknaden och för att förhindra betydande förluster av skatteintäkter. Rådet insåg denna risk vid tidpunkten för diskussionerna om 1988 års direktiv om liberalisering av kapitalrörelser, vilket ledde till kommissionens förslag från 1989 om beskattning av inkomst av individuellt sparande. Behovet av åtgärder kommer att öka ytterligare i och med att eurons införande innebär att ett kvarstående hinder för gränsöverskridande investeringar avlägsnas. 19. Det finns en klar vilja från alla håll att göra förnyade ansträngningar beträffande beskattning av inkomst av sparande. Framsteg på detta svåra och känsliga område kommer dock att kräva kompromissanda. Kommissionen föreslår därför ett stegvis tillvägagångssätt. Som ett första steg uppmanar kommissionen medlemsstaterna att göra ett politiskt åtagande på Ekofin-rådets möte i december grundat på ett antal överenskomna centrala principer, parat med ett åtagande om att snabbt inleda konstruktiva diskussioner om ett förslag grundat på dessa principer. Kommissionen åtar sig för sin del att vid en lämplig tidpunkt lägga fram ett sådant förslag. De principer som medlemsstaterna skulle uppmanas att ansluta sig till skulle kunna grunda sig på följande: I. Det krävs en gemensam lösning för att förhindra icke önskvärda snedvridande effekter. En minimilösning i form av ett direktiv är att föredra framför den nuvarande situationen som kan leda till icke-beskattning. II. Denna lösning bör begränsa sig till ränta som utbetalas i en medlemsstat till personer som inte har skattemässig hemvist i den medlemsstaten utan i en annan medlemsstat. III. Som ett första steg bör medlemsstaterna godta den s. k. "samexistensmodellen" i syfte att säkerställa åtminstone en viss nivå av faktisk beskattning av den inkomst av sparande inom gemenskapen som personer med hemvist i en annan medlemsstat har. Varje medlemsstat bör antingen tillämpa en minimikällskatt eller ge information om inkomst av sparande till de andra medlemsstaterna (det står dock en medlemsstat fritt att tillämpa båda systemen). IV. Alla regleringar bör dock ta hänsyn till behovet av att bevara de europeiska finansiella marknadernas konkurrenskraft i ett globalt sammanhang. Gemenskapen bör även arbeta för att tillämpningen av den överenskomna lösningen sprids utanför dess gränser. V. Källskatt på räntebetalningar till personer med hemvist i andra medlemsstater bör i princip tas ut av det ombud som gör utbetalningen. Även om denna princip kan behöva förfinas något, skulle en sådan regel göra det lättare att identifiera betalningsmottagarna. Bestämmelserna för kontroll av betalningsmottagarnas skattemässiga hemvist bör inte vara alltför ohanterliga, återigen i syfte att bevara den globala konkurrenskraften. VI. Om en medlemsstat inte använder sig av alternativet med informationsutbyte bör den tillämpa åtminstone en minimikällskatt. Denna minimiskattesats bör fastställas så att en godtagbar beskattningsnivå för gränsöverskridande sparande säkerställs. Räntor och royalties Såsom uppmärksammades 20. i Handlingsplanen för den inre marknaden skapar källskatter på ränte- och royalty betalningar mellan företag svårigheter för ekonomiska aktörer med gränsöverskridande verksamhet. De kan innebära tidsödande pappersarbete, sämre kassaflöde och i vissa fall dubbelbeskattning. Deras avskaffande bör således prioriteras. Mot bakgrund av diskussionerna på det informella mötet i Mondorf-les-Bains och i Skattepolitiska gruppen anser kommissionen att avskaffandet av källskatter på ränte- och royaltybetalningar mellan företag bör vara en del av skattepaketet. Medlemsstaterna skulle kunna göra ett politiskt åtagande om att verka för ett tidigt antagande av ett nytt förslag till direktiv som kommissionen kommer utarbeta. Indirekt beskattning lösning på beskattningsproblemen Kommissionen är fullt medveten om att ett antal medlemsstater inte är övertygade om 21. nyttan av att inkludera indirekta beskattningsåtgärder i paketet. Å andra sidan har andra medlemsstater betonat behovet av vissa parallella åtgärder på området för indirekt beskattning i syfte att få en balanserad inom EU. Skadlig skattekonkurrens mellan medlemsstaterna på mervärdesskatteområdet är möjlig i så måtto som skillnader i tillämpningen av det nuvarande övergångssystemet för mervärdesskatt påverkar gränsöverskridande ekonomisk verksamhet eller verksamhet i en angränsande intelligent medlemsstat. De ekonomiska aktörerna kan utnyttja skillnaderna genom "skatteplanering". De stora skillnaderna mellan medlemsstaternas beskattning av energiprodukter leder också till snedvridande effekter på skatteområdet och begränsar medlemsstaternas handlingsfrihet fram nedanstående förslag till diskussion i första hand för att de i sig själva bidrar till att avskaffa skattesnedvridningar och i andra hand för att de kan bidra till att balansera skattepaketet. Kommissionen har samtidigt en flexibel inställning till åtgärderna och överlämnar åt rådet att avgöra huruvida detta breda tillvägagångssätt är en lämplig metod för att uppnå en kompromiss. Om rådet instämmer skulle principer kunna utarbetas för diskussion på nästa möte i Skattepolitiska gruppen, i syfte att möjliggöra ett politiskt åtagande till årets slut. inom skattepolitiken. Kommissionen lägger I. Mervärdesskattekommittén. Kommissionen föreslagna förändringen av kommitténs ställning till ett tillsynsorgan som bistår kommissionen vid antagande av genomförandebestämmelser till det sjätte mervärdesskatte direktivet, skulle kunna utgöra en del av skattepaketet i de fall situationer med dubbelbeskattning eller icke-beskattning kommer att behandlas enligt detta nya förfarande. att den föreslår redan II. Beskattning av investeringar i guld. En lösning på det problem med snedvridningar av handeln med guld inom gemenskapen, som orsakas av de stora skillnaderna i den mervärdesskattemässiga behandlingen av guldtransaktioner i de olika medlemsstaterna, skulle kunna vara en befrielse i investeringssyfte och beskattning av annat guld, särskilt det som används för industriella ändamål. för guldtransaktioner från mervärdesskatt III. Persontransporter. Detta har också tagits upp som ett viktigt område av några medlemsstater. IV. Beskattning av energiprodukter. En politisk överenskommelse mellan medlemsstaterna skulle kunna möjliggöra tillämpning av vissa delar av det befintliga utkastet till direktiv (KOM [97] 30 slutlig). En sådan överenskommelse skulle kunna omfatta ändringar av de befintliga minimiskattesatserna för mineraloljor och införandet av minimiskattesatser för andra energiprodukter än mineraloljor. Den skulle även kunna omfatta undantagen i utkastet till direktiv, till exempel för naturgas vad gäller nya tillväxtmarknader. V. FISCALIS. Kommissionen föreslår att en överenskommelse nås om införande' av FISCALIS-programmet om samarbete mellan medlemsstaterna för bekämpning av bedrägeri på området för indirekt beskattning. VÄGEN FRAMÅT OCH SLUTSATSER 22. Det finns uppenbarligen ett påträngande behov av framsteg på skatteområdet och av att säkerställa en effektivare samordning av skattepolitiken, både mot bakgrund av den inre marknadens utveckling och behovet av att minska arbetslöshetsnivån inom gemenskapen. Åtgärder mot skadlig skattekonkurrens, som både hotar att minska skatteintäkterna och snedvrida skattestrukturerna, bör vara centrala delar i denna process. I detta sammanhang och i enlighet med var rådets ordförandeskap begärt, läggs uppförandekodexen tillsammans med i syfte att underlätta en politisk andra åtgärdsförslag överenskommelse på Ekofin-rådets möte den 1 december. Det är kommissionens uppfattning att en sådan politisk överenskommelse kommer att vara det första avgörande steget i en fortskridande samordningsprocess. fram som ett skattepaket 23. Finansministrarna uppmanas således att • bekräfta räckvidden för utkastet till skattepaket i syfte att angripa skadlig skatte konkurrens, vilket bör leda till en politisk överenskommelse före årets slut, • godkänna det utkast till uppförandekodex som bifogas denna text så att kodexen kan antas i december 1997, ge en första reaktion på de föreslagna principerna för en minimilösning för beskattning av sparande, och ge sina personliga företrädare i Skattepolitiska gruppen instruktioner om att fortsätta att arbeta konstruktivt, så att kommissionen kan utveckla alla delar av det skattepaket som skall överlämnas till Ekofin-mötet i syfte att nå en politisk överenskommelse i december. 10 BILAGA UTKAST TILL UPPFÖRANDEKODEX FÖR FÖRETAGSBESKATTNING Politiskt åtagande A. Samtidigt som rådet erkänner de positiva effekterna av sund konkurrens och behovet av att bevara konkurrenskraften gentemot omvärlden kan det konstatera att ohämmad konkurrens om rörliga affärsverksamheter i ökande utsträckning riskerar att orsaka ekonomiska snedvridningar och att urholka beskattningsunderlagen inom gemenskapen. Rådet vill betona sina farhågor på detta område, särskilt beträffande åtgärder som innebär driftstöd till internationell finans- och tjänsteverksamhet. Rådet förkastar de skatteåtgärder som skadar gemenskapsintresset, inklusive den inre marknadens effektiva funktion, och uppmuntrar följaktligen medlemsstaterna att varken införa eller behålla sådana åtgärder. B. I detta syfte anmodar rådet medlemsstaterna att anta och genomföra följande principer och uppföranderegler. Dessa regler, som fullt ut tar hänsyn till subsidiaritetsprincipen, påverkar på intet vis tillämpningen av gemenskapslagstiftningen. Genom reglerna identifieras skatteåtgärder som är potentiellt skadliga och en ram tillhandahålls, inom vilken medlemsstaterna kan åta sig att följa principen om sund konkurrens. Räckvidd C. Denna kodex omfattar de åtgärder på området för företagsskatt som på ett betydande sätt påverkar, eller kan påverka, lokaliseringen av affärsverksamhet inom gemenskapen. I affärsverksamhet inbegrips här all verksamhet som utförs inom en företagsgrupp. Kodexen omfattar även de speciella skattesystem för anställda som har en liknande effekt på lokaliseringen av affärsverksamhet. De skatteåtgärder som omfattas av kodexen inkluderar lagar och andra författningar samt förvaltningspraxis. D. Inom detta tillämpningsområde anser rådet att vissa typer av skatteåtgärder är potentiellt skadliga. Dessa har ett eller flera av de kännetecken som beskrivs under punkt E nedan. Även om inte varje åtgärd som omfattas av den punkten är skadliga, förtjänar varje kännetecken att ägnas uppmärksamhet. 11 E. Rådet anser de skatteåtgärder vara potentiellt skadliga som innebär en betydligt lägre faktisk beskattningsnivå, inklusive nollbeskattning, än den som allmänt tillämpas i landet skattesatsen, beskattningsunderlagets omfattning eller andra faktorer. Åtgärderna bör vidare bedömas mot bakgrund av om röra den nominella fråga. Sådana åtgärder kan i (i) särskilda förmåner endast ges till dem som inte har hemvist i landet i fråga eller endast beträffande transaktioner som utförs med dem som inte har hemvist där, (ii) förmånerna är avgränsade från den inhemska ekonomin så att de inte påverkar det nationella beskattningsunderlaget, (iii) förmånerna är tillgängliga även om det inte förekommer någon verklig ekonomisk verksamhet, (iv) grundvalen för beräkning av vinsten för en verksamhet inom en multinationell företagsgrupp avviker från internationellt godtagna regler, särskilt dem som överens- kommits inom OECD, (v) åtgärden är stängd för insyn, inklusive om förmåner ges genom att tänja på förvaltningsregler på ett sätt som inte är offentligt. Tillhandahållande och granskning av information F. I enlighet med principen om öppenhet och insyn bör medlemsstaterna informera varandra om de befintliga och föreslagna skatteåtgärder som omfattas av den räckvidd för kodexen som beskrivs under punkt C-E ovan. Dessutom kan medlemsstaterna vilja ha information från varandra om varje skatteåtgärd som förefaller att potentiellt omfattas av räckvidden. Rådet uppmanar kommissionen, som medlemsstaterna också bör förse med denna information, att samordna informationsutbytet mellan medlemsstaterna. G. Medlemsstaterna kommer dessutom att ha möjlighet att diskutera och kommentera övriga medlemsstaters åtgärder inom ramen för en uppföljningsgrupp som kommer att vara öppen för alla medlemsstater. Denna granskning kommer att göra det möjligt att analysera de effekter som åtgärderna kan ha inom gemenskapen. En sådan process, varvid hänsyn bör tas till de faktorer som anges under punkt E ovan, kommer att göra det möjligt för medlemsstaterna att på ett bättre sätt utvärdera huruvida vissa skatteåtgärder är skadliga. Rådet uppmanar kommissionen att utföra förberedelsearbetet för gruppens möten, vilka kommer att hållas vid behov, och att övervaka utbytes- och granskningsprocessen. Gruppen bör överlämna en rapport till rådet om granskningen av varje åtgärd och, om den bedömer det som lämpligt, för offentliggörande. H. Rådet understryker behovet av att noggrant bedöma de effekter som skatteåtgärder kan ha på andra medlemsstater och, i den mån de används för att stödja den ekonomiska utvecklingen i bestämda områden, att utvärdera i vilken utsträckning åtgärderna är effektiva i förhållande till de uppställda målen. 12 Frysning I. Medlemsstaterna bör respektera ovan angivna principer när de utformar sin politik och de bör ta hänsyn till granskningsprocessen när de bedömer huruvida nya skatteåtgärder eller ny skattepraxis har skadliga effekter. Rådet uppmanar dem följaktligen, som en del av uppförandekodexen, att inte införa nya skatteåtgärder som är skadliga för gemenskapsintresset, inklusive för den inre marknadens effektiva funktion. Avveckling Medlemsstaterna bör även se över sin befintliga lagstiftning och praxis, med beaktande av ovan angivna principer och granskningsprocessen. Rådet uppmanar dem att ändra den lagstiftning och praxis som behövs i syfte att avskaffa varje skadlig åtgärd inom [en fastställd tidsperiod som definieras exakt, men även tar hänsyn till företagens berättigade förväntningar]. Bekämpning av skatteflykt och skattefusk K. Rådet betonar sitt åtagande om fullt samarbete i kampen mot skatteflykt och skattefusk, särskilt genom att tillhandahålla information till andra medlemsstater i enlighet med nationell lagstiftning. L. Rådet konstaterar att bestämmelser mot missbruk eller motåtgärder i skattelagstiftning och dubbelbeskattningsavtal spelar en grundläggande roll för att motverka skatteflykt och skattefusk. Medlemsstaterna bör tillämpa sådana bestämmelser i enlighet med gemenskapslagstiftningen. Statligt stöd M. Rådet konstaterar att vissa, om än inte alla, av de skatteåtgärder som omfattas av denna kodex faller under bestämmelserna om statligt stöd i artikel 92-94 i EG-fördraget. Rådet konstaterar vidare att tillämpningen av kodexen i praktiken bör minska behovet av gemenskapsåtgärder på skatteområdet enligt reglerna om statligt stöd. Utan att det påverkar tillämpningen av gemenskapslagstiftningen, uppmanar rådet kommissionen att ge vägledning om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på stöd i form av skatteåtgärder och att åta sig att tillämpa dem rigoröst, med beaktande av de negativa effekter av sådant stöd som framkommer vid tillämpningen av denna kodex. 13 Geografisk omfattning N. Bestämmelserna i denna kodex bör gälla inom gemenskapen, enligt definitionen i artikel 227 i EG-fördraget. Rådet anser dessutom att det vore en fördel om principerna till stöd för sund konkurrens antogs i så stor utsträckning som möjligt. I detta syfte uppmanar rådet medlemsstaterna att verka för att de antas på internationell nivå och särskilt att aktivt verka för deras antagande i områden som är underordnade eller associerade med dem. Uppföljning O. I syfte att bidra till att säkerställa en jämn och effektiv tillämpning av kodexen uppmanas kommissionen att, i den funktion som beskrivs under punkt F-H ovan, årligen överlämna en rapport till rådet. À ndringsklausul P. Rådet skall se över bestämmelserna i denna kodex när den har använts i två år. Rådet kommer då att överväga huruvida bestämmelserna i punkt E bör utvidgas till att omfatta det allmänna systemet för företagsbeskattning i en medlemsstat i vilken beskattnings nivån är betydligt lägre än genomsnittet i gemenskapen. 14 ISSN 1024-4506 KOM(97) 495 slutlig DOKUMENT SV 09 08 01 Katalognummer : CB-C0-97-513-SV-C ISBN 92-78-25644-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2996/97 do Deputado Alexandros ALAVANOS à Comissão. Aplicação da Directiva 91/271/CEE

eurovoc_concepts:
EC Directive
Greece
domestic waste
drinking water
national implementing measure
public health
supply
wastewater
water pollution
water treatment

formats: html pdf print

text: 30. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 134/51 De um modo geral, no entanto, as emisso(cid:152)es de precursores de ozono (o·xidos de azoto e compostos orga(cid:136)nicos vola·teis) ira(cid:152)o diminuir significativamente nos pro·ximos anos em resultado da legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria respeitante a‘s emisso(cid:152)es provenientes dos transportes (2) e da indu·stria, por exemplo a Directiva 96/61/CE do Conselho relativa a‘ preven(cid:231)a(cid:152)o e controlo integrados da polui(cid:231)a(cid:152)o (3), bem como a proposta de directiva do Conselho relativa a‘ limita(cid:231)a(cid:152)o das emisso(cid:152)es de compostos orga(cid:136)nicos vola·teis decorrentes de determinados processos e instala(cid:231)o(cid:152)es industriais (4). A Comissa(cid:152)o esta· igualmente a preparar propostas relativas a‘ defini(cid:231)a(cid:152)o de novos objectivos de qualidade do ar relativamente ao ozono e de uma estrate·gia comum para a redu(cid:231)a(cid:152)o dos precursores do ozono, como previsto na Directiva 92/72/CEE do Conselho relativa a‘ polui(cid:231)a(cid:152)o atmosfe·rica pelo ozono (5) e na Directiva 96/62/CE do Conselho relativa a‘ avalia(cid:231)a(cid:152)o e gesta(cid:152)o da qualidade do ar ambiente (6). Espera-se que estas propostas sejam adoptadas pela Comissa(cid:152)o em 1998. A melhoria da qualidade do ar esperada nos pro·ximos anos tera·, como e· o·bvio, efeitos bene·ficos tambe·m para os trabalhadores. JO L 183 de 29. 6. 1989. (1) (2) COM (96) 248. (3) (4) (5) (6) JO L 257 de 10. 10. 1996. JO C 99 de 26. 3. 1997. JO L 297 de 13. 10. 1992. JO L 296 de 21. 11. 1996. (98/C 134/62) PERGUNTA ESCRITA E-2996/97 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a‘ Comissa(cid:152)o (1 de Outubro de 1997) Objecto: Aplica(cid:231)a(cid:152)o da Directiva 91/271/CEE A Directiva 91/271/CEE (1) tem por objectivo limitar a polui(cid:231)a(cid:152)o das a·guas residuais urbanas a fim de preservar a possibilidade de aprovisionamento em a·gua pota·vel. Ora, nos u·ltimos meses, verificou-se que a a·gua pota·vel apresentava sinais de polui(cid:231)a(cid:152)o na cidade de Kastoria, com conseque(cid:136)ncias nocivas para a sau·de pu·blica dos cidada(cid:152)os. Pode a Comissa(cid:152)o informar se existem provas de que a a·gua foi polu(cid:14)·da por res(cid:14)·duos urbanos? Quais sa(cid:152)o as medidas que tenciona adoptar a fim de assegurar a aplica(cid:231)a(cid:152)o das normas comunita·rias? Esta· o sistema colector de res(cid:14)·duos urbanos da cidade em questa(cid:152)o em conformidade com as disposi(cid:231)o(cid:152)es da Directiva 91/271/CEE? (1) JO L 135 de 30. 5. 1991, p. 40 Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (12 de Novembro de 1997) Na seque(cid:136)ncia do aco·rda(cid:152)o do Tribunal de Justi(cid:231)a de 28 de Mar(cid:231)o de 1996 que constata a infrac(cid:231)a(cid:152)o da Gre·cia relativamente ao disposto no primeiro para·grafo do artigo 170o do Tratado CE, as autoridades hele·nicas comunicaram a‘ Comissa(cid:152)o a Decisa(cid:152)o Ministerial 6573/400, de 5 de Mar(cid:231)o de 1997, como medida nacional de execu(cid:231)a(cid:152)o transpondo para o direito nacional a Directiva 91/271/CEE relativa ao tratamento das a·guas residuais urbanas. Todavia, a Gre·cia na(cid:152)o identificou zonas sens(cid:14)·veis, embora o devesse ter feito o mais tardar ate· 31 de Dezembro de 1993. E· importante salientar que, em aplica(cid:231)a(cid:152)o do artigo 5o da directiva, as a·guas das zonas sens(cid:14)·veis, devem sofrer um tratamento mais rigoroso que o tratamento secunda·rio exigido pelo artigo 4o da directiva. Os Estados-membros devem po(cid:136)r em pra·tica este tratamento o mais tardar ate· 31 de Dezembro de 1998 em rela(cid:231)a(cid:152)o a todas as descargas provenientes de aglomera(cid:231)o(cid:152)es com um «equivalente-habitante» superior a 10 000, o que e· o caso da cidade de Kastoria. Ale·m disso, o programa relativo a‘ aplica(cid:231)a(cid:152)o efectiva da directiva (artigo 17o) ainda na(cid:152)o esta· estabelecido visto que a decisa(cid:152)o ministerial e· vaga relativamente a este ponto (ause(cid:136)ncia da refere(cid:136)ncia no texto da decisa(cid:152)o a uma data precisa, enquanto que a directiva previa como data-limite 31 de Dezembro de 1993). A Comissa(cid:152)o solicitara· a‘s autoridades hele·nicas informa(cid:231)o(cid:152)es complementares sobre a aplica(cid:231)a(cid:152)o da Directiva 91/271/CEE na regia(cid:152)o de Kastoria


title: WRITTEN QUESTION No. 3042/97 by Amedeo AMADEO to the Commission. White Paper on railways

eurovoc_concepts:
closing of accounts
debt
financial management
liberalisation of the market
modernisation aid
rail transport
transport infrastructure

text: 30. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 134/63 (98/C 134/78) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3036/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Raskaiden ajoneuvojen verottaminen Asiani koskee ehdotusta neuvoston direktiiviksi tiettyjen maanteiden tavaraliikenteeseen tarkoitettujen ajoneu- vojen verotuksen seka¤ tiettyjen infrastruktuurien ka¤yto¤sta¤ peritta¤vien tie- ja ka¤ytto¤maksujen soveltamisesta ja¤senvaltioissa (asiak. KOM(96) 0331 lopull. › 96/0182 SYN) (1). Haluan kiinnitta¤a¤ huomiota siihen, etta¤ ta¤lla¤ hetkella¤ Euroopan unionissa vallitseva la¤hestymistapa polttoaineiden verotuksen ma¤a¤ra¤a¤misen suhteen perustuu enemma¤n veropolitiikkaan kuin liikennepolitiikkaan, jonka osalta polttoaineiden valmisteverot ovat ja tulevat olemaan merkitta¤va¤ varojen la¤hde. Pyyda¤n, etta¤ veropolitiikasta johtuvien va¤lillisten verojen ja liikennepolitiikan alaan kuuluvien, infrastruktuurin ka¤ytto¤o¤n ja ulkoisten kulujen kattamiseen tarkoitettujen va¤litto¤mien verojen va¤lilla¤ alettaisiin soveltaa todellista johdonmukaisuutta. (1) EYVL C 59, 26. 2. 1997, s. 9. Komission ja¤senen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (12. marraskuuta 1997) Komissio katsoo, etta¤ polttoaineen valmisteveron ensisijainen tarkoitus ja¤senvaltioissa on valtion verotulojen kasvattaminen. Ehdotuksessaan neuvoston direktiiviksi energiatuotteiden verotusta koskevan yhteiso¤n kehyksen uudistamisesta (1) komissio kuitenkin tunnustaa, etta¤ moottoripolttoaineiden valmisteveroa ka¤yteta¤a¤n ja¤senval- tioissa myo¤s muiden tavoitteiden toteuttamiseen kansallisen ympa¤risto¤-, liikenne- ja energiapolitiikan alalla. Komissio tunnustaa myo¤s, etta¤ on tarpeen liitta¤a¤ yksitta¤isille tienka¤ytta¤jille tien ka¤yto¤n mukaan ma¤a¤ra¤tta¤va¤t va¤litto¤ma¤t ja va¤lilliset maksut osaksi johdonmukaista maksuja¤rjestelma¤a¤. Komission tuoreessa ehdotuksessa energiatuotteiden verotusta koskevaksi neuvoston direktiiviksi ehdotetaan erityista¤ uudelleenja¤rjestelya¤, jonka ansiosta ja¤senvaltiot voisivat soveltaa moottoripolttoaineisiin alempia verotustasoja kuin mita¤ ta¤ssa¤ direktiivissa¤ sa¤a¤deta¤a¤n, jos ne samalla ottavat ka¤ytto¤o¤n erityisen tiemaksuja¤rjes- telma¤n, jolla pyrita¤a¤n korvaamaan sellaisia liikennekustannuksia kuin infrastruktuuri-, ruuhka- ja ympa¤risto¤kus- tannukset, tai muuttavat ta¤llaista erityista¤ ja¤rjestelma¤a¤. (1) EYVL C 139, 6. 5. 1997. (98/C 134/79) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3042/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Valkoinen kirja rautateista¤ Asiani liittyy talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon aiheesta (cid:148)Valkoinen kirja: Strategia yhteiso¤n rautateiden elvytta¤miseksi(cid:148) (1). Velkaantuneisuus ja¤a¤ taakse, ja rahoitustilanne ja infrastruktuurit ovat tervehtyneet. Valkoisessa kirjassa esitetyn rautateiden vapauttamisen ta¤rkea¤ strateginen tekija¤ on kaupallisen hallinnoinnin itsena¤isyys. Perusedellytys ta¤ma¤n tavoitteen saavuttamiseksi on vanhojen velkojen va¤heneminen ja samalla yhteiso¤n rautateiden kehitta¤misesta¤ annetun direktiivin 91/440/ETY (2) ta¤yta¤nto¤o¤npano. Onko totta, etta¤ monessa ja¤senvaltiossa velkojen va¤henemiseen ei ta¤ysin ole pa¤a¤sty? Voidaanko asiassa edeta¤ nopeasti? (1) EYVL C 206, 7. 7. 1997, s. 23. (2) EYVL L 237, 24. 8. 1991, s. 25


title: Amsterdamfördraget.

eurovoc_concepts:
European integration
Treaty on European Union


title: WRITTEN QUESTION No. 2988/97 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. The Commission's report on European ports

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
European Commission
European Parliament
European Union
economic development
exchange of information
harbour installation
report
trans-European network
transport network

text: 16. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 117/123 Unioni on selkea¤sti tuominnut Salman Rushdielle langetetun fatwan. Ta¤sta¤ asiasta kuten myo¤s Faradj Sarkouhin oikeudenka¤ynnista¤ ja ja¤senvaltioiden suurla¤hettila¤iden paluusta Teheraniin keskustellaan parhaillaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan yhteydessa¤. (98/C 117/156) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2987/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Merileva¤n mutaatiosta aiheutunut Va¤limeren ympa¤risto¤katastrofi Mutaation kokenut trooppinen merileva¤ (cid:148)Caulerpa Taxifolia(cid:148) on viime vuosina levinnyt Va¤limeressa¤ hallitse- mattomalla tavalla. Merileva¤a¤ oli tuotu Eurooppaan saksalaisen ela¤intarhan akvaarion koristeeksi. Mutaation tuloksena syntynyt uusi merileva¤laji levia¤a¤ eritta¤in nopeasti, ja siita¤ on tullut vastustuskykyinen kaikkia tuhoamisyrityksia¤ vastaan. Leva¤n esiintymisalueilta ovat kadonneet korallit, pesusienet, ravut ja kaikki muutkin merellisen kasvi- ja ela¤inkunnan edustajat; jopa kalat ovat ha¤via¤ma¤ssa¤. Ta¤ma¤ uusi laji kehittyy siis eritta¤in nopeasti ja uhkaa aiheuttaa valtavan ympa¤risto¤tuhon eritta¤in haavoittuvalla Va¤limeren altaan alueella. Miten komissio reagoi na¤ihin tietoihin ja mihin toimiin se aikoo ryhtya¤ esta¤a¤kseen kehityskulun, joka johtaa kohti Va¤limeren tuhoa? Komission ja¤senen B. Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (30. lokakuuta 1997) Komissio on ollut mukana rahoittamassa vuosina 1992 › 1995 Life-rahoitusinstrumentin kautta kansainva¤lista¤ hanketta, jossa tutkitaan caulerpa taxifolia -leva¤n lisa¤a¤ntymisen aiheuttamaa ongelmaa Va¤limeressa¤ ja jossa pyrita¤a¤n ennakoimaan ilmio¤n kehitys. Hankkeessa ovat toimineet ranskalaiset, espanjalaiset ja italialaiset tyo¤ryhma¤t. Ottaen huomioon kyseisen hankkeen tulokset ja leva¤n keskeytyma¤tto¤ma¤n levia¤misen komissio pa¤a¤tti vuonna 1995 myo¤nta¤a¤ toisen Life-rahoituksen toiminnalle, jonka tarkoituksena on kokeilla tekniikoita leva¤n ha¤vitta¤mi- seksi ja ottaa ka¤ytto¤o¤n strategia leva¤n levia¤misen valvomiseksi. Hanketta koordinoi Marseillessa toimiva tieteellinen ryhmittyma¤ (groupement d’inte·re(cid:136)t scientifique,GIS) Posidonie, jolta parlamentin ja¤sen saa tarvitta- essa yksityiskohtaisempia tietoja. GIS Posidonie on erityisesti ja¤rjesta¤nyt 19-20 syyskuuta 1997 kansainva¤lisen keskustelukokouksen caulerpa taxifolian levia¤misen valvonnasta. Kokouksen keskustelupo¤yta¤kirjat julkaistaan la¤hiaikoina. On huomattava, etta¤ vaikka komissio Lifen rahoitusinstrumentin kautta osallistuukin kyseisen ongelman luonnehtimiseen ja ratkaisun kokeiluvaiheisiin, mahdollisesti toteutettavat rakenteelliset toimet ovat asianoma- isten ja¤senvaltioiden vastuulla. (98/C 117/157) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2988/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Euroopan satamia koskeva komission kertomus Euroopan parlamentin neuvotellessa Euroopan laajuisista verkoista komission ja neuvoston kanssa komissio lupasi laatia vuoden 1997 alussa kertomuksen Euroopan satamien kehitta¤mistoimista ja antaa sen parlamentille. Voiko komissio kertoa, onko ta¤ma¤ kertomus laadittu ja koska se annetaan Euroopan parlamentille?


title: WRITTEN QUESTION No. 3028/97 by Amedeo AMADEO to the Commission. Future Noise Policy (Green Paper)

eurovoc_concepts:
EU publication
European Commission
charges for use of infrastructure
environmental protection
noise pollution
noise protection
prevention of pollution
proposal (EU)
rail transport
resolution of parliament

text: 16. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 117/131 (98/C 117/174) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3027/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Tulevaisuuden melupolitiikka (vihrea¤ kirja) Kysymykseni koskee Euroopan komission vihrea¤a¤ kirjaa tulevaisuuden melupolitiikasta (asiak. KOM(96)0540 lopull. ). Ulkona ka¤ytetta¤vien koneiden aiheuttaman melun osalta talous- ja sosiaalikomitea katsoo, etta¤ raja-arvoja sa¤a¤detta¤essa¤ pita¤ytyminen jo sa¤a¤nneltyihin alueisiin › kuten ehdotetaan › on ongelmallista, silla¤ ta¤ha¤nastiset toimet eiva¤t ole olleet ja¤rjestelma¤llisia¤ eika¤ niihin ole ryhdytty asiallisesti perustellun ta¤rkeysja¤rjes- tyksen mukaan vaan enemma¤n tai va¤hemma¤n sattumanvaraisesti. Na¤in ollen pyyda¤n, etta¤ kyseisella¤ alalla hyva¤ksyta¤a¤n laaja-alainen ohjelma melusaasteen va¤henta¤miseksi. Lisa¤ksi pyyda¤n enemma¤n tukea (mahdollisesti myo¤s verotuksellisin keinoin) va¤hemma¤n melua aiheuttavien koneiden nopeaan ka¤ytto¤o¤nottamiseen. (98/C 117/175) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3028/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Amedeo Amadeo (NI) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Tulevaisuuden melupolitiikka (vihrea¤ kirja) Kysymykseni koskee Euroopan komission vihrea¤a¤ kirjaa tulevaisuuden melupolitiikasta (asiak. KOM(96)0540 lopull. ). Talous- ja sosiaalikomitea hyva¤ksyy raidemelun arvioimis- ja va¤henta¤mistoimille annetun ensisijaisuu- den ja toteaa, etta¤ vihrea¤ssa¤ kirjassa esitettyja¤ melunva¤henta¤mistoimia voidaan edelleen parantaa, esimerkiksi ka¤ytta¤ma¤lla¤ niin sanottuja (cid:148)va¤ha¤meluisia junia(cid:148) (low noise trains). Pyyda¤n arvioimaan ja va¤ltta¤ma¤a¤n mahdollista vaihtelevien ka¤ytto¤maksujen ka¤ytto¤o¤nottoa yksitta¤isten rataosuuk- sien osalta; siita¤ aiheutuva kustannusten nousu ohjaisi liikennetta¤ kohti muita, kokonaisuutena ottaen viela¤ va¤hemma¤n ympa¤risto¤ysta¤va¤llisia¤ liikennemuotoja. Komission ja¤senen Riit Bjerregaardin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3023/97, E-3024/97, E-3025/97, E-3026/97, E-3027/97 ja E-3028/97 (5. marraskuuta 1997) Komissio tiedostaa ta¤ysin arvoisan parlamentin ja¤senen mainitsemat erilaiset aiheet. Melua koskevan vihrea¤n kirjan julkaisemisen seurauksena esitettyjen lukuisten mielipiteiden ja erityisesti Euroopan parlamentin hyva¤ksyma¤n pa¤a¤to¤slauselman perusteella komissio viimeistelee parhaillaan tulevia meluntorjuntatoimia. Na¤ma¤ toimet ovat osa johdonmukaista ja realistista ohjelmaa. Melukysymyksia¤ ka¤sittele- vien toimijoiden koordinointi ja niiden yhteistoiminta on yksi ohjelman oleellisista osista. Komission tarkoituksena ei ole antaa etusijaa jollekin tietylle toimelle. Tarkoitus on ka¤ytta¤a¤ tasapuolisesti ka¤ytetta¤vissa¤ olevia va¤lineita¤. Komissio ei aio korvata pa¤a¤sto¤normien vahvistamista taloudellisilla kannustimilla. Lisa¤ksi komissio pyrkii va¤ltta¤ma¤a¤n ratkaisuja, joissa liikenteessa¤ siirrytta¤isiin ka¤ytta¤ma¤a¤n muita ympa¤risto¤o¤n aikaisem- paa haitallisemmin vaikuttavia liikenneva¤lineita¤. Meluntorjuntatoimien toteuttamisen ehdoton edellytys on tavoitteiden vahvistaminen. Komissio tutkii parhail- laan vaihtoehtoja na¤iden tavoitteiden ma¤a¤rittelemiseksi ja vahvistamiseksi


title: WRITTEN QUESTION No. 2981/97 by Patricia McKENNA to the Commission. Radioactive pollution from the Sellafield nuclear complex in Britain

eurovoc_concepts:
Arctic Ocean
United Kingdom
application of EU law
environmental protection
radiation protection
radioactive pollution

text: 16. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 117/121 (98/C 117/153) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2978/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE) (15. syyskuuta 1997) Aihe: Kreikalle suunnatun yhteiso¤n tukikehyksen ta¤yta¤nto¤o¤npanon edistyminen Kreikalle suunnattu yhteiso¤n tukikehys on jo edennyt yli puoleenva¤liin ta¤yta¤nto¤o¤npanokaudestaan ja on nyt kriittisessa¤ vaiheessa. Voisiko komissio ilmoittaa minulle, mita¤ summia ja kuinka suuria osuuksia Kreikalle suunnatussa yhteiso¤n tukikehyksessa¤ varatuista ma¤a¤ra¤rahoista on maksettu ta¤ha¤n mennessa¤ 1. suhteessa tukikehyksen koko toimintakautta (1994 › 1999) varten laadittuun talousarvioon, 2. suhteessa sen ta¤yta¤nto¤o¤npanon aloittamisesta ta¤ha¤n asti (9/1997) kesta¤va¤a¤ kautta varten laadittuun talousarvioon ja lopuksi 3. suhteessa vain vuotta 1997 varten laadittuun talousarvioon (ma¤a¤ra¤rahojen ka¤ytto¤o¤notto vuoden 1997 toisen kolmanneksen loppuun saakka suhteessa summiin, jotka on varattu koko vuodelle,) ja ilmoittaa na¤ma¤ seka¤ kokonaisuuden osalta etta¤ erikseen yhteiso¤n tukikehyksen kansallisen ja alueellisen haaran ja koheesiorahaston osalta? Komission ja¤senen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (16. lokakuuta 1997) Kreikkaa koskevan yhteiso¤n tukikehyksen (1994 › 1997) osana rakennerahastoista suoritettuja maksuja koskevat tiedot ovat seuraavat (miljoonina ecuina elokuun 1997 loppuun): Alueelliset toimenpideohjelmat Kansalliset toimenpideohjelmat YHTEENSA¤ Maksettu yhteensa¤ 1994-1999 % 1994-1997 % 1 764,8 3 121,9 4 886,7 39,1 33,4 35,3 62,4 56 58,2 1997 maksettu 159,9 323,7 482,6 % 21 17,2 18,3 On syyta¤ muistuttaa, etta¤ koska kyse on koheesiorahastosta, maksut suoritetaan kansallisten viranomaisten esitta¤mien hakemusten mukaisesti, ja ne kuvaavat rahoitettujen hankkeiden etenemista¤. Vuoden 1997 syyskuun puoleenva¤liin mennessa¤ komissio on suorittanut Kreikan hyva¤ksi maksuja 257 miljoonaa ecua. (98/C 117/154) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2981/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Patricia McKenna (V) (1. lokakuuta 1997) Aihe: Sellafi eldin ydinvoimalan radioaktiivinen saaste Isossa-Britanniassa New Scientist (10. toukokuuta 1997) -lehdessa¤ selostettiin yksityiskohtaisesti tutkimusta, jonka mukaan Ison-Britannian Sellafieldissa sijaitsevan ydinvoimalan radioaktiivinen saaste on levitta¤ytynyt Pohjoisen ja¤a¤meren kautta Pohjois-Kanadan vesille. Tutkimusta johti Mike Brewers Halifaxissa, Nova Scotiassa sijaitsevasta Bedfordin valtamerentutkimuslaitok- sesta. Tutkimus tehtiin a¤sketta¤in Tromssassa Norjassa pidettya¤ Pohjoisen napapiirin radioaktiivisuutta ka¤sitte- leva¤a¤ konferenssia varten. Yksi konferenssin ja¤rjesta¤jista¤, Per Strand Norjan sa¤teilyturvakeskuksesta, on arvioinut, etta¤ Sellafieldista on pa¤a¤ssyt 40 000 miljardia becquerellia¤ cesium-137:ta ympa¤risto¤o¤n. Ha¤nen mukaansa noin 15 000 miljardia becquerellia¤ kyseista¤ radioisotooppia on pa¤a¤tynyt Pohjoiselle napapiirille. Ta¤ma¤ olisi kaksi tai kolme kertaa enemma¤n kuin se saastema¤a¤ra¤, jota Tshernobylista¤ pa¤a¤si Pohjoiselle napapiirille Ita¤meren ja Pohjanmeren kautta. Onko komissio tutkinut ta¤ha¤n kysymykseen liittyvia¤ tietoja? Mihin toimiin se aikoo ryhtya¤ varmistaakseen, etta¤ Sellafieldin aiheuttama radioaktiivinen saastuttaminen saadaan loppumaan?


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1920/97 av den 1 oktober 1997 om ändring av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vissa sockerprodukter

eurovoc_concepts:
CCT duties
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: Communication relative à l'ouverture des contingents introduits par décision des représentants des gouvernements des États membres, réunis au sein du Conseil le 26 septembre 1997, pour l'importation de certains produits sidérurgiques CECA originaires de la Fédération de Russie

eurovoc_concepts:
Russia
import licence
iron and steel product
originating product
tariff quota

formats: html pdfa1b print


title: Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet -Genomförande av rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket

eurovoc_concepts:
application of EU law
chemical fertiliser
pollution control measures
pollution from agricultural sources
water pollution

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION •b •k it ix Bryssel den 01. 10. 199' KOM(<)7) 471 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET Genomförande av rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket 1. INLEDNING 2. DIREKTIVETS BAKGRUND 2. 1 Nitratproblemet 2. 2 Nitratproblemets orsaker 2. 3 Direktivets historiska bakgrund 2. 4 Direktivets huvuddrag 3. GENOMFÖRANDE AV DIREKTIVET 3. 1 Överföring till nationell lagstiftning 3. 2 Riktlinjer för god jordbrukssed 3. 3 Förteckning över känsliga områden 3. 4 Övervakning 3. 5 Åtgärdsprogram 3. 6 Sammanfattande rapporter 4. ÖVERTRÄDELSEFÖRFARANDE 5. SKALL DIREKTIVET ÄNDRAS? 6. SLUTSATSER 3 4 4 5 5 6 7 7 8 9 12 12 14 16 17 17 1. INLEDNING Sex år efter antagandet av nitratdirektivet1 har de flesta medlemsstater misslyckats med att genomföra det. Som ett resultat av detta fortsätter nitratföroreningarna av vattensystemen att vara ett problem i alla länder inom gemenskapen. Många dricksvattenkällor överskrider den nivå på 50 mg/1 som fastställts av folkhälsoskäl i av dncksvatten'12 som såväl direktivet om "ytvatten "dricksvattendirektivet"\ framställning för Miljömässigt sett är medlemsstaternas utsläpp av nitrater i Nordsjön, Östersjön, Medelhavet och Svarta havet särskilt allvarliga vad gäller uppkomsten av eutrofiering. Nitratföroreningarnas omfattande spridning gör en minskning av dessa till en utmaning för gemenskapens miljöpolitik, ett faktum som även rör den huvudsakliga förorenaren, jordbruket, vilket är särskilt känsligt för förändringar av markanvändning som påverkar dess ekonomiska livskraft. För sex år sedan, under 1991, antog rådet nitratdirektivet, vilket syftade till att minska vattenförorening som orsakas eller framkallas av nitrater som härrör från jordbruket och att förhindra ytterligare sådan förorening. Detta innebar ett viktigt steg i utvecklingen av vattenpolitiken, i och med att direktivet anammade både principen om att förorenaren betalar och principen om förhindrande vid källan, och försökte att ta itu med föroreningar från spridda källor. Även om de viktigaste åtgärderna enligt direktivet fortfarande inte vidtagits i många medlemsstater, står det redan klart att det i vissa läger finns ett starkt motstånd mot föreskrifterna i direktivet, vilket sannolikt bidrar inom till den gemenskapen. Kommissionen anser att den nuvarande situationen är mycket allvarlig. För tillfället omfattas 13 av 15 medlemsstater av rättsliga åtgärder vad gäller både den icke genomförda överföringen av direktivet till nationell lagstiftning och missförhållanden vid rapport om genomförandet, som fordras enligt artikel 1 I i direktivet, representerar därför en lämplig möjlighet att belysa den påtagliga brist på i medlemsstaternas tillämpning av direktivet. tillämpningen av direktivet. Denna låga genomförandegraden framåtskridande Rapporten kommer att inledas med en kort undersökning av direktivets bakgrund, innan analysen av den nuvarande genomförandegraden presenteras. Det sista avsnittet visar tydligt varför, givet den låga genomförandegraden, kommissionen anser det vara olämpligt att lägga fram förslag till ändringar av direktivet vid denna tidpunkt. 1 EGT nr L 375. 31. 12. 1991. s. 1. rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket. 2 EGT nr L 194, 25. 7. 1975, s. 26. rådets direktiv 75/440/EEG av den 16 juni 1975 om den kvalitet som krävs på det ytvatten som är avsett för framställning av dricksvatten i medlemsstaterna. 3 EGT nr L 229, 30. 8. 1980. s. 11. rådets direktiv 80/778/EEG av den 15 juli 1980 om kvaliteten på välten avsett att användas som dricksvatten. 2. DIREKTIVETS BAKGRUND 2. 1 Nitratproblemet I Europeiska unionen har sedan 1980 koncentrationen av nitrat i dricksvatten reglerats genom dricksvattendirektivet. Detta fastställer ett riktvärde för nitrat på 25 mg/1 och en högsta tillåtna koncentration på 50 mg/I. Dessa värden har numera allmänt accepterats av folkhälsoskäl, och, vilket är betydelsefullt, har inte ifrågasatts av medlemsstaterna under förhandlingarna om kommissionens förslag till ändringar av direktivet. Nitrat i dricksvatten anses vara ett problem för folkhälsan därför att nitrat snabbt omvandlas till nitrit i människokroppen. Nitritets huvudsakliga effekt är att det orsakar oxidation av blodhemoglobin till methemoglobin som inte kan transportera syre till vävnaderna. Den minskade syretransporten manifesterar sig själv i synnerhet i spädbarn som inte är äldre än sex månader, och orsakar tillståndet methemoglobinanemi eller blue-babysyndromet. Detta fenomen har endast observerats vid nitratniväer som legat betydligt över 50 mg/I. Denna nivå ger därför ett tillräckligt skydd mot detta. Dessutom reagerar nitrit med kemiska föreningar i magen och bildar produkter som har visat sig vara cancerframkallande hos många djurarter, även om det ännu inte har bevisats orsaka cancer hos människor. I vilket fall som helst berättigar absolut dessa två faktorer tillsammans att man tillämpar ett försiktigt tillvägagångssätt vid fastställandet av denna parameter4. Dobrisbedömningen5 uppger modellkoncentrationer av nitrat som läcker ut från jordbruksmarker som indikerar att 87 % av dessa jordbruksområden i Europa har nitratkoncentrationer ligger över riktnivåvärdet på 25 mg/1 och 22% som ligger över nivån pä 50 mg/I. I många områden stiger dessa nivåer vilket innebär att befintliga dricksvattenkällor måste stängas eller genomgå dyra reningsprocesser pä konsumentens bekostnad. i grundvattnet som Förhöjda nitratnivåer bidrar också mycket starkt till eutrofieringen, i synnerhet i marina miljöer och i kustområdena. Inom dessa områden stimulerar nitraterna till hög algtillväxt vilket leder till tydliga förändringar i ekosystemets funktion, vanligtvis till en försämring. Nordsjön har stora kustområden som har konstaterats lida av eutrofiering, såväl som områden i Medelhavet. Det effektivaste sättet att minska denna eutrofiering är att minska utsläppen av nitrater och andra källor till kväveföreningar. 4 Det är också relevant att notera att Världshälsoorganisationen i april 1997 granskade sin rikmivå för nitrat och nitrit i dricksvatten, och kom fram till den slutsatsen all på grundval av de scnaslc vetenskapliga rönen borde nivån på 50 mg/1 fortsätta att gälla. 5 Stanners D, Bourdeau P. red. (1995). Europas miljö, Dobrisbedömningen. EES. 4 2. 2 Nitratproblemets orsaker fokuserats jordbrukspolitik har Efterkrigstidens på att maximera produktionen. Prissubventioner och garanterade marknader har tenderat att åstadkomma intensiva produktionsmetoder. Så har varit fallet inom EU med den gemensamma jordbrukspolitiken, på samma sätt som i andra länder. Sammanfattningsvis har politiken, som varit mycket framgångsrik vad gäller att skapa en ökad produktion, haft en skadlig effekt på miljön. Vad gäller nitratutsläppen, har den i en ökad användning av kemiska gödningsmedel, och vad som är ännu viktigare att ett stort antal boskap har koncentrerats till små landområden. I vissa regioner till strukturella överskott vad gäller den stallgödselkvantitet som producerats. Med andra ord finns det mer stallgödsel än vad som kan användas utan att orsaka nitratutsläpp. intensiva produktionen resulterat intensiva boskapsuppfödningen inom EU har den lett Det kan ta många år för nitratutsläppen att nå fram till en vattenmassa när de väl har lämnat sin ursprungliga utsläppsplats. Mycket av den höga nitratkoncentrationen i vattensystemen idag har orsakats av de gångna decenniernas jordbrukssed. Detta innebär också att dagens jordbrukssed kommer att bestämma de framtida utsläppsniväerna för nitrater6. Det rader inget tvivel om att den jordbrukssed som nu rader har förbättrats i miljöhänseende om man jämför med den sed som rädde under det gångna decenniet, men det är fortfarande sa att radande jordbrukssed och strukturella överskott bidrar till nitratutsläppen. Det är därför nödvändigt att det sker förändringar i rådande jordbrukssed. Europeiska gemenskapen har förbundit sig att tillämpa principen om att förorenaren betalar. I samband med nitratdirektivet innebär detta att kostnaden för de åtgärder som är för att minska nödvändiga rådande föroreningarna inom företagen på jordbruksnäringen. Förändringar i den gemensamma jordbrukspolitiken, som MacSharryreformerna till minskade prissubventioner och förordningen för jordbruk och miljö7 kommer att stötta denna politik, såväl som ytterligare reformer som medverkar till att förskjuta tyngdpunkten bort från produktionssubventionering. för att förändra läggas jordbrukssed enskilda 1992 vilka ledde skall från de 2. 3 Direktivets historiska bakgrund Vid ministerseminariet i Frankfurt 1988 om vattenfrågor granskades den befintliga lagstiftningen och man uppmärksammad en rad förbättringar som skulle kunna göras och luckor som skulle kunna täppas igen. Till dags dato 6 Detta är särskilt viktigt för de associerade länderna i Central- och Östeuropa, eftersom del är sannolikt att varje form av intensifiering av jordbnikct liknande den som skedde i Västeuropa under efterkrigstiden kommer att leda till en ökning av vattenföroreningen vad gäller nitrater från jordbruket. 7 EGT nr L 215. 30. 7. 1992. s. 85. rådets förordning nr 207K/92 av den M) juni 1992 om produktionsmetoder inom jordbnikct som är anpassade lill de krav som skyddet av miljön och vidmakthållandet av natur- och kulturlandskapet ställer. har detta resulterat i att rådet har antagit direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse1* och nitratdirektivet. Nitratdirektivet såg sin början som ett "förslag till rådets direktiv om skydd av sötvatten, kustvatten och havsvatten mot föroreningar orsakade av nitrater från spridda källor"9. Ett ändrat förslag offentliggjordes 199010, i enlighet med Europaparlamentets yttrande11. Direktivet tog nästan tre är att förhandla fram och antogs till sist under det nederländska ordförandeskapet den 12 december 1991, och anmäldes till medlemsstaterna den 19 december 1991. 2. 4 Direktivets huvuddrag Direktivet har ett dubbelt syfte: att minska vattenförorening som orsakas eller framkallas av nitrater som härrör från jordbruket och att förhindra ytterligare sådan förorening. Direktivet försöker att säkerställa dessa syften genom att kräva att medlemsstaterna skall förteckna de vatten som är förorenade eller som kan förorenas och ange dessa som känsliga områden12 på grundval av resultaten av direktivets övervakningskrav. Medlemsstaterna skall upprätta åtgärdsprogram innehåller obligatoriska åtgärder rörande jordbruksmetoder, inklusive bestämmelser om den maximala mängd gödsel som får spridas ut på marken varje år. Medlemsstaterna skall också utarbeta riktlinjer för god jordbrukssed, som kan tillämpas på frivillig basis utanför de känsliga områdena och som är obligatoriska inom områdena. Medlemsstaterna skall också övervaka nitrathalten i vattensystemen för att på så sätt bedöma effekterna av de åtgärder som vidtagits. för dessa områden som 8 EGT nr L 135. 30. 5. 1991. s. 40. rådets direktiv 91/271/EEG. av den 21 maj 1991. om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse 9 EGT nr C 54, 3. 3. 1989, s. 4. 10 EGT nr C 51,2. 3. 1990, s. 12. 11 EGT nr C 158, 26. 6. 1989, s. 487. 12 Om en medlemsstat anger hela sitt territorium enligt artikel 3. 5 i direktivet, är det tekniskt sett inte att betrakta som ett känsligt område. Kraven för dessa områden är emellertid exakt de samma och i de fall man hänvisar till ett känsligt område kommer detta att innefatta de medlemsstater som använder artikel 3. 5. fönitom i de fall man talar om övcrvakningskrav. Tidsplan för genomförandet av direktivet finns i tabell 1 nedan. Tabell 1: Tidsplan för genomförande av direktivet Krav Relevant artikel i direktivet Fastställt datum för slutförande'^ Överföring till nationell lagstiftning 12 20. 12. 1993 Övervakning 5. 6 eller 6 20. 12. 1993 Angivande av känsliga områden Fastställande av riktlinjer för god jordbnikssed Fastställande av det första fyraåriga åtgärdsprogrammet 3 4 5 20. 12. 1993 20. 12. 1993 20. 12. 1995 Inlämnande av sammanfattande rapport till kommissionen 10 20. 6. 1996 Slutförande av översyn av områden som angetts som känsliga Början på det år under vilket maximalt 210 kg N lia kan tillämpas Slutförande av det första åtgärdsprogrammel Början på det år under vilket maximalt 170 kg N ha kan tillämpas Slutförande av det andra åtgärdsprogrammel 3 5 5 5 5 21. 12. 1997 20. 12. 1998 20. 12. 1999 20. 12 2002 21. 12. 20()3 3. GENOMFORANDE AV DIREKTIVET Genomförandet av direktivet bör fortgå med samma hastighet i alla medlemsstater. Österrike, Finland och Sverige som blev medlemmar den 1 januari 1995 får inga särskilda dispenser. 3. 1 Överföring till nationell lagstiftning Artikel 12 i direktivet fastställer att medlemsstaterna skall "sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv- inom två år efter dagen för anmälan", dvs. senast den 20 december 1993 Fyra år efter tidsfristens utgång har bara fyra medlemsstater bedömts att ha uppfyllt sina förpliktelser. Tabell 2 visar det datum dä medlemsstaten meddelade att den vidtagit åtgärder för överföringen av lagstiftningen och om kommissionen anser att dessa motsvarar deras förpliktelser. 13 Dessa följer rådets förordning 1182/71 (EEG. Euratom) av den 3 Juni 1971 om regler för bestämning av perioder, datum och frister. EGT nr L 124. 8. 6. 1971. s. 1. Tabell 2: Överföring av direktivet 1997) till nationell lagstiftning (den 30 juli Land Datum för meddelande Åtgärder anses vidtagna (senast den 20. 12. 199314) Belgien Danmark Finland Frankrike 17. 12. 1993 24 3 | y*>5 ' ^ 27. 8. 1993 Förenade kungariket 28. 6. 1996 Grekland Irland Italien 17. 7. 1995 Luxemburg " 26. 10. 1994 Nederländerna Portugal Spanien Sverige Tyskland Österrike 11. 3. 1996 25. 1. 1996 1. 4. 1996 26. 1. 1996 3. 2 Riktlinjer för god jordbnikssed Ja N ci Ja Nej Nej Ja Ja Kontroll pågår Nej Kontroll pågar I enlighet med artikel 4 i direktivet "skall medlemsstaterna inom två är efter dagen för anmälan av detta direktiv fdvs. senast den 20 december 1993] utarbeta riktlinjer för god jordbrukssed som kan tillämpas av jordbrukare pa frivillig basis, och som åtminstone omfattar de punkter som anges i bilaga 2 avsnitt A". Flertalet medlemsstater har nu uppfyllt detta åtagande, vilket kan utläsas av tabell 3 nedan. När kommissionen utförde en preliminär undersökning av riktlinjerna i slutet av 1994 var emellertid detta inte fallet. Även om en del av kraven vad gäller riktlinjerna kan uppfattas som ganska ospecificerade, representerar riktlinjerna viktiga instrument hade i samband av miljömässiga vid med hänsynstaganden i jordbruket. Det är därför kommissionens avsikt att utföra ytterligare en undersökning av dem. Denna kommer inte bara att ta en titt pa i bilaga 2, utan även hur riktlinjerna överensstämmer med kraven liknande riktlinjernas överensstämmelse mellan områden med integrationen direktivet också och 14 För Österrike. Finland och Sverige den I januari 1995 15 Finland meddelade ytterligare överföringsåtgärdcr den 23 oktober 1995 och den 14 augusti 1996 definitionerna i alla ovanstående punkter är tillämpliga på alla vattensystem och inte endast på de som för närvarande används för framställning av dricksvatten. Medlemsstaterna måste därför bedöma alla vattenresurser, oaktat om de används till dricksvatten eller inte. Det är också nödvändigt att understryka att nivån på 50 mg/1 kanske inte är tillräcklig för att minska eutrofieringen. Denna anses därför inte vara den fixerade nivån i direktivet. Det är till och med troligt att den är för hög för att minska eutrofieringen. I enlighet med artikel 3. 5 behöver medlemsstaterna inte ange särskilda, känsliga områden, om de för hela sitt territorium upprättar och tillämpar åtgärdsprogram. Hittills har fem medlemsstater sålunda använt sig av denna möjlighet. Tabell 4 visar när medlemsstaterna har angett områden enligt artikel- 3, och om detta har slutförts, om områden har angetts eller hela territoriet. Det framgår av tabellen att de flesta länder som har valt att inte använda artikel 3. 5 har misslyckats med att uppfylla denna skyldighet, vilket innebär att de områden som kräver skydd inte har identifierats, sex år efter antagandet av direktivet. 10 Tabell 4: Förteckning över känsliga områden (den 30 juli 1997) Land Belgien Danmark Finland Frankrike Omfattat område Datum för färdigställande av förteckning (senast den 20. 12. 1993l8) 12. 7. 1993 Hela territoriet - 46 % av jordbruks- markerna* Förenade kungariket 10. 2. 1997 69 känsliga områden* Grekland Irland Italien 17. 7. 1995 Inga områden* Luxemburg 19. 10. 1994 Nederländerna 5. 1. 1994 Hela territoriet Hela territoriet Portugal Spanien Sverige Tyskland Österrike 25. 1. 1996 7. 11. 1994 26. 1. 1996 5 känsliga områden* Hela territoriet Hela territoriet * Dessa beslut undersöks för närvarande av kommissionen. Kommissionen är medveten om nödvändigheten att kontrollera om alla områden som borde anges som känsliga områden av medlemsstaterna verkligen har blivit angivna. I detta syfte avser kommissionen att genomföra en från medlemsstaterna, för att bli en samrådande part i frågan. För närvarande är en sådan undersökning inte möjlig, eftersom endast tre av medlemsstaterna som har valt att ange känsliga områden har färdigställt sin förteckning. undersökning, information tillräcklig erhållits när har Artikel 3. 4 innehåller en obligatorisk bestämmelse för medlemsstaterna att "vid behov och minst vart fjärde år se över de känsliga områden som angetts och göra nödvändiga ändringar och tillägg, för att ta hänsyn till förändringar och omständigheter som tidigare inte kunnat fbrutses'\ Detta måste slutföras senast den 21 december 1997 och meddelas till kommissionen senast den 21 juni 1998. Det är därför för tidigt att ha någon uppfattning om omfattningen av det territorium i gemenskapen som täcks av artikel 3 kommer att förändras. 18 För Österrike, Finland och Sverige, 1. 1. 1995 11 3. 4 Övervakning Övervakningsfrågor täcks i både artikel 5 och 6 i direktivet. Medlemsstater som har valt att tillämpa artikel 3. 5 slipper kraven som fastställs i artikel 6, förutom om de beslutar sig för att ändra och ange områden enligt artikel 3. 2. I detta fall måste de utföra den fastställda övervakningen för en period på ett år före det att ändringen sker. Artikel 5. 6 är tillämpbar på medlemsstater som använder sig av artikel 3. 5. De måste "övervaka nitrathalten i vattensystemet (ytvatten och grundvatten) på utvalda matplatser, så att det blir möjligt att fastställa omfattningen av den nitratförorening av vatten som orsakas av jordbruket". på nytt vad gäller övervakningsmetoderna måste Medlemsstater som anger känsliga områden måste följa artikel 6. Denna för innehåller alla riktlinjer vattenresurser. Medlemsstaterna undersöka eutrofieringsgraden i sött ytvatten, flodmynningar och kustvatten vart fjärde år. Nitrathalten i sötvattensområden ska ha övervakats under ett års tid mellan den 19 december 1991 och den 20 december 1993, och under varje följande fyraårsperiod (dvs. till och med den 21 december 1997). Det enda de följande undantaget provtagningsplatser där under den senaste övervakningsperioden alla tidigare prov låg under 25 mg/I och där det inte finns någon ny faktor som skulle kunna orsaka en förhöjning av nitrathalten. I detta fall räcker det att övervakningsprogrammet upprepas vart åttonde år. undersökningar denna och gäller för eftersom medlemsstaternas sina övervakningsåtaganden, Det är svårt för kommissionen att bedöma i vilken grad medlemsstaterna har enda följt skyldighet att inlämna uppgifter om övervakningen till kommissionen regleras i artikel 10 om den sammanfattande rapporten. Till och med information som inlämnas på detta sätt behöver bara utformas som en sammanfattning. Åtskilliga medlemsstater har dock meddelat i sina rapporter att deras övervakning är, för tillfället, otillräcklig om man ser till bestämmelserna i direktivet. En undersökning19 som utfördes nyligen visar att många medlemsstater ännu inte har upprättat den övervaknings- och administrativa itu med infrastruktur som är nödvändig för att övervakningskraven från en rad olika direktiv. ta 3. 5 Åtgärdsprogram I artikel 5 i direktivet fastställs att "inom två år efter det att områden första gången angavs enligt artikel 3. 2, eller inom ett år frän varje ytterligare angivande enligt artikel 3. 4, skall medlemsstaterna för att uppnå de syften som anges i artikel 1 upprätta åtgärdsprogram som avser de angivna känsliga områdena". Åtgärdsprogrammen löper under fyra år. Det första skulle ha påbörjats den 20 december 1995 och vara avslutat den 20 december 1999 19 Utvärdering av kostnaderna för gnmdvatteninspektion i medlemsstatenia. undersökning utförd pa kontrakt B4- kommissionen. GD XI ramen inom för uppdrag av Europeiska 3040/95/000345/MAR/D1. 12 Ett andra åtgärdsprogram kommer då att påbörjas och löpa under ytterligare fyra år, med den 21 december 2003 som slutdatum. Åtgärdsprogrammen utgör huvudkraven i direktivet, eftersom de innebär tvingande restriktioner vad gäller jordbrukarnas verksamhet för att uppnä direktivets syften. Dessa anges i bilaga 3. Av dessa krav är det två som är viktigast. Enligt punkt 1 i bilaga 3 skall spridning på marken av gödselmedel vara baserad på en balans mellan grödans kvävebehov och kvävetillförseln till grödorna från jorden och från gödselmedel. I punkt 2 fastställs ett maximum på 170 kg N per hektar per år som kan spridas på markerna i form av stallgödsel. Direktivet tillåter emellertid upp till 210 kg N per hektar per år under det första åtgärdsprogrammet. Båda dessa maximikvantiteter är tillämpliga under det fjärde året av deras respektive åtgärdsprogram, dvs. 210 kg N per hektar per år från den 20 december 1998 och 170 kg N per hektar per år från den 20 december 2002. Denna punkt i direktivet tillåter även medlemsstaterna att avvika från dessa kvantiteter, men endast när detta är berättigat på grundval av objektiva kriterier och då detta inte inverkar på möjligheten att uppnå direktivets syften. Medlemsstaterna skall ha påbörjat sina åtgärdsprogram den 20 december 1995. Tabell 5, som också bedömer om åtgärdsprogram m en överensstämmer med direktivets bestämmelser, visar emellertid att endast ett fåtal har gjort detta. Givet att dessa åtgärder representerar nyckeln till direktivets genomförande, är detta misslyckande svårt att försvara. 13 Tabell5: Åtgärdsprogram (den 30juli 199") Datum för meddelande (senaste den 20. 12. 1995) I överensstämmelse? Kil996 Under granskning Land Belgien Danmark Finland Frankrike Förenade kungariket Grekland Irland Italien Luxemburg 19. 10. 1994 Nej Nederländerna (se nedan) Portugal Spanien Sverige Tyskland Österrike 25. 1. 1996 1. 4. 1996 Under granskning Nej 11. 11. 1996 Under granskning lämnade de nederländska myndigheterna Det är dessutom viktigt att betrakta det nederländska fallet. Den 22 sina december 1995 åtgärdsprogram till kommissionen och informerade den om att de skulle använda sig av undantagsmöjligheten i bilaga 3. Kommissionen beslutade, efter att ha undersökt skälen till undantaget och diskuterat dessa med de rekommendera att den nederländska myndigheterna, nitratkommittén att gå med på undantaget. Under nitratkommitténs sjunde sammanträde i november 1996 drog de nederländska myndigheterna tillbaka sitt åtgärdsprogram och informerade kommissionen att de inte längre önskade utnyttja sig av undantagsregeln. inte kunde in Om det under någon fas av direktivets genomförande visar sig att de åtgärder som fastställs i direktivet inte är tillräckliga för att uppnå dess syften, måste medlemsstaterna enligt artikel 5. 5 vidta sådana ytterligare eller skärpta åtgärder som de bedömer vara nödvändiga. För att bidra till att detta syfte uppnås skall medlemsstaterna enligt artikel 5. 6 första stycket utarbeta för att utvärdera effekten av och genomföra övervakningsprogram åtgärdsprogram m et. 3. 6 Sammanfattande rapporter I artikel 10 i direktivet fastställs att "medlemsstaterna skall för en period av fyra år efter anmälan av detta direktiv samt för varje följande fyraårsperiod 14 lämna en rapport till kommissionen med uppgifter enligt bilaga 5" Enligt bilaga 5 krävs grundläggande information om de punkter som diskuterats i ovanstående avsnitt. Medlemsstaterna borde ha lämnat denna information till kommissionen senast den 20 juni 1996. Enligt artikel 11 i direktivet skulle kommissionen senast den 20 december 1996 ha överlämnat sammanfattande rapporter till Europaparlamentet och rådet. Av tabell 6 nedan framgår att flertalet medlemsstater var sena med att lämna in sina rapporter Detta är skälet till att kommissionen har tvingats senarelägga datumet för offentliggörandet av denna rapport. Tabell 6: Sammanfattande rapporter (den 30 juli 199") Land Belgien Danmark Finland Frankrike Förenade kungariket Grekland Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Spanien Sverige Tyskland Österrike Dalum för meddelande (scnaslc den 20. 6. 1996) 20. 12. 1996 19. 9. 1996 2. 112. 19% 9. 1. 1997 19. 11. 1996 17. 7. 1995 4. 2. 1997 9. 7. 1996 X. 10. 1996 4. 9. 1996 12. 11. 1996 11. 11. 1996 De rapporter som inkommit har skilt sig åt vad gäller format och innehåll, med avsevärda skillnader rörande längd. Även om kommissionen kommer att lägga fram en sammanställd rapport om denna information, kommer den varierande standarden på svaren inte att underlätta skapandet av ett optimalt användbart dokument. Under nitratkommitténs sjätte sammanträde den 1 juni 1995, till ett gemensamt rapportformat vilket kommenterades av medlemsstaterna. Eftersom en slutlig version inte lades fram tidigt nog användes denna emellertid inte av någon medlemsstat. Kommissionen har för avsikt att framöver lägga fram en ram för kommittén inom vilken resultaten skall presenteras, för att öka det slutliga dokumentets användbarhet. lade kommissionen fram ett förslag 15 4. OVERTRADELSEFORFARANDE tydligt framgår av ovanstående Kommissionen får inleda ett överträdelseförfarande enligt artikel 169 i EG- fördraget mot en medlemsstat som har underlåtit att uppfylla direktivets bestämmelser. Det flertalet medlemsstater ligger efter tidsplanen för direktivets genomförande, vissa avsevärt efter. Det uppmärksammades i kommissionens meddelande om genomförande av gemenskapens miljölagstiftning20 att det finns ett behov att vidta rättsliga åtgärder mot de flesta medlemsstater för liknande överträdelser av detta direktiv Dessa rättsliga förfaranden utvecklas naturligtvis i olika steg beroende pä överträdelsens art och den dialognivå som har uppnätts mellan medlemsstaterna och kommissionen. Vissa medlemsstater är part i tvä separata mål. tabeller att För närvarande är flertalet överträdelsemål baserade på antingen det faktum att överföring av åtgärder inte har skett eller att de åtgärder som vidtagits i grunden inte överensstämmer med direktivets bestämmelser. På detta stadium finns det därför inget konkret som tyder på att de ätgärder som fastställs i direktivet inte kommer att ha en betydande effekt på nitratföroreningarna när de väl fått möjlighet att verka. Detta representerar därför kommissionens huvudargument för att inte gäller lägga överträdelseförfaranden mot medlemsstaterna visas i tabell 7. Informationen i denna tabell presenteras i enlighet med kommissionens bestämmelser om information som kan lämnas ut, det skall därför inte antas att det inte pågår överträdelseförfaranden mot medlemsstater som inte listas, eller för någon del av direktivet som inte anges för ett särskilt land. direktivet. ändring förslag Läget fram vad till av Tabell 7: Läget vad. gäller överträdelse förfaranden mot medlemsstater (den 30 juli 1997) Land Belgien Finland Frankrike Överföring Förteckning Jordbnikssed Åtgärdsprogram Rapport FU FU MY* Förenade kungariket FU Grekland Irland Italien Domstolen Domstolen MY* MY* Domstolen Domstolen Domstolen Nederländerna FU Portugal Spanien Domstolen Domstolen Domstolen Domstolen Domstolen MY* MY* FU = Formell underrättelse. MY = Motiverat yttrande. Domstolen = Rättsligt förfarande inför EG- domstolen * = Beslut taget av kommissionen och offentliggjort verkställt i ett pressmeddelande, men ännu inte 20 KOM (96) 500 slutlig. 22. 10. 1996 16 5. SKALL DIREKTIVET ANDRAS? Såsom angivits i avsnitt 4 är det huvudsakliga skälet till varför kommissionen inte lägger fram förslag om en ändring av direktivet det sena genomförandet av direktivet, vilket gör det omöjligt att bland annat bedöma direktivets effekt. Kommissionen är emellertid medveten om att det kan diskuteras om det faktum att så många medlemsstater har misslyckats ined att iaktta sina skyldigheter med hänsyn till detta direktiv innebär att felet ligger hos själva direktivet. Kommissionen anser att detta inte är en hållbar argumentation, eftersom flertalet av de åtgärder som måste vidtas av medlemsstaterna (dvs. överföring, övervakning, förteckning av känsliga områden, riktlinjer för god jordbrukssed och rapportering) är svära att missförstå. Även om det kan uppstå problem vid samordningen av de olika ministeriernas insatser (särskilt vad gäller miljö och jordbruk) sä är dessa bara procedurmässiga problem som bör kunna lösas. Eftersom det enligt direktivet inte föreligger någon skyldighet att rapportera om de problem man erfar under genomförandet av direktivet, så är det inte möjligt att tillhandahålla korrekt information om grunderna för att genomförandet försenats. Kommissionen är emellertid medveten om att bristen på grundläggande information om nitratföroreningarnas omfattning har varit ett problem, vilket även ovannämnda samordning mellan de olika ministerierna har varit. 6. SLUTSATSER Sex år efter antagandet av detta direktiv är läget vad gäller genomförandet otillfredsställande i de flesta medlemsstater. Läget är så allvarligt att varje ändring av direktivet vore olämpligt. Misslyckandet med att genomföra direktivet fullt ut, förutom de rättsliga aspekterna i detta sammanhang, utgör ett misslyckande med att ta itu med allvarliga miljö- och folkhälsoproblem. Även om kommissionen kommer att "öra allt som står i dess makt för att säkerställa att direktivet i?enomförs, särskilt genom att vidta rättsliga åtgärder, kanske dessa i sig själva inte uppfyller direktivets syften. Det är därför nödvändigt att använda sig av alla medel som står till buds för att skapa det tryck som behövs för ett omedelbart genomförande av direktivet. 17 ISSN 1024-4506 KOM(97) 473 slutlig DOKUMENT SV 14 03 Katalognummer : CB-CO-97-488-SV-C ISBN 92-78-25035-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg U


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3033/97 van Amedeo AMADEO aan de Commissie. Italiaanse projecten voor het URBAN-programma

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Italy
distribution of aid
municipality
regional and local authorities
reserves
town
urban area

text: 16. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 117/127 Gecombineerd Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-3013/97 en E-3033/97 (24 oktober 1997) Op 8 mei 1996 heeft de Commissie een besluit genomen over de toewijzing van de financie¤le reserve voor de communautaire initiatieven. De indicatieve toewijzing voor het initiatief URBAN in Italie¤ voor de periode 1997-1999 bestaat uit 11,81 mil- joen ecu voor de regio(cid:146)s van doelstelling 1 en 6,40 miljoen ecu voor de overige regio(cid:146)s (prijzen van 1995). De Commissie heeft in haar mededeling aan de lidstaten (1), en meer in het bijzonder in punt 20 daarvan, de lidstaten verzocht operationele programma(cid:146)s in het kader van het initiatief URBAN in te dienen. Wat de geografische verdeling binnen elke lidstaat betreft, heeft de Commissie zich ertoe beperkt aan te geven welk gedeelte van de toewijzing dient te worden bestemd voor de regio(cid:146)s van doelstelling 1. De Italiaanse autoriteiten hebben programma(cid:146)s voor de steden Trieste, Lecce en Catanzaro voorgesteld. (1) PB C 200 van 10. 7. 1996. (98/C 117/164) Betreft: EFRO-projecten SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3014/97 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (1 oktober 1997) Op 30 november 1995 heeft de Commissie een uitnodiging gepubliceerd tot inschrijving op een overheidsop- dracht voor modelprojecten in de sector stadsontwikkeling, in het kader van de innovatieve maatregelen waarvan in artikel 10 van de EFRO-verordening sprake is. Kan de Commissie mededelen hoeveel projecten Italie¤ heeft ingediend? Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie (23 oktober 1997) De Commissie heeft in het kader van de inschrijving (1) op grond van artikel 10 van de verordening inzake het Europees Fonds voor regionale ontwikkeling (2) in totaal 503 projecten ontvangen, waarvan er 119 door Italie¤ zijn ingediend. Mede gelet op de grote belangstelling voor deze inschrijving is voor de uiteindelijke selectie van de projecten een zeer rigoureuze evaluatieprocedure toegepast. Aan de hand van de vastgestelde criteria heeft de Commissie voor Italie¤ 4 projecten geselecteerd (van de in totaal 26 gekozen projecten), namelijk projecten voor de steden Brindisi, Milaan, Napels en Turijn. (1) PB C 319 van 30. 11. 1995. (2) PB L 193 van 31. 7. 1993. (98/C 117/165) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3016/97 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (1 oktober 1997) Betreft: Indicatief programma op het gebied van kernenergie voor de Gemeenschap › PINC Deze vraag heeft betrekking op de mededeling van de Commissie (cid:132)Kernindustrie in de Europese Unie › een indicatief programma op het gebied van kernenergie zoals bedoeld in artikel 40 van het Euratom-Verdrag (PINC)(cid:148) (COM(96)0339 def. )(CES 470/97). Wat de potentie¤le gevaren van de kerncentrales in de MOEL en de GOS betreft, lijdt het geen twijfel dat het eventueel plaatsvinden van een andere kernramp op grote schaal zeer schadelijke effecten zou sorteren op de publieke opinie. De programma(cid:146)s PHARE en TACIS zijn waardevol gebleken, maar thans wordt er steeds meer kritiek op geuit. Is de Commissie bereid, gezien het feit dat deze programma(cid:146)s ook betrekking hebben op de nucleaire veiligheid, deze programma(cid:146)s met spoed te herzien en het resultaat van deze herziening te publiceren?


title: VERORDENING (EG) Nr. 1916/97 VAN DE COMMISSIE van 1 oktober 1997 tot vaststelling van het maximumbedrag van de restitutie bij uitvoer van witte suiker voor de negende deelinschrijving in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: WRITTEN QUESTION No. 3024/97 by Amedeo AMADEO to the Commission. Future Noise Policy (Green Paper)

eurovoc_concepts:
EU programme
EU publication
European Commission
noise pollution
pollution control measures
prevention of pollution
proposal (EU)
resolution of parliament

text: C 117/130 EN Official Journal of the European Communities 16. 4. 98 (98/C 117/170) WRITTEN QUESTION E-3023/97 by Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (1 October 1997) Subject: Future Noise Policy (Green Paper) The Commission(cid:146)s proposal to draw up a framework directive on measuring and assessing exposure to noise, set out in its green paper on future noise policy (COM(96) 540 final), is welcome; however, its announcement that it will establish the target values and measures to enforce them (cid:145)for a later stage(cid:146) is disappointing. On the basis of the principle of prevention, these target values are needed for the priority area of noise abatement and the Commission is therefore asked not to delay in defining them. (98/C 117/171) WRITTEN QUESTION E-3024/97 by Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (1 October 1997) Subject: Future Noise Policy (Green Paper) Given the scale of the problem of noise pollution in the Community and the fact that noise abatement has not so far been given a high priority under European environmental policy, the plans to draw up a wide-ranging programme to tackle the problem, set out in the Commission(cid:146)s green paper on future noise policy (COM(96) 540 final), are very important. The contents of the green paper are welcome in principle and the Commission is asked to lose no time in drawing up the action programme. (98/C 117/172) WRITTEN QUESTION E-3025/97 by Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (1 October 1997) Subject: Future Noise Policy (Green Paper) With reference to the Commission(cid:146)s green paper on future noise policy (COM(96) 540 final),will it make noise abatement one of the priority areas of Community research and development and will it take steps to improve the coordination and increase the concentration of its R&D? (98/C 117/173) WRITTEN QUESTION E-3026/97 by Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (1 October 1997) Subject: Future Noise Policy (Green Paper) The Economic and Social Committee accepts the Commission(cid:146)s proposal to use economic instruments, put forward in its green paper on future noise policy (COM(96) 540 final), but opposes the introduction of fiscal measures to (cid:145)punish(cid:146) those responsible for noise pollution or provide a source of revenue for the government. Will the Commission ensure that the use of economic instruments is not a substitute for setting limit values for noise emissions?


text: C 117/130 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 4. 98 (98/C 117/170) SKRIFTLIG FR¯GA E-3023/97 fr(cid:229)n Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (1 oktober 1997) A¤mne: Framtidens bullerpolitik (gro¤nboken) Om kommissionens gro¤nbok (cid:148)Framtidens bullerpolitik(cid:148) (KOM(96) 0540) p(cid:229)pekas fo¤ljande: Kommissionens fo¤rslag om att utarbeta ett ramdirektiv om ma¤tning och va¤rdering av hur vi utsa¤tts fo¤r buller, bedo¤ms positivt. Likva¤l uppma¤rksammas kritiskt kommissionens meddelande enligt vilken man fo¤rst vid ett senare tillfa¤lle kommer att faststa¤lla m(cid:229)lva¤rden och (cid:229)tga¤rder fo¤r att n(cid:229) upp till dessa. P(cid:229) grundval av principen om fo¤rebyggande (cid:229)tga¤rder a¤r det viktigt fo¤r de sektorer som prioriteras vad ga¤ller att minska bullret, att fo¤rfoga o¤ver s(cid:229)dana m(cid:229)lva¤rden och kommissionen ombeds da¤rfo¤r att inte skjuta upp detta faststa¤llande. (98/C 117/171) SKRIFTLIG FR¯GA E-3024/97 fr(cid:229)n Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (1 oktober 1997) A¤mne: Framtidens bullerpolitik (gro¤nboken) Om kommissionens gro¤nbok (cid:148)Framtidens bullerpolitik(cid:148) (KOM(96) 0540) p(cid:229)pekas fo¤ljande: Med anledning av problemet med buller i gemenskapen och det faktum att den europeiska miljo¤politiken a¤nnu inte har prioriterat att bidra till att beka¤mpa detta, a¤r det planerade utarbetandet av ett omfattande handlingsprogram fo¤r denna beka¤mpning mycket viktigt. A¤ ven om inneh(cid:229)llet i gro¤nboken principiellt har godka¤nts, ombeds kommissionen att utarbeta handlings- programmet utan dro¤jsm(cid:229)l och p(cid:229) kort tid. (98/C 117/172) SKRIFTLIG FR¯GA E-3025/97 fr(cid:229)n Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (1 oktober 1997) A¤mne: Framtidens bullerpolitik (gro¤nboken) Kommissionen ombeds att, med anledning av kommissionens gro¤nbok (cid:148)Framtidens bullerpolitik(cid:148) (KOM(96) 0540), ta med punkten om minskning av bullret bland de viktigaste punkterna i samband med forsknings- och utvecklingsaktiviteter i gemenskapen och so¤rja fo¤r att fo¤rba¤ttra koordinationen samt o¤ka koncentrationen. (98/C 117/173) SKRIFTLIG FR¯GA E-3026/97 fr(cid:229)n Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (1 oktober 1997) A¤mne: Framtidens bullerpolitik (gro¤nboken) Om kommissionens gro¤nbok (cid:148)Framtidens bullerpolitik(cid:148) (KOM(96) 0540) p(cid:229)pekas fo¤ljande: Ekonomiska och sociala kommitte·n godtar att man tar till de ekonomiska styrmedel som har fo¤reslagits av kommissionen, medan den tillbakavisar info¤randet av skatte(cid:229)tga¤rder som a¤r avsedda att (cid:148)straffa(cid:148) de som a¤r ansvariga fo¤r bullret eller som en ka¤lla till skatteinta¤kter fo¤r den offentliga administrationen. Kommissionen ombeds att inte till(cid:229)ta att anva¤ndandet av ekonomiska styrmedel ersa¤tter faststa¤llandet av kriterier fo¤r gra¤nsva¤rden ang(cid:229)ende acceptabla bullerniv(cid:229)er