title: Communication from the Commission - Participation of European Economic Interest Groupings (EEIGs) in public contracts and programmes financed by public funds

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 09. 09. 1997 COM(97) 434 final COMMUNICATION FROM THE COMMISSION Participation of European Economic Interest Groupings (EEIGs) in public contracts and programmes financed by public funds - < L- COMMUNICATION FROM THE COMMISSION Participation of European Economic Interest Groupings (EEIGs) in public contracts and programmes financed by public funds INTRODUCTION In its communication of 10 July 1996 on the integrated programme for small and medium-sized enterprises (SMEs) and the craft sector,1 the Commission decided to issue a communication on measures designed to ensure that the European Economic Interest Grouping (EEIG) can tender on an equal footing for public contracts and can participate fully in programmes financed by public funds. In this way, better use can be made of the EEIG as a means of enabling SMEs to combine their resources. The European Economic Interest Grouping was established by Council Regulation (EEC) No 2137/85 of 25 July 1985 (referred to below as "the Regulation"). 2 The creation at Community level of a legal instrument for facilitating transnational cooperation between firms is an important element in the completion of the internal market. The EEIG is currently the only legal vehicle for cooperation that is directly connected with the Community system, and it thus constitutes a key element in European cooperation, particularly for SMEs wishing to participate in European-scale projects. More than 800 groupings are currently developing economic activities in a wide range of sectors. This is an encouraging figure given that the first EEIGs could only be set up from 1 July 1989, the date on which the Regulation came into force. However, a recent conference organized by the Commission3 showed that optimum use is not yet being made of the EEIG by firms wishing to cooperate at transnational level, particularly where they hope to participate in public contracts and programmes financed by public funds. 1 COM(96) 329 final. 2 OJ No L 199 of 31 July 1985, p. 1 3 The 1996 "Regie" conference held on 25 and 26 March 1996 to review six years of experience of the EEIG. - 2- This communication describes the EEIG and clarifies some of its characteristics and ±e way in which it operates so as to ensure that it can-tender for public contracts and participate in programmes financed by public funds on an equal footing with other firms. This clarification should ultimately lead to better use of the EEIG by firms, particularly SMEs. The Commission has pointed out on a number of occasions that the access of SMEs to public contracts, the mles governing which are frequently applied in programmes financed by public funds, is a means of speeding up completion of the internal market and regional economic development. 4 From a wider viewpoint, the Commission intends to encourage EEIG participation in such contracts and programmes; the EEIG represents considerable progress for all Union firms in that it enables them to organize their cooperation within a transnational structure that guarantees its members' freedom to pursue their own activities. I. DEFINITION OF THE EEIG The EEIG is a flexible and light structure which enables its members to interlink some of their economic activities while retaining their economic and legal independence. The formation of an EEIG gives rise to an independent legal entity with legal capacity whose purpose is to facilitate or develop its members' economic activities and to improve or increase the results of those activities. This definition shows that the objective pursued by those who conceived this instrument is to promote transnational cooperation between firms at European level through the development of a common activity that is ancillary to their own activities. The EEIG is similar to a partnership (or "société en nom collectif, "offene Handelsgesellschaft") in that, for example, its members have unlimited joint and several liability for its debts (see point II. 5). However, the EEIG has features which are peculiar to more structured forms of companies: for example, it has the capacity to act in its own name through managers who can be appointed independently of their status as members5 on the basis of a rule which applies generally to limited companies (see point II. 2). See Commission notice C(88)2510 to the Member States on monitoring compliance with public procurement rules in the case of projects and programmes financed by the Structural Funds and financial instruments, OJ No C 22 of 28 January 1989, p. 3. See also the following Commission communications: procurement in the Community", COM(90)166 of 7 May 1990; procurement in the Community", SEC(92) 722 final of 1 June 1992. "Promoting SME participation in public "SME participation in public Article 19 of the Regulation. - 3- II. CHARACTERISTICS OF THE EEIG i- Community nature 0f foe EftlQ EEIGs are connected with the Community legal system. Their formation and legal existence can therefore come about only on the terms, in the manner and with the effects laid down by Community law, even if that law refers back to national laws in certain respects. The EEIG's legal neutrality places its members on an equal footing, which is very important for overcoming members' fears that one of them may be more favourably placed because it is operating in a more familiar legal environment. 2. The EEIG's legal capacity and its members' autonomy The EEIG has full and independent legal capacity which differentiates it from purely contractual forms of cooperation. In particular, the fact that it has its own organs gives it a much greater power to negotiate and represent its members than each of those members could exercise individually. The EEIG has the capacity to act in its own name through managers who can be appointed independently of their status as grouping members and whose representative powers are directly based on the rules applicable to limited companies. This feature is important for the EEIG's participation in public contracts and programmes financed by public funds because it enables its members to present a united front when negotiating contracts and seeking loans or financial guarantees directly linked to public contracts. 6 3. The ancillary nature of an EEIG's activity An EEIG differs from a company principally in its aim, which is to facilitate or develop the economic activities of its members in order to enable them to increase their own profits. A company, by contrast, generally aims to make profits for itself. Owing to its ancillary nature, the grouping's activity must be connected with its members' economic activities and not replace them. However, the formation of an EEIG should establish a legal framework which facilitates the adaptation of its members' activities to the economic conditions of the market. 7 The ancillary nature of the EEIG's activity should not therefore be regarded as an operational limitation which confines the grouping to a subsidiary or minor role. 6 Article 1(2) of the Regulation. 7 First recital of the Regulation. Notwithstanding the ancillary nature of its activities, a grouping can be regarded as being capable of carrying out any of the functions which may fail to any other form of grouping participating in a public contract or in a programme financed by public funds. it can be used simply as a In this context, the EEIG can have different functions: framework for coordinating and organizing its members' activities or it can conclude in its own name and execute contracts awarded by the public authorities or under programmes financed by public funds. In particular, the Regulation does not prohibit the EEIG from completely but temporarily taking over some of its members' activities. This matter was clarified by the Commission in 1991 when it stated: "there is nothing to prevent an EEIG carrying on some of the activities of its members for a limited period, for the purposes of performing site work, for example". 8 4. Structural aspects of the EEIG: stability and flexibility The Regulation guarantees a grouping's ability to adapt to economic conditions through the considerable freedom its members have in their contractual relations and the internal organization of the grouping. 9 This flexibility is reflected both in the formation and duration of the EEIG and in the arrangements governing its financing or operation. The formalities involved in the formation of an EEIG are very simple, being limited to the conclusion of a written Contract (the notarial procedure is not required) and the filing of the contract at the registry in the Member State in which the official address is situated. Furthermore, the EEIG can be formed for an indefinite or a limited period. This flexibility of formation makes the grouping a particularly suitable instrument for projects with a limited life, such as feasibility studies or the carrying out of work. The very wide access to the EEIG form enables it to respond effectively, where necessary, to any change in the conditions of cooperation. This openness is made unequivocally clear in the sixth recital of the Regulation, which states that "access to grouping form must be made as widely available as possible to natural persons, companies, firms and other legal bodies, in keeping with the aims of the Regulation". 10 The flexibility which an EEIG's members enjoy regarding its financing is also very attractive to firms. Capital is not required when it is formed. This flexibility is very important and distinguishes the formation of an EEIG from that of a company, where large sums of money may be tied up for a given period. In the case of a grouping, 8 Answer given by MrBangemann on behalf of the Commission to Written Question No 1587/91, OJ No C 323 of 13 December 1991, pp. 32 and 33. 9 Fourth recital of the Regulation. 1 ° See also Article 4 of the Regulation. - 5- by contrast, intermediate stages are possible which permit optimum use to be made of the funds which will subsequently be released. It is important to point out that all types of contribution are possible: contributions in cash, in kind or even in industrial property (technological knowledge, patents, commercial or trade relationships, etc. ). The EEIG may even function in some cases through the payment of regular contributions or through funds being made available on current account. Furthermore, although the Regulation prohibits an EEIG from inviting investment by the public, it is permitted to borrow from a bank. 1, The flexibility of operation of an EEIG is further reflected in its ability to transfer its official address from one Member State to another while retaining its legal personality or capacity. Such an operation cannot therefore be regarded as the winding-up of the grouping or be taxed as such. themselves. to organize relations The Regulation broadly leaves it to an EEIG's members between includes certain peremptory and it also However, non-peremptory arrangements in the interests of third parties but also in those of the members themselves, enabling the latter to gauge the extent of their personal commitment. 12 Certain major decisions affecting the operation and composition of the grouping must be adopted unanimously. These include modification of the grouping's aims, changes in the number of votes allotted to each member, alteration of the conditions under which decisions are taken, amendment of the members' or some members' contributions to the grouping's financing, transfer of the grouping's official address where that transfer involves a change in the law applicable to the grouping, and authorisation for a member to assign all or part of its rights. The winding-up of a grouping requires a unanimous decision, unless the contract for the formation of the grouping provides otherwise. It should be added that, if the contract for the formation of the grouping contains no provision governing the collective decision-taking, the unanimity rule applies in all cases 13 The Regulation also imposes fairly strict conditions on the admission and withdrawal of members of the grouping. These rules confirm the very marked intuitu personae nature of the relationships between members. The admission of new members thus requires a unanimous decision of the grouping's members. A member's withdrawal from the grouping is possible under the conditions laid down 1 ! Article 23 of the Regulation. 12 Article 17 of the Regulation. 13 Article 17(3) of the Regulation. in the contract for the formation of the grouping or, in the absence of such conditions, with the unanimous agreement of the other members. 14 The Regulation subjects assignment of participations in the grouping to the unanimous authorisation of the other members. In the absence of any clause in the contract for the formation of the grouping concerning the provision of guarantees in respect of a member's participation, such an operation can be carried out only with the unanimous agreement of the other members. 15 The Regulation therefore reduces the risk of structural change within a grouping by imposing effective controls on the admission and withdrawal of members. Such control is important as a means of reassuring an EEIG's potential co-contracting parties, in particular banks and insurance companies from which credit or guarantees may be sought in connection with a grouping's participation in public contracts, or the authorities from whom funding is requested in connection with programmes. Unlimited joint and several liability of members Independently of the credit and guarantees which may be granted to the EEIG depending on its members' financial position, maximum effective protection is provided for third parties entering into a business relationship with the grouping. The Regulation establishes the principle that the members of a grouping have unlimited joint and several liability for its debts. 16 The EEIG may enter into commitments in its own name that have financial implications. It will of course be required to meet the cost from its own assets. Where payment has not been made within an appropriate period by the grouping itself, its members have unlimited joint and several liability for debts of any kind it may have. This personal commitment of the members is the natural counterweight to the contractual freedom underlying the EEIG and to the lack of a capital requirement. 14 Articles 26( 1 ) and 27( 1 ) of the Regu lation. A member may withdraw at any time on just and proper grounds without having to obtain the unanimous agreement of the other members (second paragraph of Article 27( I )). 15 Article 22 of the Regu lation. 16 Article 24 of the Regulation. In addition, former members of an EEIG remain answerable for five years following their withdrawal for the debts and other liabilities arising out of the grouping's activities during the period they were members. 17 The unlimited joint and several liability of the grouping's members constitutes a fundamental guarantee that makes it easier for third parties to enter into a business relationship with the EEIG, to insure it or lend to it in the light of the financial position of one or more of its members. This rule demonstrates, particularly in the case of an EEIG formed without capital, that the combined financial standing of its members and the guarantees they may provide should be taken into account where a grouping tenders for a contract or applies for funding or credit. 17 Articles 34 and 37(1) of the Regulation. - 8- III. EEIG PARTICIPATION IN PUBLIC PROCUREMENT (a) General considerations The Community directives on public procurement require compliance, throughout information and the European Union, with certain minimum conditions of procedures for the award of public supply contracts by, on the one hand, public authorities ("traditional sectors" directives) and, on the other hand, by the entities operating in the water, energy, transport and telecommunications sectors (the "special sectors" directives). This legal framework is supplemented by certain rules on the legal remedies available when it is necessary to settle disputes between firms and contracting bodies. These rules together constitute what are commonly referred to as the Procurement Directives. 18 Although they differ on a number of points, the two groups of directives ban discrimination, provide for transparent candidate selection and contract award procedures, based on objective criteria which must be known in advance and compliance with the rules applicable in the technical field. As regards the participation of EEIGs in public procurement, it is important to note that the Community directives in this area do not contain any provisions which could impede such participation. On the contrary, all the procurement directives provide for the possibility of groupings participating in contracts without requiring them to have a specific legal form. However, such groupings may be required to assume a specific legal form when they have been awarded a contract by the contracting authorities or contracting body. 19 The ancillary nature of the activity of an EEIG should not be an obstacle to its participation in public procurement. In this connection, the Court of Justice recently stated that "not only a natural or legal person who will himself carry out the works but also a person who will have the contract carried out through agencies or branches or will have recourse to technicians or outside technical divisions, or even a group of service contracts, OJNoL209, 18 Council Directive 93/36/EEC of 14 June 1993 coordinating procedures for the award of public supply contracts, OJNoL199, 9. 8. 1993; Council Directive 93/37/EEC of 14 June 1993 concerning the coordination of procedures for the award of public works contracts, OJ No L 199, 9. 8. 1993; Council Directive 92/50/EEC of 18 June 1992 relating to the coordination of procedures for the award of public of 24. 7. 1992; 21 December 1989 on the coordination of the laws, regulations and administrative provisions relating to the application of review procedures to the award of public supply and public works contracts, the OJNoL395, 30. 12. 1989; procurement procedures of entities operating in the water, energy, transport and telecommunications sectors, OJNoL199, 9. 8,1993; Council Directive 92/13/EEC of 25 February 1992 on the coordination of the laws, regulations and administrative provisions relating to the application of the Community rules on the procurement procedures of entities operating in the water, energy, transport and telecommunications sectors, OJ No L 76, 23. 3. 1992. Council Directive 93/38/EEC of 14 June 1993 coordinating Council Directive 89/665/EEC 19 Article 18 of Directive 93/36/EEC, Article 21 of Directive 93/37/EEC, Article 26 of Directive 92/50/EEC and Article 33 of Directive 93/38/EEC. - 9- undertakings, whatever its legal form, may seek to be awarded public works contracts". 20 An EEIG may therefore participate in and perform a public works contract. (b) Consolidated assessment of public prcurement contract participation criteria In the above-mentioned Judgment, the Court establishes the principle of a consolidated assessment of the resources and capacities of all the members of a group of enterprises when one of the firms in the group participates in a public procurement contract, provided that the latter actually has available to it the resources and capacities of the other members of the group which are necessary for carrying out the contract. In applying the reasoning of the Court to an EEIG, a contracting body should, when selecting tenderers or candidates for a public procurement contract, apply the assessment criteria laid down by the directives taking account not only of the capacities of the EEIG itself but also of those of its members. On the basis of the procurement directives, any contractor wishing to take part in a public procurement contract may be requested to prove his identity or his economic and financial standing or his technical capacity21 (qualitative selection criteria). If the EEIG does not itself, as an independent legal entity, satisfy these selection criteria, the principle of consolidated assessment requires account to be taken of the capacities of its members. This means that: • Where all the members of the EEIG are firms satisfying the selection criteria, an EEIG may not be required to satisfy these conditions as well. • On the other hand, if the members of an EEIG do not all satisfy the selection criteria, the members that will in practice perform the contract must satisfy the conditions imposed by the contracting authority. Lastly, if none of the members of an EEIG satisfy the conditions imposed by the contracting authority, the EEIG may not be used as a means of avoiding the conditions. National law governing the registration and authorisation of contractors as a condition of their participation in public contracts should not impede the participation of EEIGs in such contracts. Where national law makes EEIGs' participation conditions on their registration or authorisation, it should either permit EEIGs to be registered or authorised as such or provide for an exception to enable them to participate in public contracts without being registered or authorised. 20 Judgment in Case C-389/92 Ballast Nedam Groep NVC v Belgische staat [1994] ECR1-1306, point 13. This Judgment is currently the subject of a reference for a preliminary ruling (Case C 5/97). 21 Articles 21-25 of Directive 93/36/EEC, Articles 25-29 of Directive 93/37/EEC, Articles 30-35 of Directive 92/50/EEC. See also Articles 30-32 of Directive 93/38/EC. - 1 0- IV. EEIG PARTICIPATION IN PROGRAMMES FINANCED BY PUBLIC FUNDS The particular features of an EEIG should enable it to take part fully in programmes financed by public funds. These features are analysed below. 1. Transnational character of the EEIG A number of Community support programmes require projects to be submitted by several partners belonging to different Member States. An example is provided by Article 2(b), second tiret, of Council Decision 94/763/EC concerning the rules for the participation of undertakings, research centres and universities in research, technological development and demonstration activities of the European Community. 22 Under that Article, Community contributions may benefit only activities carried out "by at least two legal entities. Such entities must not be affiliated and must be established in different Member States, or in at least one Member State and one State associated with the programme". Cross-border cooperation is also an objective of operational Community initiative programmes financed by the Structural Funds. This is true of Interreg II,23 one of whose objectives is to promote regional cross-border cooperation, Leader II, which also subsidizes (part C) transnational rural development cooperation projects,24 or Regis II, which encourages transnational cooperation between the most remote regions of the Community. 25 22 Council Decision of 21 November 1994, OJ No L 306, 30. 11. 1994, p. 8. 23 See Commission Notice to the Member States laying down guidelines for operational programmes which Member States are invited to establish in the framework of a Community initiative concerning border developments, cross-border cooperation and selected energy networks (Interreg II), OJ No C 180, 1. 7. 1994, p. 60. 24 See Notice to the Member States laying down guidelines for global grants or integrated operational programmes for which Member States are invited to submit applications for assistance in the framework of a Community initiative for rural development, Leader II, OJ No C 180, 1. 7. 1994, p. 48. 25 See Notice to the Member States laying down guidelines for operational programmes which Member States are invited to establish in the framework of a Community initiative concerning the most remote regions, Regis II, OJ No C 180, 1. 7. 1994, p. 44. -11 - As an EEIG must necessarily comprise at least two partners from two different Member States,26 it is inherently transnational, and the EEIG can therefore be considered as a "consortium". This is why EEIGs are always entitled to apply to participate those which require the including in Community programmes, participation of legal entities in several Member States. Members of an EEIG cannot therefore be required to submit tenders in parallel with that submitted by the grouping itself. With this in mind, the Commission intends to add to its official lists of approved contractors and to the forms to be filled in as part of the tender procedure, in addition to the fifteen existing categories for classifying national participants, a new purely European category, called "EUR". EEIGs will be classified automatically in this category because of their transnational character. 2. The presence of several independent operators The members of an EEIG retain full legal and economic independence in the running of their affairs. EEIGs should therefore be able to participate fully in programmes which require at least two separate legal entities to submit a joint project. One example is the Council Decision of 23 November 1994 adopting a specific programme for research and technological development, including demonstration in the field of non-nuclear energy (1994 to 1998). 27 The Decision groups together most of the activities of the "Thermie Programme" relating to the technical demonstration of projects. Its Annex III provides that Community funding for cooperative research projects, involving normally at least four non-affiliated SMEs from at least two different Member States, will cover 50% of the cost of research. This means that EEIGs should participate in the programmes on an equal footing with the other eligible firms, as the grouping must comprise at least two members from two different Member States who remain economically and legally independent throughout their cooperation. 28 An EEIG must therefore be able to participate on its own in programmes, even in those which explicitly require several independent partners. In that case, members of an EEIG should not be required to submit individual proposals in parallel with that made by the grouping itself. 26 See Article 4(2) of Regulation No 2137/85. 27 OJNoL 334, 22. 12. 1994, p. 87. 28 See Articles 3 and 4 of Regulation No 2137/85. 3. Creating synergy -12- In certain cases, the selection of proposals takes account of the effective capacity of the proposed action to create synergy between various categories of participants. 29 Such programmes call for the participation of newly formed cooperative structures. In this context, ad hoc consortia should not be preferred to recently formed EEIGs without a detailed investigation of their characteristics and capacities. V. ACCESS OF EEIGs TO CREDIT Access to credit is essential to most economic operators. However, it is not always easy for firms to obtain external financing, especially in the case of SMEs which could be regarded as high-risk borrowers. That is why the grouping together of firms within an EEIG can be a major advantage in discussions with credit institutions. The Commission wishes to clarify and specify certain questions concerning EEIGs' access to credit in order to avoid any risk of discriminating between EEIGs and other forms of national enterprises better known to economic operators. 1. Guarantees Despite the considerable degree of freedom and operational autonomy retained by members of an EEIG, their unlimited joint and several liability can make it much easier to obtain credit and strengthens the negotiating powers of its members. The creditors of an EEIG, in particular banks and other financial institutions, can make a claim on the personal assets of members in respect of debts incurred by the grouping and not settled by it in good time. A requirement that each member of an EEIG should provide a personal guarantee would add considerably to the cost of a loan and so should not be imposed in practice, as members are already liable to pay the debts of the grouping from their personal assets. An EEIG thus provides a means of increasing the borrowing potential of its members whilst generally reducing the cost of a loan. 29 See Article 4 of the Council Decision of 21 November 1994 concerning the rules for the participation of undertakings, research centres and universities in research, technological development and demonstration activities of the European Community, OJ No L 306, 30. 11. 1994, p. 8. Managerial competences - 1 3- The legal autonomy of an EEIG also enables it to act as a single interlocutor with financial institutions, as the manager or managers represent the grouping in negotiations. Direct negotiation with each member of the grouping and its financial partners is therefore not necessary. Evidence of financial soundness An EEIG, like any other loan applicant, must be able to prove its creditworthiness. Like the procedures described in Chapter III above on public procurement, credit institutions should be able to carry out an overall assessment of the solvency of groupings on the basis of the financial status of their members. Consolidation of the assets of an EEIG and of its members would facilitate the necessary assessments by the financial institutions. The drawing-up by an EEIG of a balance sheet and a consolidated profit and loss account could considerably facilitate the assessment. In addition, an EEIG which has equity capital, which is not compulsory under Regulation No 2137/85, offers security to all creditors dealing with a grouping. An EEIG with its own equity thus has a significant competitive edge and could be included as one of the elements of assessment referred to above. Without equity capital, the financial viability of the member or members established in the State where the crédit institution is located will clearly be a decisive factor in obtaining a loan or guarantee. Creditors of an EEIG can avoid time-consuming procedures for the recovery of sums due from abroad, the principle of members' unlimited joint and several liability allowing them to select the member they will have recourse against in the event of default of the grouping itself. VI. CONCLUSION - 1 4- The EEIG is currently the only vehicle offering firms a framework for cooperation directly attached to the Community legal order. For that reason, and in order to facilitate its use, the Commission will continue to monitor application of Regulation (EEC) No 2137/85 closely. In a constantly changing market, the EEIG offers businesses in the Union, especially SMEs, the opportunity to develop their potential in projects with a Community dimension. SMEs are now recognised as firms which play a crucial part in achieving the objectives of growth, competitiveness and employment which are part of the priorities of the European Union. 30 The Regie project thus represents a good means of promoting the use of the EEIG among SMEs. The Commission considers it essential that all the actors concerned by the use of EEIGs, firms or bodies concluding contracts with a grouping, should be fully aware of its characteristics and potential. This Communication is intended to provide the clarifications which should remove all uncertainty still preventing maximum use of the EEIG in public procurement, access to credit with which it is directly linked, and programmes financed by public funds. 30 See the Commission communication on an integrated programme for small and medium-sized enterprises and the craft sector, COM(96) 329 final of 10 July 1996. See also- "Maximum enhancement of the employment, growth and competitive potential of European SMEs", Council Decision No. 97/15/EC of 9 December 1996 on a Third Multiannual Programme for SMEs in the European Union (1997-2000), Official Journal No. 6, 10/01/97, p. 25. IS ISSN 0254-1475 COM(97) 434 final DOCUMENTS EN 02 06 08 10 Catalogue number : CB-CO-97-460-EN-C ISBN 92-78-24433-3 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg


title: Comunicación de la Comisión relativa al método de fijación de los tipos de referencia y de actualización

eurovoc_concepts:
State aid
aid system
aid to undertakings

formats: html pdfa1b print


title: Règlement (CE) nº 1748/97 de la Commission du 9 septembre 1997 modifiant le règlement (CE) nº 1588/94 établissant les modalités d'application, dans le secteur du lait et des produits laitiers, du régime prévu dans les accords européens entre la Communauté, d'une part, et la Bulgarie et la Roumanie, d'autre part

eurovoc_concepts:
Bulgaria
Romania
free circulation
import licence
milk
milk product


title: Komisijas Paziņojums par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodiDokuments attiecas uz EEZ. (97/C 273/03) (Šis paziņojums aizstāj iepriekšējos paziņojumus par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi un jo īpaši Komisijas 1996. gada 10. augusta paziņojumu).

formats: html pdf print

text: 146 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. 51997XC0909(01) 9. 9. 1997. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS C 273/3 KOMISIJAS PAZIŅOJUMS par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi (Dokuments attiecas uz EEZ) (97/C 273/03) (Šis paziņojums aizstāj iepriekšējos paziņojumus par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi un jo īpaši Komisijas 1996. gada 10. augusta paziņojumu (1)). Kā to pieprasa EK Līgums, Kopienas Valsts atbalsta kontroles nolūkos Komisija izmanto dažādus rādītājus, tostarp atsauces lik- mes un diskonta likmes. — atsauces likmei jābūt vienlīdzīgai ar orientējošo likmju vidējo lielumu, kas reģistrētas iepriekšējā septembrī, oktobrī un novembrī, lai noteiktu atbalsta ekvivalentu, ko Šādas likmes izmanto, izmaksā vairākās daļās, un lai aprēķinātu atbalsta faktoru, kas izriet no aizņēmumu procentu subsīdijas programmām. Tās arī izmanto, lai īstenotu de minimis noteikumus (2) un veiktu nelegālā atbalsta atmaksu (3). Atsauces likmes atspoguļo piemēroto procentu likmes vidējo līmeni vairākās dalībvalstīs vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevu- mos (no pieciem līdz desmit gadiem), kas nodrošināti ar standarta garantijām. Komisija nolēma aizstāt esošo atsauces likmju noteikšanas sis- tēmu un tās vietā izmantot uz piecu gadu starpbanku mijmaiņas darījumu likmēm balstītu likmi, pieskaitot garantiju. No 1997. gada 1. augusta atsauces likmes noteiks: — attiecībā uz visām dalībvalstīm, izņemot Itāliju, Portugāli un Grieķiju, orientējošo likmi attiecīgajā valūtā nosaka kā piecu gadu starpbanku mijmaiņas darījumu likmi, pieskaitot 0,75 punktu garantiju (75 pamata punkti), Itālijas un Portugāles gadījumā orientējošo likmi attiecīgajā valūtā nosaka kā piecu gadu starpbanku mijmaiņas darījuma likmi, pieskaitot 200 pamata punktu garantiju. Grieķijas gadījumā orientējošo likmi nosaka drahmās kā viena gada starpbanku likmi (ATHIBOR), pieskaitot 300 pamata punktu garantiju, — atsauces likme atkārtoti jāpiemēro gada laikā, ja tā atšķiras vai- rāk kā par 15 % no pēdējos trīs minētos mēnešos reģistrētā orientējošo likmju vidējā lieluma. Tāpat arī jānorāda, ka — noteiktā atsauces likme ir minimālā likme, ko drīkst palieli- nāt, gadījumos, kas saistīti ar konkrētu risku (piemēram, uzņē- mumam ir sarežģījumi vai, ja nav sniegts parasti banku pie- prasītais nodrošinājums). Šādos gadījumos piemaksa var sasniegt 400 vai vairāk pamata punktu, ja neviena privātbanka nepiekrīt nodrošināt konkrēto aizdevumu, — vajadzības gadījumā Komisija patur tiesības pārbaudīt konkrē- tus gadījumus, izmantot īsāku termiņa pamatlikmi (piemē- ram, LIBOR gada likme) vai garāku termiņa pamatlikmi (pie- mēram, desmit gadu parādzīmju procentu likme) par piecu gadu starpbanku mijmaiņas darījumu likmi, — gadījumos, kad piecu gadu starpbanku mijmaiņas darījumu likme nav pieejama, pamatlikmi nosaka Valsts parādzīmju ieguves normas līmenī, summējot ar 25 pamata punktu pie- maksu. Komisija sniedz informāciju par atsauces likmēm Internets tīklā šādā adresē: http://europa. eu. int/en/comm/dg04/aid/tauxref. htm (1) OV C 232, 10. 8. 1996. , 10. lpp. (2) OV C 68, 6. 3. 1996. , 9. lpp. (3) OV C 156, 22. 6. 1995. , 5. lpp


title: Regolamento (CE) n. 1750/97 della Commissione del 9 settembre 1997 relativo alla sospensione della pesca dello sgombro da parte delle navi battenti bandiera del Belgio

eurovoc_concepts:
Belgium
catch quota
fishery management
fishing rights
sea fish
ship's flag


title: Beschluß nr. 2/97 vom 9. September 1997 des Ausschusses nach Artikel 18 des Dubliner Übereinkommens vom 15. Juni 1990 über die Verfahrensregeln des Ausschusses

eurovoc_concepts:
EU Member State
Intergovernmental Convention (EU)
committee (EU)
refugee
right of asylum
rules of procedure


title: Decision No 2/97 of 9 September 1997 of the Committee set up by Article 18 of the Dublin Convention of 15 June 1990, establishing the Committee's Rules of Procedure


title: Meddelande från kommissionen om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta


title: Известие на Комисиятa относно метода за определяне на референтната ставка и размера на сконтовия процент (97/C 273/03)Текст от значение за ЕИП. (Настоящото известие заменя предишните известия за метода за представяне на референтната ставка и размера на сконтовия процент, и по-специално известието на Комисията от 10 август 1996 година)

formats: html pdf print xhtml

text: 08/т. 3 BG Официален вестник на Европейския съюз 59 51997XC0909(01) C 273/3 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 9. 9. 1997 Известие на Комисиятa относно метода за определяне на референтната ставка и размера на сконтовия процент (97/C 273/03) (текст от значение за ЕИП) (Настоящото известие заменя предишните известия за метода за представяне на референтната ставка и размера на сконтовия процент, и по-специално известието на Комисията (1) от 10 август 1996 година) За целите на наблюдението на държавните помощи, изисквано от Договора за ЕО Комисията използва разнообразни параметри за измерване елемента на помощ, включително референтната ставка и размера на сконтовия процент. Тези ставки се използват за измерване на еквивалента на субси- дията в помощта, предоставяне на части и изчисляване на елемента на помощ, свързан със схемите за субсидиране на лихвения процент при кредитите. Тези ставки се използват в случаи, където е приложено правилото de minimis (2) и при възстановяване на неправомерно отпусната помощ (3). Предполага се, че референтните ставки отразяват средните лихвени проценти, за средносрочните и дългосрочните заеми (от пет до десет години), обезпечени с обикновени ценни книжа. държави-членки, различните начислени в Комисията е взела решение да замени текущата система за опреде- ляне на референтните ставки и вместо нея да използва такава, която се основава на петгодишен междубанков суапов курс плюс комисиона. От 1 август 1997 г. референтните ставки се установяват, както следва: — по отношение на всички държави-членки, с изключение на Италия, Португалия и Гърция, индикативната ставка е опреде- лена като петгодишен междубанков суапов курс в съответната валута плюс комисиона от 0,75 точки (75 базисни точки). За Италия и Португалия индикативната ставка е определена като петгодишен междубанков суапов курс в съответната валута плюс комисиона от 200 базисни точки. Гърция индикативната като За едногодишен междубанков суапов курс (Athibor) в драхми плюс комисиона от 300 базисни точки. определена ставка е — счита се, че референтната ставка се равнява на средната стой- ност на индикативните ставки, регистрирани в предишните месеци септември, октомври и ноември; — референтната ставка се коригира отново в течение на годината, в случай че се различава с повече от 15 % от средната стой- ност на индикативните ставки, отбелязани през последните 3 месеца. Следва да се отбележи също, че: — така определената референтна ставка е базисна ставка и може да бъде повишавана, при положение че има значителен риск (например едно предприятие е в лошо икономическо състоя- ние, или когато липсва нормално изискваните от банките ценни книжа). В тези случаи комисионата може да достигне до 400 базисни точки или повече, ако няма частни банки, които да отпуснат съответните кредити, — Комисията си запазва правото, ако е необходимо, да проучва някои случаи, да използва по-краткосрочна базисна ставка (например едногодишния Либор процент), или по-дългосрочна основна ставка (например ставка на десетгодишни облигации) вместо петгодишните междубанкови суапови курсове; — В случаи, когато петгодишните междубанкови суапови курсове не са налични, базисната ставка ще се определи на нивото на дохода от петгодишни държавни облигации плюс комисиона от 25 базисни точки. Референтните ставки ще бъдат съобщени от Комисията по Интер- нет на следния адрес: http://europa. eu. int/en/comm/dg04/aid/tauxref. htm (1) ОВ C 232, 10. 8. 1996 г. , стр. 10. (2) ОВ C 68, 6. 3. 1996 г. , стр. 9. (3) ОВ C 156, 22. 6. 1995 г. , стр. 5


title: 97/647/EG: Beschikking van de Commissie van 9 september 1997 inzake een voorlopige onderzoeksmethode voor de diagnose, detectie en identificatie van Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith in aardappelen

eurovoc_concepts:
parasitology
plant disease
plant health control
plant health legislation
potato


title: Decision No 1/97 of 9 September 1997 of the Committee set up by Article 18 of the Dublin Convention of 15 June 1990, concerning provisions for the implementation of the Convention

eurovoc_concepts:
EU Member State
Intergovernmental Convention (EU)
committee (EU)
exchange of information
refugee
right of asylum


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1752/97 DE LA COMMISSION du 9 septembre 1997 établissant des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit


title: Meddelande från kommissionen -Deltagande av europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) i offentlig upphandling och i program som finansieras med offentliga medel

eurovoc_concepts:
EU programme
European Economic Interest Grouping
inter-company cooperation
public contract
small and medium-sized enterprises

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 09. 09. 1997 KOM(97) 434 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN Deltagande av europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) i offentlig upphandling och i program som finansieras med offentliga medel. MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN Deltagande av europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) i offentlig upphandling och i program som finansieras med offentliga medel. INLEDNING Genom kommissionens meddelande av den 10 juli 1996 om det integrerade programmet för små och medelstora företag och hantverksföretag1 beslutade kommissionen att utarbeta ett meddelande om de bestämmelser vars syfte är att säkerställa att europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) på lika villkor kan lämna in anbud vid offentlig upphandling och att de fullt ut kan delta i program som finansieras med offentliga medel, så att de kan utnyttjas på ett bättre sätt som ett medel för små och medelstora företag att kombinera sina resurser. Instrumentet europeisk ekonomisk intressegruppering tillkom genom rådets förordning nr 2137/85 av den 25 juli 1985 (hädanefter kallad "förordningen")2. Att ett rättsligt instrument med syfte att underlätta för företag att samarbeta över gränserna skapas på gemenskapsnivå utgör ett viktigt steg i arbetet med att förverkliga den inre marknaden. EEIG är i nuläget det enda rättsliga samarbetsinstrumentet på gemenskapsnivå och utgör därför en mycket viktig del av det europeiska samarbetet, särskilt för de små och medelstora företag som vill delta i projekt på europeisk nivå. Hittills bedriver över 800 grupperingar ekonomisk verksamhet inom många mycket olika sektorer, vilket får anses som ekonomiska antal. De intressegrupperingarna kunde i själva verket inte bildas förrän den 1 juli 1989, då förordningen trädde i kraft. uppmuntrande europeiska första stort ett Under en konferens som kommissionen nyligen arrangerade3 kunde det emellertid konstateras att företagsformen EEIG ännu inte används på bästa möjliga sätt av de företag som önskar samarbeta över gränserna, i synnerhet då de önskar delta i offentlig upphandling eller i program som finasieras med offentliga medel. 1 COM (96), 329 slutlig. 2 EGTnrL 199/1,31. 7. 1985. 3 Regiekonferensen 1996: "Resultatet efter sex år med EE1G,\ 25 och 26 mars 1996. •d. I detta meddelande upplyses om hur företagsformen EEIG är beskaffad och klargörs hur den fungerar samt redogörs för vissa av dess egenskaper, i syfte att säkerställa denna typ av företags rätt att på samma villkor som andra företag lämna in anbud vid offentlig upphandling och att delta i program som finansieras med offentliga medel. Detta förtydligande bör på sikt leda till att EEIG utnyttjas på ett bättre sätt av företagen, särskilt de små och medelstora. Kommissionen har vid upprepade tillfallen konstaterat att om de små och medelstora företagen får rätt att delta i offentlig upphandling, vars regler ofta även omfattar program som finansieras med offentliga medel, kan detta påskynda den regionala ekonomiska utvecklingen och arbetet med att förverkliga den inre marknaden. 4 I ett större perspektiv avser kommissionen att främja att EEIG deltar i sådan upphandling och sådana program, eftersom EEIG utgör ett betydande framsteg för samtliga företag i unionen genom att dessa därigenom får möjlighet att organisera sitt samarbete inom ramen för en multinationell struktur som tillförsäkrar sina medlemmar självständighet när dessa skall bedriva sin egen verksamhet. I. DEFINITION AV EEIG EEIG är en enkel och flexibel struktur som gör det möjligt för dess medlemmar att bedriva en del av sin ekonomiska verksamhet gemensamt samtidigt som medlemmarnas ekonomiska och rättsliga oberoende bevaras. När en gruppering bildas skapas en oberoende juridisk enhet med rättskapacitet, vars syfte är att underlätta eller utveckla sina medlemmars ekonomiska verksamhet samt att förbättra resultatet av denna verksamhet. Denna definition visar att målet för dem som utvecklade detta instrument är att fä till stånd ett multinationellt samarbete på europeisk nivå mellan företag genom att en gemensam verksamhet utvecklas som utgör ett stöd för medlemmarnas egen verksamhet. Å ena sidan liknar en EEIG ett handelsbolag, bland annat i så motto att medlemmarna i en gruppering obegränsat solidariskt svarar för grupperingens alla förbindelser (se stycke II. 5). En EEIG har emellertid även egenskaper som förknippas med mer strukturerade företagsformer. En EEIG kan till exempel verka i sitt eget namn genom företagsledare som kan utses oberoende av sin ställning som medlem5, enligt en regel som i allmänhet gäller bolag med eget kapital (se stycke II. 2). II. BESKRIVNING AV EN GRUPPERING 1. EEIG:s gemenskapskaraktär Se kommissionens meddelande C (88) 2510 till medlemsstaterna om kontrollen av att reglerna om "offentlig upphandling" följs i de projekt och program som strukturfonderna och finansiella instrument finansierar. EGT, nr C 22, 28. 1. 1989, s. 3. Se även kommissionens meddelanden "Främjandet av de små och medelstora företagens deltagande i offentlig upphandling i gemenskapen", COM (90) 166, 7. 5. 1990, och "De små och medelstora företagens deltagande i offentlig upphandling i gemenskapen", SEC (92) 722 slutlig, 1. 6. 1992. Artikel 19 i förordningen. Europeiska ekonomiska intressegrupperingar är infogade i gemenskapens rättsliga system. De kan följaktligen enbart bildas och i rättslig mening existera på de villkor, pä det sätt och med de rättsverkningar som anges i gemenskapsrätten, även om där för vissa aspekter hänvisas till nationell lagstiftning. EEIG:s rättsliga neutralitet gör att dess medlemmar är jämställda med varandra, vilket är mycket viktigt för att medlemmarna skall kunna minska sina farhågor att någon av dem skulle gynnas på grund av att denne är mer bekant med den rättsliga miljön. 2. EElG:s rättskapacitet och medlemmarnas oberoende En europeisk ekonomisk intressegruppering har en fullständig och oberoende rättskapacitet, vilket skiljer den från rent kontraktsmässiga samarbetsformer. Särskilt det faktum att den har egna organ ger den en mycket bättre förmåga att förhandla och företräda sina medlemmar än vad varje enskild medlem har individuellt. En gruppering kan agera i eget namn genom en eller flera företagsledare som kan utses oberoende av deras ställning som medlem av grupperingen och vars rättigheter att företräda grupperingen grundar sig direkt på de regler som gäller bolag med eget kapital. Denna egenskap är viktig för att en gruppering skall kunna delta i offentlig upphandling och program som finansieras med offentliga medel, eftersom den gör det möjligt för grupperingens medlemmar att visa upp en enad front vid kontraktsförhandlingar och vid ansökan om krediter eller finasiella garantier som har en direkt koppling till offentlig upphandling. 6 3- En grupperings understödjande funktion En gruppering skiljer sig från ett företag främst genom att dess mål är att understödja eller utveckla sina medlemmars ekonomiska verksamhet för att göra det möjligt för dessa att förbättra sina egna resultat, medan ett företag i allmänhet strävar efter att gå med vinst för egen del. På grund av denna understödjande funktion bör grupperingens verksamhet ha anknytning till medlemmarnas ekonomiska verksamhet men inte ersätta den. I samband med att en europeisk ekonomisk intressegruppering bildas bör det fastställas en rättslig ram som underlättar en anpassning av medlemmarnas verksamhet till gemenskapens ekonomiska villkor7. Den understödjande funktion som grupperingens verksamhet har skall således inte betraktas som en operationell begränsning som hänvisar grupperingen till att spela en biroll eller en roll av mindre betydelse. Bortsett från att hänsyn måste tas till den understödjande funktion som grupperingens verksamhet har, kan en gruppering anses kunna utföra alla de 6 Artikel 1. 2 i förordning (EEG) 85/2137 av den 25 juli 1985. 7 Första stycket i ingressen i förordningen. 3 funktioner som åligger varje annan form av gruppering som deltar i en offentlig upphandling eller ett program som finansieras med offentliga medel. I detta sammanhang kan en gruppering fylla olika funktioner: den kan användas som en enkel ram för samordning och organisering av sina medlemmars verksamhet, men den kan även i eget namn sluta avtal som är föremål för offentlig upphandling eller för program som finansieras med offentliga medel samt säkerställa att dessa avtal genomförs. I förordningen förbjuds en gruppering i synnerhet inte att under en period fullständigt ta över vissa delar av medlemmarnas verksamhet. Denna fråga var för övrigt redan 1991 föremål för ett förtydligande från kommissionens sida: "Inget hindrar att vissa delar av medlemmarnas verksamhet bedrivs av en gruppering under en begränsad period, till exempel i samband med byggarbeten". 8 4. Strukturella aspekter på en gruppering: Stabilitet och flexibilitet I förordningen garanteras grupperingens förmåga att anpassa sig till de ekonomiska förhållandena genom den stora 'frihet dess medlemmar har att reglera sina avtalsmässiga förbindelser och grupperingens interna organisation. 9 Denna flexibilitet visar sig både i bildandet av grupperingen och i dess varaktighet samt i de bestämmelser som reglerar hur grupperingen skall finansieras och fungera. De formaliteter som måste genomgås vid bildandet av en gruppering är mycket enkla, eftersom det räcker med ett skriftligt avtal (notarieförfarande är inte nödvändigt) och registrering i den stat där grupperingen har sitt säte. En gruppering kan dessutom bildas för en obegränsad eller begränsad period. Denna flexibilitet vid bildandet av en gruppering gör att grupperingen utgör ett instrument som är särskilt anpassat för projekt som är begränsade i tiden som till exempel genomförbarhetsundersökningar och byggprojekt. Det mycket öppna tillträdet till europeiska ekonomiska intressegrupperingar gör det möjligt för dessa att effektivt reagera på eventuella krav på att samarbetsformerna skal! ändras. Att denna öppenhet skall råda anges tydligt i det sjätte stycket i ingressen i förordningen där det står att "fysiska personer, bolag och andra rättsliga enheter bör enligt förordningens syfte i största möjliga utsträckning ha tillträde till denna företagsform ' °". Den flexibilitet som medlemmarna i en gruppering har vad gäller finansieringen är också mycket tilltalande för toretagen. Grupperingen behöver inte ha ett eget kapital när den bildas. Denna flexibilitet är mycket viktig och skiljer bildandet av en x Svar från Martin Bangcmann på kommissionens vägnar avseende skriftlig fråga nr. 1587/91, EGT nr. C 323, 13. 12. 1991, s. 32f. Fjärde stycket i ingressen i förordningen. () Se även artikel 4 i förordningen. gruppering från bildandet av ett bolag, där stora summor pengar kan bli låsta under viss tid, medan det för grupperingar är möjligt att förutse etapper, vilket gör det möjligt att använda de medel som till sist blir tillgängliga på ett optimalt sätt. Det är viktigt att framhålla att olika former av bidrag är tänkbara: kontantbidrag, naturabidrag eller till och med industriella tillgångar (teknisk kunskap, patent, affärs- och yrkesförbindelser, etc). En gruppering kan i vissa fall till och med fungera antingen genom regelbunden betalning av bidrag eller genom att den får förfoga över medel för löpande affärer. Dessutom är det tillåtet för en gruppering att ta upp banklån, även om det enligt förordningen är förbjudet för grupperingen att rikta placeringserbjudanden till allmänheten. " Ett annat tecken på flexibiliteten i en grupperings sätt att fungera står att finna i möjligheten för denna att flytta sitt säte från en medlemsstat till en annan utan ändringar beträffande dess juridiska person eller rättskapacitet. En sådan åtgärd kan således inte betraktas som att grupperingen avvecklas och inte heller beskattas som om så skulle vara fallet. Frågan om hur förhållandet mellan medlemmarna skall organiseras lämnas huvudsakligen till dessa själva att lösa. Vissa tvingande och kompletterande bestämmelser föreskrivs emellertid för att skydda tredje mans men även medlemmarnas intressen, vilket gör det möjligt för dessa att uppskatta hur stora åtaganden de själva gjort. 12 Vissa viktiga beslut som berör en grupperings sätt att fungera och dess sammansättning kan enbart fattas med enhällighet för att vara giltiga. Bland annat avses: ändringar i målet för grupperingens verksamhet, ändringar av det antal röster som varje medlem har tilldelats, ändringar av förutsättningarna för att fatta beslut, ändringar av det belopp med vilket varje medlem eller vissa medlemmar skall bidra till grupperingens finansiering, byte av grupperingens säte då detta byte innebär ett byte av den lag som är tillämplig på grupperingen samt tillåtelse för en medlem att avsäga sig alla eller delar av sina rättigheter. Beslut om att avveckla en gruppering kan enbart fattas med enhällighet, om inte annat är bestämt i avtalet. Det kan tilläggas att om inte avtalet om att bilda grupperingen innehåller någon bestämmelse om hur beslut skall fattas, skall regeln om enhällighet alltid tillämpas. 13 1 ' Artikel 23 i förordningen. 12 Artikel 17 i förordningen. 13 Artikel 17. 3 iförordningen. I förordningen föreskrivs dessutom tämligen stränga regler för antagning och utträde av grupperingsmedlemmar. Dessa regler bekräftar personkemins stora betydelse för förhållandet mellan medlemmarna. Följaktligen fattas beslut om att acceptera nya medlemmar med enhällighet. En grupperingsmedlem kan utträda enligt de regler som anges i avtalet eller, om sådana regler saknas, med övriga medlemmars enhälliga medgivande. 14 Enligt förordningen får en överlåtelse av andelar verkan endast om grupperingens övriga medlemmar enhälligt har tillåtit denna. Saknas bestämmelser i avtalet om garantier gällande en medlems deltagande kan en sådan transaktion inte utföras utan övriga medlemmars enhälliga medgivande. •5 Med förordningen minskas således risken för strukturella förändringar inom grupperingen genom att inträde och utträde effektivt kontrolleras. Denna kontroll är viktig som ett sätt att lugna en grupperings potentiella medkontahenter, särskilt bankerna och försäkringsbolagen, vars krediter eller garantier kan krävas inom ramen för en grupperings deltagande i offentlig upphandling, eller de myndigheter, vars finansiering efterfrågas inom ramen för olika program. Medlemmarnas obegränsade och solidariska ansvar Oberoende av de krediter och garantier som kan beviljas en gruppering i kraft av dess medlemmars finansiella ställning, är tredje man som gör affärer med grupperingen tillförsäkrad ett maximalt och effektivt skydd. I förordningen fastställs principen om att medlemmarna obegränsat och solidariskt svarar för grupperingens förbindelser. 16 Grupperingen kan i eget namn ikläda sig förpliktelser som har finansiella följder. Den måste givetvis täcka kostnaderna med egna tillgångar. Om grupperingen inte betalar inom rimlig tid, svarar dess medlemmar solidariskt och obegränsat för alla grupperingens förbindelser. Detta personliga åtagande från medlemmarnas sida utgör den naturliga motvikten till både den frihet att teckna avtal som europeiska ekonomiska intressegrupperingar grundar sig på och till avsaknaden av kapitalkrav. 14 Artiklarna 26. 1 och 27. 1 första stycket I förordningen. En medlem får vidare utträda om någon viktig grund föreligger för det (artikel 27. 1 andra stycket). 15 Artikel 22 i förordningen. 16 Artikel 24 i förordningen. Tidigare medlemmar av en gruppering förblir dessutom under fem år efter det att de utträtt ansvariga för de skulder och åtaganden som grupperingen iklädde sig under den period då de var medlemmar. 17 Grupperingsmedlemmarnas solidariska och obegränsade ansvar utgör en grundläggande garanti som underlättar för tredje man att inleda affärsförbindelser med grupperingen, att försäkra den eller att bevilja den kredit, med tanke på en eller flera av dess medlemmars finansiella ställning. Denna regel visar, särskilt i de fall grupperingen inte har något eget kapital, att medlemmarnas sammanlagda finansiella styrka och de garantier som dessa kan ge bör beaktas när en gruppering deltar i offentlig upphandling eller ansöker om finansiering eller kredit. 17 Artiklarna 34 och 37. 1 i förordningen. III. GRUPPERINGARS DELTAGANDE I OFFENTLIG UPPHANDLING a) Allmänna synpunkter Enligt gemenskapsdirektiven om offentlig upphandling krävs att vissa minimibestämmelser avseende information och förfarande uppfylls i hela Europeiska unionen när offentliga kontrakt tilldelas av myndigheterna (direktivet som gäller "klassiska sektorer") och enheter som är verksamma inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna (direktivet som gäller "särskilda sektorer"). Denna rättsliga ram kompletteras med vissa regler rörande rättslig prövning, så att de tvister som kan uppstå mellan företagen och de upphandlande enheterna kan lösas. Samtliga dessa regler utgör vad som brukar kallas "Direktiven om offentlig upphandling"18. Även om dessa två grupper av direktiv skiljer sig åt på ett antal punkter fastställs genom dessa förbudet mot att diskriminera och öppenheten i de förfaranden som gäller urval av kandidater och tilldelning av kontrakt tack vare att objektiva kriterier som skall vara kända på förhand används och att de regler som gäller på det tekniska området tillämpas. Vad gäller grupperingars deltagande i offentlig upphandling är det viktigt att påminna om att gemenskapsdirektiven på detta område inte innehåller någon bestämmelse som skulle kunna förhindra detta deltagande. Tvärtom anges i samtliga direktiv om offentlig upphandling att grupperingar har möjlighet att delta i upphandling utan att behöva anta någon särskild rättslig form. När den upphandlande myndigheten eller enheten väl har tilldelat kontraktet kan det emellertid bli nödvändigt att omvandla sådana grupperingar till en bestämd rättslig form. 19 Den understödjande funktion som grupperingens verksamhet har får inte hindra grupperingen att delta i offentlig upphandling. I det avseendet påminde domstolen nyligen om att "inte enbart en fysisk eller juridisk person som själv genomför arbetena har rätt att delta i offentlig upphandling, utan även en person som låter genomföra dessa arbeten genom agenter eller dotterbolag eller som har tillgång til I 18 Rådets direktiv 93/36/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av förfarandet vid offentlig upphandling av varor, EGT nr L 199, s. I, 9. 8. 1993; rådets direktiv 93/37/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av förfarandet vid offentlig upphandling av bygg- och anläggningsarbeten, EGT nr L 199, s. 54, 9. 8. 1993; rådets direktiv 92/50/EEG av den 18 juni 1992 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av tjänster, EGT nr L 209, s. 1, 25. 7. 1992; rådets direktiv 89/665/EEG av den 21 december 1989 om samordning av lagar och andra författningar tor prövning av offentlig upphandling av varor och bygg- och anläggningsarbeten, EGT nr L 395, s. 33, av den 30 december 1989; rådets direktiv 93/38/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av upphandlingsförfarandet för enheter som har verksamhet inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna, EGT nr L 199, s. 84, 9. 8. 1993 samt rådets direktiv 92/13/EEG av den 25 februari 1992 om samordning av lagar och andra författningar om gemenskapsregler om upphandlingsförfaranden tillämpade av företag och verk inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna, EGT nr L 76/14 av den 23 mars 1992. Artikel 18 i direktiv 93/36/EEG, artikel 21 i direktiv 93/37/EEG, artikel 26 i direktiv 92/50/EEG och artikel 33 i direktiv 93/38/EEG. 8 utomstående tekniker eller tekniska organ eller en företagargruppering oavsett dess rättsliga form"20, lin europeisk ekonomisk intressegruppering får således delta i offentlig upphandling och ansvara för att arbetena genomförs. b) Samlad bedömning av kriterierna för deltagande i offentlig upphandling I den ovannämnda domen fastställer domstolen principen om att en samlad bedömning av de tillgångar och den kapacitet som samtliga medlemmar i en företagsgrupp har skall göras då ett av gruppens foretag deltar i offentlig upphandling, under förutsättning att detta företag faktiskt kan disponera den del av de andra företagens tillgångar och kapacitet som krävs för att kunna utföra arbetena. domstolens resonemang Om ekonomiska tillämpas intressegrupperingar innebär det att den upphandlande enheten är skyldig att vid valet av anbudsgivare eller leverantörskandidat tillämpa de bedömningskriterier som fastställs i direktiven och inte enbart beakta själva grupperingens kapacitet utan även dess medlemmars kapacitet. europeiska på På grundval av direktiven om offentlig upphandling kan varje företagare som önskar delta i en offentlig upphandling anmodas att styrka sin identitet eller sin ekonomiska, finansiella eller tekniska kapacitet21 (kvalitativa urvalskriterier). När grupperingen såsom oberoende rättslig enhet inte själv uppfyller dessa urvalskriterier, fordras det enligt principen om samlad bedömning att dess medlemmars kapacitet beaktas. Detta innebär att: • • När alla medlemmar i en gruppering uppfyller urvalskriterierna krävs enbart att grupperingen också uppfyller dessa villkor. Om inte alla medlemmar i en gruppering uppfyller urvalskriterierna, krävs det att de medlemmar av grupperingen som skall svara för det praktiska genomförandet av arbetena uppfyller de krav som den upphandlande myndigheten ställer. Det säger sig självt att om ingen av medlemmarna i en gruppering uppfyller de krav som den upphandlande myndigheten ställer kan inte grupperingen användas för att kringgå dessa krav. De nationella bestämmelser som gäller registrering och godkännande av företagare sä att dessa kan delta i offentlig upphandling får inte förhindra en gruppering frän att delta i dylik upphandling. I de fall det i den nationella lagstiftningen föreskrivs att en gruppering måste vara registrerad och godkänd för att få delta i offentlig upphandling måste det enligt lagen antingen vara möjligt att registrera och godkänna en gruppering som den är eller existera en möjlighet till 20 Domstolen, 14. 4. 1994 - Ballast Nedam Groep NVC mot belgiska staten, mål C - 389/92, REG 1994 -1 - punkt 13, s. 1306. Denna dom är för närvarande föremål för en ny begäran om förhandsavgörande rörande hur domen skall tolkas (mål C 5/97). 21 Artikel 21-25 i direktiv 93/36/EEG, artikel 25-29 i direktiv 93/37/EEG, artikel 30-35 i direktiv 92/50/EEG. Se även artikel 30-32 i direktiv 93/38/EEG. undantag så att en gruppering kan delta i offentlig upphandling utan att vara registrerad eller godkänd. 10 IV. GRUPPERINGARS DELTAGANDE I PROGRAM SOM FINANSIERAS MED OFFENTLIGA MEDEL Europeiska ekonomiska intressegrupperingars särskilda egenskaper bör göra det möjligt för dessa att fullt ut delta i program som finansieras med offentliga medel. Dessa särskilda egenskaper analyseras nedan. 1. Grupperingens transnationclla karaktär Enligt bestämmelserna för flera gemenskapsunderstödda program krävs det att anbudsgivarna utgörs av flera partner från olika medlemsstater. I detta sammanhang är det på sin plats att citera artikel 2 b, andra strecksatsen, i rådets beslut från 1994 om regler för deltagande i Europeiska gemenskapens verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration. 22. Enligt denna artikel kan gemenskapsstöd enbart komma i fråga för "verksamheter som utförs av minst två rättsliga enheter, som skall vara oberoende av varandra och vara etablerade i olika medlemsstater, eller i minst en medlemsstat och en stat som är ansluten till programmet". Gränsöverskridande samarbete är också ett mål för de operativa programmen inom ramen för de gemenskapsinitiativ som finansieras av strukturfonderna. Samma sak gäller Interreg 1123, som bland annat har som mål att främja det regionala gränsöverskridande samarbetet, eller Leader II, som också subventionerar (del C) gränsöverskridande sam ar betsprojekt för landsbygdsutveckling24, eller REGIS II, som främjar gränsöverskridande samarbete mellan de mest avlägset belägna regionerna i gemenskapen. 25 Eftersom en europeisk ekonomisk intressegruppering ovillkorligen måste omfatta minst två enheter frän olika medlemsstater26 är den transnationella karaktären ett av 22 Rådets beslut av den 21 november 1994 "om regler for företags, forskningscentrers och universitets teknisk utveckling och i Europeiska gemenskapens verksamhet inom forskning, deltagande demonstration", EGT nr L 306, 30. 11. 1994, s. 8. 23 Se kommissionens meddelande till medlemsstaterna där inriktningen fastställs på de operationella program som medlemsstaterna anmodas att upprätta inom ramen för ett gemenskapsinitiativ rörande utvecklingen av gränsområden, det gränsöverskridande samarbetet och de utvalda energinäten - INTERREG 11, EGT nr C 180, 1. 7. 1994, s. 60. 2'' Se kommissionens meddelande till medlemsstaterna där inriktningen fastställs på de totala subventionerna eller de integrerade operationella programmen för vilka medlemsstaterna anmodas inkomma med ansökan om stöd inom ramen för ett gemenskapsinitiativ rörande landsbygdsutveckling - LEADER II, EGT nr C 180, 1. 7. 1994, s. 48. 2:S Se kommissionens meddelande till medlemsstaterna där inriktningen fastställs på de operationella program inom ramen för ett gemenskapsinitiativ rörande de mest avlägset belägna regionerna som medlemsstaterna anmodas att upprätta - REGIS II, EGT nr C 180, 1. 7. 1994, s. 44. 2() Se artikel 4 punkt 2 i förordning 2137/85. 11 de grundläggande inslagen i grupperingen, som således kan betraktas som ett "konsortium". Därför har europeiska ekonomiska intressegrupperingar alltid rätt att själva ansöka om att få delta i gemenskapsprogram, även i de fall då det i reglerna för dessa program föreskrivs att rättsliga enheter från flera medlemsstater måste delta. Mot denna bakgrund kan det inte krävas av medlemmarna i en gruppering att de lämnar in sina ansökningar parallellt med själva grupperingens ansökan. I detta sammanhang avser kommissionen att, vid sidan av de femton kategorier som finns för att klassificera de nationella deltagarna, införa i alla sina officiella listor över godkända företagare och i de formulär som skall fyllas i inom ramen för infordran av förslag en ny kategori av rent europeiskt slag som kommer att kallas "EUR". De europeiska ekonomiska intressegrupperingarna kommer automatiskt att inordnas i denna kategori på grund av grupperingarnas transnationella karaktär. 2. Närvaron ^v flera oberoende aktörer Medlemmarna i en europeisk ekonomisk intressegruppering behåller helt och hållet sitt rättsliga och ekonomiska oberoende när de bedriver sin verksamhet. En gruppering bör således kunna delta fullt ut i program där det krävs att åtminstone två olika rättsliga enheter tillsammans presenterar ett projekt. Som exempel kan nämnas rådets beslut av den 23 november 1994 om ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom området icke-nukleär energi (1994-1998). 27 Detta beslut omfattar den största delen av den verksamhet inom ramen för "Thermie"-programmet som handlar om den tekniska demonstrationen av projekt. Enligt bilaga 3 täcker gemenskapens finansiering av de samarbetsprojekt på forskningsområdet i vilka i princip åtminstone fyra oberoende små och medelstora företag från minst två olika medlemsstater deltar 50 % av forskningskostnaderna. Detta betyder att europeiska ekonomiska intressegrupperingar skall kunna delta i dessa program på samma villkor som de andra företagen. En gruppering skall bestå av åtminstone två medlemmar från två olika länder vilka under hela den period som samarbetet varar behåller sitt ekonomiska och rättsliga oberoende. 28 En gruppering skall således kunna delta ensam i olika program, även i de där det uttryckligen krävs att flera oberoende partner deltar. Mot denna bakgrund kan det inte krävas av medlemmarna i en gruppering att de lämnar in individuella ansökningar parallellt med själva grupperingens ansökan. 27 Se EGT nr L 334, 22. 12. 1994, s. 87. 28 Se artiklarna 3 och 4 i förordning 2137/85. 12 3. Att skapa synergieffekter I vissa fall beaktas vid urvalet av förslag den föreslagna åtgärdens förmåga att effektivt skapa synergieffekter mellan olika kategorier av deltagare20. Dessa program kräver att nyskapade samarbetsstrukturcr deltar. I detta sammanhang skall inte de konsortier som skapats ad hoc föredras framför nyligen skapade europeiska ekonomiska intressegrupperingar, utan att en noggrann undersökning av deras egenskaper och kapacitet först genomförts. V. EUROPEISKA EKONOMISKA INTRESSEGRUPPERINGARS TILLGÅNG TILL KREDIT Att ha tillgäng till kredit är av grundläggande betydelse för de flesta ekonomiska aktörer. Det är dock ofta svårt att få tillgäng till medel utanför företaget, särskilt för små och medelstora företag som kan betraktas som högrisklåntagare. Därför kan det i dialogen med kreditinstituten vara en fördel att samla foretag i en gruppering. Kommissionen önskar klargöra och precisera vissa frågor som har med europeiska ekonomiska intressegrupperingars tillgång till kredit att göra, så att alla former av diskriminering av grupperingarna i förhållande till andra företagsformer som är bättre kända av de ekonomiska aktörerna kan undvikas 1. Krav på garantier Trots att de företag som är medlemmar i en gruppering behåller en hög grad av operationell frihet, kan deras solidariska och obegränsade ansvar göra det avsevärt lättare alt erhålla kredit samt förstärka sina medlemmars förhandlingsposition. En grupperings fordringsägare, däribland banker och andra finansiella institut, har möjlighet att göra anspråk på medlemmarnas personliga tillgångar för de skulder grupperingen tagit på sig och som denna inte betalat inom rimlig tid. Med tanke på att ett krav på att varje medlem av en gruppering ger personliga garantier avsevärt skulle höja lånekostnaden, bör ett sådant krav inte införas i praktiken, eftersom medlemmarna redan svarar för grupperingens skulder genom sina personliga tillgångar. En europeisk ekonomisk intressegruppering framstår således som ett medel att förbättra sina medlemmars länemöjligheter, samtidigt som kostanden för lånen i allmänhet minskar. -• 1'orclagslcdarnas behörighet Grupperingens rättsliga oberoende gör del även möjligt för den alt vara den enda samtalspartnern vid förhandlingar med finansiella institut, under vilka en eller flera företagsledare företräder grupperingen. Direkta förhandlingar mellan varje medlem av grupperingen och dess finansiella partner är alltså inte nödvändiga. 2i> Se artikel 4 i rådets beslut av den 21 november 1994 om regler för företags, forskningscentrers och universitets deltagande i Europeiska gemenskapens verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration, EGT nr L 306, 30. 11. 1994, s. 8. 13 3. Att uppvisa finansiell slvrka lin europeisk ekonomisk intressegruppering skall precis som varje annan låntagare kunna bevisa sin kreditvärdighet. I likhet med vad som anges i kapitel tre om offentlig upphandling, skall kreditinstituten under beaktande av grupperingens medlemmars finansiella förmåga kunna genomföra en övergripande utvärdering av grupperingens kreditvärdighet. En konsolidering av grupperingens och dess medlemmars tillgångar skulle underlätta den nödvändiga bedömning som de finansiella instituten gör. Om grupperingen sammanställer en konsoliderad balans- och resultaträkning skulle det kunna avsevärt underlätta bedömningen. Om grupperingen dessutom har ett eget kapital, vilket inte är obligatoriskt enligt förordning 2137/85/EEG, utgör detta en säkerhet för alla kreditgivare som har med grupperingen att göra. En gruppering med eget kapital har således en icke obetydlig konkurrensfördel som sannolikt ovannämnda bedömningsfaktorerna. tillsammans med kommer beaktas att de Om grupperingen saknar eget kapital är det obestridligen så att den finansiella styrkan hos den eller de medlemmar som är etablerade i den stat där kreditinstitutet är etablerat är avgörande då grupperingen önskar ta upp ett lån eller erhålla en garanti. Eftersom principen om grupperingens medlemmars solidariska och obegränsade ansvar gör det möjligt för fordringsägaren att välja vilken medlem denne skall vända sig till om själva grupperingen skulle få betalningssvårigheter, kan fordringsägaren undvika utdragna förfaranden för indrivning av de fordringar denne har i utlandet. 14 VI. SLUTSATSER \)cn europeiska ekonomiska intressegrupperingen är lör närvarande den enda företagsformen som erbjuder företagen en samarbetsram som är direkt kopplad till gemenskapsrätten. Av delta skäl och för att göra det lättare att använda denna företagsform kommer kommissionen att fortsätta att nära följa hur förordning 2137/85 tillämpas. Pä en marknad som ständigt förändras erbjuder en gruppering unionens företag, särskilt dess smä och medelstora företag, möjligheten att utveckla sin potential inom ramen för projekt som har en gemenskapsdimension. De smä och medelstora företagen anses lör övrigt numera ha en avgörande betydelse för att de mål om ökad tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning som prioriteras av Europeiska uionen skall kunna förverkligas. 30 Regieprogrammet utgör i detta hänseende ett bra sätt att främja användandet av europeiska ekonomiska intressegrupperingar bland de små och medelstora företagen. Kommissionen anser att det är av avgörande betydelse att alla aktörer som berörs av att företagsformen EEIG utnyttjas, företag eller organ som anmodas att sluta avtal med en gruppering, är fullt medvetna om dess egenskaper och möjligheter. De förtydliganden som görs i detta meddelande syftar till att skingra den eventuella osäkerhet som fortfarande kan förhindra ett optimalt utnyttjande av europeiska ekonomiska intressegrupperingar på området för offentlig upphandling och för krediter som har en direkt koppling till detta samt på området för program som finasieras med offentliga medel. w Se kommissionens meddelande "Del integrerade programmet för små och medelstora företag och hanlvcrksscktorn". C()M(96) 329 slutlig, 10. 7. 1996. Se även: "Att till fullo ulnyllja de europeiska smä och medelstora företagens möjligheter till sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft", Rådets beslut av den 9 december 1996 om ett tredje flerårigt (1997- unionen 2()00),(97/l5/EG),l'Airopeiska Gemenskapernas Officiella Tidning NR 1. 6, 10/01/97, s. 25. små och medelstora i Europeiska program företag för 15 ISSN 1024-4506 KOM(97) 434 slutlig DOKUMENT SV 02 06 08 10 Katalognummer : CB-CO-97-460-SV-C ISBN 92-78-24439-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 16


title: Beschluß Nr. 1/97 vom 9. September 1997 des Ausschusses nach Artikel 18 des Dubliner Übereinkommens vom 15. Juni 1990 über Bestimmungen zur Durchführung des Übereinkommens


title: Afgørelse nr. 2/97 af 9. september 1997 truffet af det udvalg, der er nedsat ved artikel 18 i Dublin- konventionen af 15. juni 1990, om fastsættelse af udvalgets procedureregler


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1751/97 av den 9 september 1997 om utfärdande av importlicenser för vitlök med ursprung i Kina

eurovoc_concepts:
China
bulb vegetable
import licence
originating product
quantitative restriction


title: Απόφαση αριθ. 2/97 της 9ης Σεπτεμβρίου 1997 της Επιτροπής του άρθρου 18 της σύμβασης του Δουβλίνου της 15ης Ιουνίου 1990 για τη θέσπιση των διαδικαστικών κανόνων της


title: Oznámenie Komisie o spôsobe stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (97/C 273/03)Text s významom pre EHP. (Toto oznámenie nahrádza predchádzajúce texty o spôsobe stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, menovite oznámenie Komisie uverejnené 10. augusta 1996)

text: 146 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 1 51997XC0909(01) 9. 9. 1997 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV C 273/3 Oznámenie Komisie o spôsobe stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (97/C 273/03) (Text s významom pre EHP) (Toto oznámenie nahrádza predchádzajúce texty o spôsobe stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, menovite oznámenie Komisie (1) uverejnené 10. augusta 1996) V rámci kontroly štátnej pomoci zakotvenej v Zmluve o ES zo strany spoločenstva používa Komisia rôzne ukazovatele, ku ktorým patrí aj referenčná a diskontná sadzba. — referenčná sadzba sa rovná priemernej hodnote smerných sadzieb zaznamenaných za predchádzajúce mesiace septem- ber, október a november, Tieto sadzby sa používajú na výpočet protihodnoty pridelenej pomoci vyplatenej v jednej alebo viacerých častiach a zložiek pomoci vyplývajúcich z úrokovo zvýhodnených pôžičiek. Použí- vajú sa tiež v rámci pravidla de minimis (2) a pri vrátení neopráv- nenej pomoci (3). Referenčné sadzby majú odrážať priemernú výšku platných úro- kových sadzieb v rôznych členských štátoch pri strednodobých a dlhodobých pôžičkách (na 5 až 10 rokov), zaručených obvy- klým spôsobom. Komisia rozhodla, že referenčná sadzba sa v budúcnosti vypočíta na základe takzvanej medzibankovej swapovej sadzby počítanej na päť rokov a zvýši sa o príplatok. Od 1. augusta 1997 sa referenčná sadzba vypočíta takto: — smerná sadzba sa pre všetky členské štáty okrem Talianska, Portugalska a Grécka rovná medzibankovej swapovej sadzbe v príslušnej mene na obdobie päť rokov, ku ktorej sa pripo- číta príplatok 0,75 bodu (75 základných bodov). V prípade Talianska a Portugalska sa smerná sadzba rovná medzibankovej swapovej sadzbe v príslušnej mene na päť rokov, ku ktorej sa pripočíta 200 základných bodov. V prípade Grécka sa smerná sadzba rovná medzibankovej sadzbe v drachmách na jeden rok (Athibor), ku ktorej sa pri- počíta 300 základných bodov; — referenčná sadzba sa počas roka upraví, keď sa odchýli o viac ako 15 % od priemernej hodnoty smerných sadzieb zazname- naných za tri posledné známe mesiace. Treba tiež poznamenať, že: — tak stanovená referenčná sadzba je minimálnou sadzbou, ktorá sa môže v prípadoch osobitného rizika zvýšiť (napríklad podnik v ťažkej situácii, nedostatok bežne požadovaných záruk zo strany bánk). V takých prípadoch sa môže príplatok zvýšiť až na 400 základných bodov alebo dokonca viac, ak by žiadna súkromná banka nebola ochotná poskytnúť príslušnú pôžičku, — Komisia si vyhradzuje právo, ak je to pri preskúmaní určitých prípadov nutné, ako medzibankovú swapovú sadzbu na päť rokov použiť krátkodobejšiu základnú sadzbu (napr. LIBOR na jeden rok) alebo dlhodobejšiu základnú sadzbu (napr. sadzbu pre dlhopisy na desať rokov), — v prípadoch, keď nie je k dispozícii medzibanková swapová sadzba na päť rokov, stanoví sa základná sadzba vo výške úro- kovej sadzby štátnych dlhopisov na obdobie päť rokov s pri- počítaním príplatku 25 základných bodov. Komisia uverejní referenčnú úrokovú sadzbu na nasledujúcej internetovej adrese: http://europa. eu. int/en/comm/dg04/aid/tauxref. htm (1) Ú. v. ES C 232, 10. 8. 1996, s. 10. (2) Ú. v. ES C 68, 6. 3. 1996, s. 9. (3) Ú. v. ES C 156, 22. 6. 1995, s. 5


title: Beslut nr 1/97 av den 9 september 1997 fattat av den kommitté som inrättas genom artikel 18 i Dublinkonventionen av den 15 juni 1990 om vissa genomförandebestämmelser för konventionen


title: Decisão nº 1/97 de 9 de Setembro de 1997 do Comité do artigo 18º da Convenção de Dublim de 15 de Junho de 1990, relativa a certas disposições de aplicação da Convenção


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1752/97 DELLA COMMISSIONE del 9 settembre 1997 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1749/97 της Επιτροπής της 9ης Σεπτεμβρίου 1997 σχετικά με τη διακοπή της αλιείας μπακαλιάρου από σκάφη που φέρουν τη σημαία της Ισπανίας

eurovoc_concepts:
Spain
catch quota
fishery management
fishing rights
sea fish
ship's flag


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1752/97, annettu 9 päivänä syyskuuta 1997, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi


title: Décision n° 2/97 du 9 septembre 1997 du comité institué par l'article 18 de la convention de Dublin du 15 juin 1990, établissant ses règles de procédure


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1752/97 av den 9 september 1997 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker


title: Decisione n. 1/97 del 9 settembre 1997 del comitato istituito dall'articolo 18 della convenzione di Dublino del 15 giugno 1990, relativa a talune disposizioni per l'attuazione della convenzione


title: Decisión n° 1/97 de 9 de septiembre de 1997 del Comité creado por el artículo 18 del Convenio de Dublín, de 15 de junio de 1990, relativa a determinadas disposiciones para la aplicación del Convenio


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1751/97, annettu 9 päivänä syyskuuta 1997, Kiinasta peräisin olevaa valkosipulia koskevien tuontilupien antamisesta


title: Avviż tal-Kummissjoni fuq il-metodu tat-twaqqif tar-referenza u r-rati ta' skont (97/C 273/03) (Test b'relevanza għall-EE) (Dan l-avviż ibiddel l-avviżi preċedenti fuq il-metodu tat-twaqqif tar-referenza u r-rati tas-skont, u b'mod partikolari l-avviż tal-Kummissjoni ta' l-10 t'Awissu 1996)

text: 146 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 08/Vol. 1 51997XC0909(01) 9. 9. 1997 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ C 273/3 AVVIŻ TAL-KUMMISSJONI fuq il-metodu tat-twaqqif tar-referenza u r-rati ta’ skont (97/C 273/03) (Test b’relevanza għall-EE) (Dan l-avviż ibiddel l-avviżi preċedenti fuq il-metodu tat-twaqqif tar-referenza u r-rati tas-skont, u b’mod partikolari l-avviż (1) tal-Kummissjoni ta’ l-10 t’Awissu 1996) — Ir-rata ta’ riferenza hija meqjusa indaqs mal-medju tar-rati indikattivi reġistrati/rekordjati f’Settembru, Ottubru u Novem- bru preċedenti, — Ir-rata ta’ referenza tiġi aġġustata għal darb’oħra matul is-sena jekk ma taqbilx għal iktar minn 15 % mill-medja tar-rati indi- kattivi reġistrati/rekordjati għal dawn l-aħħar tliet xhur hekk magħrufa. Għandu jinżamm ukoll taħt konsiderazzjoni: — ir-rata ta’ referenza hekk determinate hija “floor rate” li tista’ tiżdied f’sitwazzjonijiet li jinvolvu risku partikolari (bhal per eżempju, impriża li tinsab f’diffikolta’, jew meta s-sigurta’ li hija normalment meħtieġa mill-banek ma tkunx provduta). jammonta sal-400 punti F’dawn il-każi bażilari jew iktar jekk l-ebda bank privat ma jkun qabel li jagħti dan is-self, il-premium jista’ — Il-Kummissjoni żżomm id-dritt, jekk hu neċessarju sabiex teżamina ċertu każijiet, li tagħmel użu minn rata bażilari iqsar (bħal per eżempju, Libor fuq rata ta’ sena) jew rata bażilari itwal (bħal per eżempju, ir-rata fuq bonds fuq għaxar snin) mill-interbank swap rate fuq ħames snin, — F’każijiet meta l-interbank swap rate fuq ħames snin ma tkunx qiegħda għad-disposizzjoni, ir-rata bażilari tkun stabbilita fuq il-livell tar-rata tal-qliegħ fuq bonds ta’ l-Istat fuq ħames snin, flimkien ma’ premium ta’ 25 punt bażilari. ta’ Ir-rati l-Internet fuq l-indirizz li gej: riferenza jkunu magħrufa mill-Kummissjoni fuq http://europa. eu. int/en/virgola/dg04/aid/tauxref. htm Għal skopijiet ta’ sorveljanza Komunitarja fuq l-għajnuna mogħ- tija mill-Istat kif meħtieġ mit-Trattat tal-KE, il-Kummissjoni taghmel użu minn diversi parametri, inklużi r-referenza u r-rati ta’ skont. Dawk ir-rati huma użati sabiex jiġu mkejla l-għotja ekwivalenti għal għajnuna li huma maħruġa f’għadd ta’ rati u biex tikkalkola l-element tal-għajnuna li jirriżulta minn “interest subsidy schemes” għal self. Huma wkoll użati għall-implimentazzjoni tad-de minimis rule (2) u għall-ħlas lura ta’ għajnuna illegali (3). Ir-rati ta’ riferenza għandhom jirriflettu l-livell medju tar-rati ta’ interess imposti, fd-diversi Stati Membri, fuq medium u long-term loans (ħamsa sa għaxar snin) mħarsin b’sigurta’ normali. Il-Kummissjoni iddeċidiet li tbiddel is-sistema attwali tat-twaqqif tar-rati tar-referenza, u li tagħmel użu minflokk minn waħda bba- żata fuq interbank swap rates fuq ħames snin, flimkien ma’ premium. Mill-1 t’Awissu 1997, ir-rata tar-referenza ħa jkunu naħruġa kif ġej: — f’każ ta’ l-Istati Membri kollha barra l-Italja, il-Portugall u l-Greċja, ir-rata indikattiva hija mfissra bħala interbank swap flimkien ma’ rate fuq ħames snin, premium ta’ 0,75 punt (75 punti bażilari), fil-munita relevanti, Fil-każ ta’ l-Italja u l-Portugall, ir-rata indikattiva hija mfissra bħala interbank swap rate fuq ħames snin, fil-munita relevanti, flimkien ma’ premium ta’ 200 punti bażilari. Fil-każ tal-Greċja, ir-rata indikattiva hija mfissra bħala interbank rate fuq sena (Athibor), fi drachmas, flimkien ma’ premium ta’ 300 punti bażilari; (1) ĠU C 232, ta’ l-1. 8. 1996, p. 10. (2) ĠU C 68, tas-6. 3. 1996, p. 9. (3) ĠU C 156, tat-22. 6. 1995, p. 5