eurovoc_concepts:
EU action
EU statistics
European Environment Agency
data collection
environmental policy

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 03. 09. 1997 KOM(97)430 slutlig Rapport till rådet och Europaparlamentet angående genomförandet av det fyraåriga utvecklingsprogrammet för miljödelen av gemenskapens statistik, antaget genom rådets beslut 94/808/EG av den 15 december 1994 (framlagt av kommissionen) Rapport till rådet och Europaparlamentet angående genomförandet av det fyraåriga utvecklingsprogrammet för miljödelen av gemenskapens statistik, antaget genom rådets beslut 94/808/EG av den 15 december 1994 1. SAMMANFATTNING 2. BAKGRUND OCH MÅL 3. PROGRAMMETS SAMMANHANG - MILJÖ 4. PROGRAMMETS SAMMANHANG - STATISTIK 5. RESURSER. 6. VERKSAMHET OCH RESULTAT 7. BELASTNING TILL FÖLJD AV MÄNSKLIG VERKSAMHET 7. 1 SAMARBETSPROJEKT 7. 2 UTSLÄPP 7. 3 AVFALLSSTATISTIK 7. 4 VATTENSTATISTIK 7. 5 PRODUKTION OCH KONSUMTION AV JORDBRUKS- OCH INDUSTRIPRODUKTER 7. 6 PRODUKTION OCH FÖRBRUKNING AV ENERGI 7. 7 TRANSPORTER 7. 8 ÖVRIGA OMRÅDEN 8. EKONOMISKA OCH SAMHÄLLELIGA REAKTIONER 8. 1 PRODUKTION OCH KONSUMTION AV JORDBRUKS- OCH INDUSTRIPRODUKTER 8. 2 AVFALLSHANTERING 8. 3 TRANSPORTER 8. 4 OFFENTLIGA TJÄNSTER 8. 5 BEFOLKNINGSTILLVÄXT, HUSHALL OCH SOCIAL VÄLFÄRD 9. MILJÖEKONOMISK INTEGRERING 9. 1BELASTNINGSINDEXPROJEKTET 9. 2 INTEGRERING AV EKONOMISK STATISTIK OCH MILJÖSTATISTIK 9. 3 SATELLITRÄKENSKAPER PÄ MILJÖOMRÅDET 10. SAMARBETEN 10. 1 FRÅGEFORMULÄR 10. 2 PUBLIKATIONER 10. 3 DATABASER 11. EUROPEISKA MILJÖBYRÅN 12. BEDÖMNING AV PROGRAMMET TABELL 1: DELOMRÅDEN INOM BELASTNINGSINDEXPROJEKTET TABELL 2: ARBETEN INDELADE EFTER TYP AV UPPGIFTER TABELL 3: ARBETEN INDELADE EFTER TYP AV ARBETE TABELL4: FÖRTECKNING ÖVER PUBLIKATIONER 1994 - 1:AHALVARET 1997 TABELL 5: BUDGET 1994-1997. » 2 2 4 4 5 5 5 5 6 6 7 7 8 8 8 9 9 9 10 10 10. 10 11 12 12 13 13 14 14 17 16 18 19 20 21 22 1. SAMMANFATTNING För att utveckla miljödelen av gemenskapens statistik upprättades ett fyraårigt program genom rådets beslut 94/808/EG av den 15 december 1994. I enlighet med detta program utarbetar kommissionen regelbundet den officiella statistik som behövs för att mäta såväl miljöbelastning till följd av mänsklig verksamhet som ekonomiska och samhälleliga reaktioner i syfte att reducera denna belastning. Denna statistik skall samlas in och överföras till Eurostat av nationella statistikorgan, som skall använda sig av harmoniserade definitioner och metoder. Behovet av att integrera miljöstatistik i övrig statistik som upprättas inom gemenskapen, att använda internationella standarder för statistik och att samordna arbetet med Europeiska miljöbyrån är saker som särskilt betonas i beslutet. Denna rapport lämnas i enlighet med artikel 6 i beslutet. I rapporten beskrivs det arbete som har utförts och de resultat som har erhållits inom vart och ett av de arbetsområden som anges i beslutet. Det ingår även en helhetsbedömning av programmet. resultaten visar att kommissionen Granskningen av arbetet och och medlemsstaterna har lyckats med att utveckla de system - inklusive harmoniserade definitioner och metoder - som behövs för den fortsatta regelbundna överföringen av officiell statistik inom ett flertal av de mest betydelsefulla arbetsområden som anges i beslutet, i synnerhet inom avfallsstatistik och miljörelaterade utgifter. Arbetet med att upprätta regelbundna uppgiftsflöden har dock gått långsammare än förväntat. Detta har berott dels på det omfattande förberedelsearbetet, dels på brist på resurser i medlemsstaterna. Rapporten framhåller också den goda samordning som har uppnåtts tillsammans med Europeiska miljöbyrån. Så som tanken var i beslutet använder sig byrån i stor omfattning av statistik från medlemsstaternas officiella statistiksystem. Statistiken utgör ett stöd i utförandet av byråns uppgifter, framför allt uppgiften att regelbundet rapportera om tillståndet i miljön. För att det skall gå att slutföra de olika pågående projekten avseende metoder - i synnerhet inom områdena miljöindikatorer och gröna nationalräkenskaper - och att upprätta regelbundna uppgiftsflöden är det rapportens slutsats att det är lämpligt att föreslå att det fyraåriga programmet förlängs. 2- 2. BAKGRUND OCH MÅL Den tilltagande mängden och omfattningen av pågående och planerade insatser på gemenskapsnivå på miljöområdet i slutet av åttiotalet gav upphov till en stor efterfrågan på statistik och information som berör miljöpolitiken. Följande steg togs för att möta denna efterfrågan: • 1985 antog rådet beslutet om Corine-programmet. • 1987 inrättades en särskild enhet för miljöstatistik inom kommissionens statistikkontor. • 1989 föreslog kommissionen inrättandet av Europeiska miljöbyrån (EEA) och av Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (EIONET). • 1989 lämnade kommissionen ett förslag till ett fyraårigt utvecklingsprogram för statistik som rör miljön. I december 1994 fattade rådet till sist ett beslut om antagande av ett fyraårigt program för miljöstatistik. Programmets syfte är att utveckla miljödelen i den officiella statistiken och att miljöstatistik skall upprättas i alla medlemsstater. Enligt artikel 6 i beslutet skall en rapport lämnas till Europaparlamentet och rådet. Denna skyldighet uppfylls i och med den här rapporten, som innehåller - en beskrivning av de insatser som kommissionen har gjort, samt resultaten hittills, - en bedömning av utvecklingsprogrammet. Med "officiell statistik" avses i detta sammanhang uppgifter som vanligen inhämtas av, eller på uppdrag av, nationella statistikorgan. Dessa organ har i flertalet medlemsstater huvudansvaret för från privatpersoner, företag, andra ekonomiska enheter och offentlig förvaltning. Inom kommissionen är det Eurostat som formellt ansvarar för upprättandet av statistik. inhämtande av statistiska uppgifter Kommissionen föreslog detta utvecklingsprogram eftersom den såg behovet av att främja överföring av kunskap på området miljöstatistik mellan nationella statistikorgan, och att på så sätt dra nytta av de redan väl utvecklade systemen i vissa av medlemsstaterna. Detta skulle leda till att samtliga nationella statistikorgan skulle få kapacitet att samla in, bearbeta och validera statistik som rör miljön inom ett stort antal olika områden. För att uppnå högsta möjliga effektivitet skulle inhämtandet av uppgifter som rör miljön införlivas så mycket som möjligt i den befintliga datainsamlingen, exempelvis inom ramen för de undersökningar och register som gäller industriell verksamhet och jordbruk. Kommissionen föreslog även att användningen av gemensamt fastställda metoder skulle främjas, så att miljöstatistiken skulle bli mer enhetlig. Så långt det går skulle dessa metoder även fastställas - efter att gemenskapens intressen beaktats - på internationell nivå, så att statistiken skulle bli jämförbar världen över. 3- I den mån som de tillgängliga resurserna så medger skulle enligt förslaget både datainsamlingen och harmoniseringen av metoder omfatta samtliga de variabler och näringsverksamheter som anges i beslutets bilaga A. I förslaget sades det att den officiella statistiken och den information som EEA samlar in via EIONET skulle komplettera varandra. Tillsammans skulle de därmed tillgodose gemenskapens synnerligen breda informationsbehov i frågor som har att göra med miljöpolitiken och med miljöaspekter inom andra politikområden. Beslutet innehåller följaktligen särskilda bestämmelser beträffande samordning mellan Eurostat och EEA (artiklarna 1, 4 och 6 samt bilaga B). 3. PROGRAMMETS SAMMANHANG-MILJÖ EU:s nuvarande miljöpolitiska mål finns i femte åtgärdsprogrammet för miljön1. I detta program nämns särskilt betydelsen av att utnyttja traditionell officiell statistik inom ekonomiska frågor och samhällsfrågor. Det finns en direkt koppling mellan statistikens roll och programmets fokus på specifika sektorer och styrmedel. Information i form av statistik är i själva verket ett styrmedel i sig, sägs det i den del av programmet som rör utveckling av fler styrmedel. 4. PROGRAMMETS SAMMANHANG - STATISTIK Gemenskapens nuvarande politik beträffande allmänna statistikfrågor finns fastslagen i rådets beslut 93/464/EEG2 om ramprogram för prioriterade åtgärder för statistik 1993-1997 ("statistikprogrammet") och i rådets förordning (EG) nr 322/973, som handlar om Eurostats roll när det gäller upprättande av statistik inom gemenskapen. Dessa rättsakter innehåller bl. a. bestämmelser om att Kommittén för det statistiska programmet (inrättad genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom4) skall bistå kommissionen. I beslutet om statistikprogrammet talas det om behovet av specifika åtgärder inom olika områden. Kommittén är ett forum där de nationella organ som har ansvaret för genomförandet av åtgärder rörande statistik kan ge sin syn på frågan om huruvida åtgärder är önskvärda och genomförbara. När det gäller framtagningen av miljöstatistik sägs det i beslutet att kommissionen själv far fatta beslut om vissa typer av åtgärder efter att ha samrått med kommittén. Innan beslutet antogs lämnade dock kommissionen en försäkran till rådet om att denna möjlighet skulle utnyttjas sparsamt och utan avsikt att kringgå rådets och Europaparlamentets 1 Resolution från rådet och företrädare för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet den 1 februari 1993 om ett gemenskapsprogram för miljöpolitik, miljöåtgärder och hållbar utveckling. EGT nr C 138,17. 5. 1993, s. 1. 2 EGT nr L 219, 28. 8. 1993, s. 1. 3 Rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997. EGT nr L 52, 22. 2. 1997. 4 EGT nr L 181, 28. 6. 1989, s. 47. maktbefogenheter. Kommissionen har i själva verket ännu inte använt sig av denna möjlighet. 5. RESURSER I den fyraåriga finansieringsöversikt som bifogades beslutet om det utvecklingsprogrammet för miljöstatistik angavs det att de planerade utgifterna (åtagandena) uppgick till 9 miljoner ecu för perioden 1994-1997 och att ordinarie budgetmedel för statistik, i kapitel B5-6, skulle användas (se Tabell 5). De totala resurser som till slut blev tillgängliga var något större (ungefär 10,4 miljoner ecu). Medlen från kapitel B5-6 blev lägre än vad som var sagt, medan det tillkom medel från kapitel B4-3 (miljö) och från andra budgetposter, vilket framgår av Tabell 5. Extramedlen från kapitel B4-3 ställdes till förfogande huvudsakligen för att påskynda genomförandet av de åtgärder som anges i meddelandet om miljöindikatorer och gröna nationalräkenskaper (se punkt 9). 6. VERKSAMHET OCH RESULTAT Arbetet inom ramen för beslutet om det fyraåriga utvecklingsprogrammet kan delas in på två olika sätt. Antingen genom att man (såsom i artikel 2. 3) skiljer på information om • miljöbelastning till följd av mänsklig verksamhet och • ekonomiska och samhälleliga reaktioner på miljöpolitiken och på ändringar i miljöns tillstånd. Eller genom att man delar in efter • arbetsområde (bilaga A. 2) • typ av uppgifter (bilaga A. 2) • typ av arbete/metoder (artikel 2. 4 och bilaga A. 3). I denna rapport redovisas arbetet indelat efter "miljöbelastning" och "reaktion" samt efter arbetsområde. Hänvisningar till "typ av uppgifter" och "typ av arbete" görs i sammanfattande tabeller (Tabell 2, Tabell 3). tydlighetens skull för 7. BELASTNING TILL FÖLJD AV MÄNSKLIG VERKSAMHET 7. 1 Samarbetsprojekt Samarbetsprojekten rörande belastning till följd av mänsklig verksamhet omfattar arbete inom områdena utsläpp, avfallsstatistik och vattenstatistik. Det ingår även arbete med att utveckla belastningsindikatorer och -index varmed man kan mäta belastningseffekterna av alla olika näringsverksamheter (se 9. 1). 7. 2 Utsläpp Utsläpp: Eurostat tar in uppgifter om utsläpp av vissa luftföroreningar via Eurostats och OECD:s återkommande frågeformulär angående tillståndet i miljön (se 10. 1). Eurostat förser även luftutsläppsregistret Corinair med statistik och teknisk information. Corinair sköts av Europeiska miljöbyrån och är ett system för sammanställning av enhetliga uppgifter om luftutsläpp i alla EU-länder, med nära koppling till nationella kartläggningar av emissioner. Eurostat och Europeiska miljöbyrån arbetar även med ett antal "gemensamma verktyg" för ett kommande sammanslaget utsläppsregister, som kommer att omfatta utsläpp i luft, vatten och mark av ett stort antal föroreningar. Inom detta projekt har Eurostat utarbetat ett utkast till en statistisk standard för klassificering av utsläppskällor (NOSE), med vars hjälp det går lättare att knyta emissionsdata till de i NACE definierade näringsgrenarna. I fråga om utsläpp från industriella källor planeras en förteckning över utsläpp i enlighet med bestämmelserna i artikel 15 i rådets direktiv om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar, vilket antogs 1996. Om klassificeringen blir enhetlig kan uppgifter från denna förteckning användas i det kommande sammanslagna utsläppsregistret. 7. 3 Avfallsstatistik Sedan 1988 har statistik över generering och hantering av avfall regelbundet inhämtats av Eurostat som en del av Eurostats och OECD:s återkommande frågeformulär angående tillståndet i miljön (se 10. 1). För att åstadkomma nödvändiga förbättringar avseende avfallsstatistikens täckning och jämförbarhet har Eurostat och medlemsstaterna arbetat tillsammans med att utveckla ett gemensamt system. Åtskilliga år av studier och pilotundersökningar har lett till ett utkast till ett förslag till en rådsförordning om avfallsstatistik som kommissionen kommer att lämna till rådet och Europaparlamentet senare under 1997. Enligt utkastet skall statistik över generering, insamling och behandling av avfall - inklusive energiutvinning och materialåtervinning -regelbundet lämnas. Utkastet täcker avfall från alla olika näringsgrenar utom jordbruk, skogsbruk och fiske, och det täcker även hushållsavfall. För att avfallsslagen skall inrapporteras korrekt i statistiken delas de in enligt en sammanslagen och omstrukturerad version av den europeiska avfallskatalogen. I utkastet ingår det även detaljerade kodsystem för olika typer av avfallshantering och -behandling. Om förslaget antas kommer det att leda till ett regelbundet flöde av enhetlig avfallsstatistik. För att minska belastningen på företag och andra uppgiftslämnare har utkastet förenklats så att det endast omfattar sådana uppgifter som är nödvändiga för utarbetandet och uppföljningen av avfallspolitiken. Kommissionen införde även bestämmelser om statistik i sitt reviderade förslag till ett direktiv om deponering av avfall, vilket tidigare under 1997 har lämnats till rådet och Europaparlamentet. Om det antas en rättslig grund för avfallsstatistik kommer detta att ge en signal om att medlemsstaterna är villiga att ställa sig bakom ett mer regelbundet flöde av information beträffande avfall än vad som i nuläget är fallet. 7. 4 Vattenstatistik Sedan 1988 har vattenstatistik regelbundet inhämtats av Eurostat som en del av Eurostats och OECD:s återkommande frågeformulär angående tillståndet i miljön (se 10. 1). Under perioden 1994-1997, har arbetet koncentrerats på att göra uppgifterna avseende vattenresurser, vattenanvändning inom olika sektorer samt avloppsrening mer fullständiga och jämförbara. En annan prioriterad fråga har varit utarbetandet av lämpliga indikatorer. Ei rostat föreslog förbättrade definitioner för dessa statistikområden och bad medlemsstaterna se över samtliga uppgifter som redan hade lämnats till Eurostat. Dessutom stöder Eurostat utarbetandet av vattenstatistik i de EU-länder där sådan statistik hittills inte har sammanställts regelmässigt. Metodstudierna inom detta område fortsätter. En av dessa studier har lett till en metod för erhållande av enhetliga skattningar av förnybara vattenresurser efter avrinningsområde eller administrativt område, med möjlighet att övervaka tillgängliga resurser på säsongsbasis. Redan det arbete som hittills är färdigt borde leda till en avsevärd förbättring av kvaliteten på den vattenstatistik som Eurostat regelbundet tar fram. 7. 5 Produktion och konsumtion av jordbruks- och industriprodukter samarbetsprojekt av Utöver de bekämpningsmedel samt näringsbalanser fastställts såsom viktiga områden för förbättring av statistik över jordbrukets miljöbelastning. som nämns ovan har användningen Användningen av bekämpningsmedel: Eurostat har börjat sammanställa mer detaljerad statistik över användningen av bekämpningsmedel än den som fanns tidigare. För att förbättra uppgifternas tillgänglighet har Eurostat givit stöd åt för de informationsutbyte mellan medlemsstaterna undersökningar rörande användningen av bekämpningsmedel som går ut till lantbrukare. Som ett hjälpmedel för dessa undersökningar har det tagits fram en databas som kopplar olika bekämpningsmedels handelsnamn till deras kemiska namn. En första publikation om statistik rörande bekämpningsmedel gavs ut 1996. fråga om metoder i har börjat Eurostat sammanställa Näringsbalanser: återkommande näringsbalanser för NUTS 3-regioner, där man använder en enhetlig metod som baseras på erfarenheterna från medlemsstaterna. Balanserna grundar sig på den utförliga jordbruksstatistik (antalet djur och användning av gödselmedel) som Eurostat redan samlar in. Balanserna ger upplysningar om kväveöverskott i jordbruksmark och följaktligen om utvecklingen när det gäller potentiella utsläpp till yt- och grundvatten, samt till luften, av kväve och andra ämnen. Uppgifter om bekämpningsmedel och uppgifter från näringsbalanser kommer tillsammans med andra uppgifter från medlemsstaterna att användas till att ta fram ett antal fasta indikatorer inom området jordbruk och miljö. Dessa indikatorer är helt överensstämmande med gemenskapens övriga jordbruksstatistik och tillsammans kommer de olika delarna att ge en allsidig bild av jordbrukssektorns ekonomiska och sociala betydelse samt av dess belastning på miljön. 7. 6 Produktion och förbrukning av energi Eurostat utnyttjar sin redan välutvecklade energistatistik och ger årligen ut statistik över koldioxidutsläpp från förbränning av fossila bränslen. Denna statistik består av skattningar som grundar sig på uppgifter om slutlig energiförbrukning från medlemsstaterna samt ett antal gemensamma utsläppsfaktorer. Från 1997 använder Eurostat IPCC: s standardfaktorer för emissioner. (IPCC = FN:s internationella vetenskapliga klimatpanel. ) Statistiken kan användas för validering dels av de nationella kartläggningarna av koldioxidutsläpp, som medlemsstaterna lämnar i enlighet med rådets beslut 389/93, dels av de utförligare Corinair-kartläggningarna av emissioner (se 7. 1). Övriga emissionsdata med anknytning till produktion och förbrukning av energi täcks in av det ovan beskrivna arbetet avseende utsläpp. Även om det inte omfattas av beslutet om utvecklingsprogrammet kan det noteras att Eurostat 1994 utökade den återkommande energistatistiken så att den nu även innehåller uppgifter om förnybara energikällor, inklusive bioenergi, solenergi och vindkraft (vattenkraft har alltid ingått). Denna statistik går tillbaka till 1989. 7. 7 Transporter I flera år har det i sådana Eurostat-skrifter som det regelbundet publicerade kompendiet Environment Statistics och Europe's Environment: The Dobris Assessment ingått ett antal indikatorer som mäter den utveckling på transport området som är relevant från miljösynpunkt samt transporternas miljöbelastning. Därutöver sammanställdes data om transportrelaterad miljöbelastning till skriften Road transport and the environment in the European Union. 7. 8 Övriga områden De övriga områden som anges i beslutets bilaga A är • utvinning och konsumtion av råvaror • anläggningsarbeten och bebyggelse • fritid och turism • befolkningstillväxt, hushåll och social välfärd • offentliga tjänster. Dessa områden ingår i samarbetsprojekten beträffande utsläpp, avfallsstatistik, vattenstatistik samt belastningsindikatorer och -index. 8. EKONOMISKA OCH SAMHÄLLELIGA REAKTIONERS 8. 1 Produktion och konsumtion av jordbruks- och industriprodukter fram tagits Systemet SERIEE, för statistik över utgifter for miljöskydd, som är kopplat till nationalräkenskaperna, har och pilotundersökningar (se 9. 3). En del uppgifter om industrins miljörelaterade utgifter har hämtats in via ett frivilligt frågeformulär som sändes ut till medlemsstaterna 1996 och via Eurostats och OECD:s frågeformulär angående utgifter för begränsning och bekämpning av föroreningar (se 10. 1). Även om medlemsstaternas tillgång på statistik av detta slag har förbättrats sedan 1994 är statistiken fortfarande ofullständig. och provats studier i statistik förordning om i början av 1997 en Rådet antog rörande företagsstrukturer5. Denna förordning utgör en rättslig grund för regelbunden överföring från medlemsstaternas sida av statistik över miljöskyddsinvesteringar i "skorstensteknik" inom ramen för den ordinarie industristatistiken, med uppgifter från och med 1995. Enligt förordningen skall det också utföras pilotstudier beträffande investeringar i processintegrerad teknik (dvs. teknik som innebär förändrade produktionsprocesser istället för "skorstenslösningar") och beträffande löpande utgifter för miljöskydd. Förhoppningen är att antagandet av denna rättsliga grund varslar om en förbättrad förmåga att regelbundet tillhandahålla statistik i medlemsstaterna. Flertalet medlemsstater har dock begärt dispens från kravet att tillhandahålla statistik för år 1995. Miljörelaterade utgifter är ett mått på konsumtionen av vissa kategorier av miljörelaterade varor och tjänster. Eurostat har tillsammans med OECD även tagit fram internationellt godtagna definitioner på miljöbranscher, vilka producerar varor och tjänster som används för miljöskydd. I en inledande studie där dessa definitioner användes, som utfördes 1996, gjordes det skattningar av omsättningen och sysselsättningen i miljöbranscher i EU. Avsikten är att följa upp detta arbete med regelbunden datainsamling i samarbete med medlemsstaterna. Eurostat har också samarbetat med andra enheter inom kommissionen och med OECD i syfte att komma överens om definitioner som gör det möjligt att sammanställa statistik över miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel som har med miljöskydd att göra. 8. 2 Avfallshantering Bestämmelser angående statistik över avfallshantering ingår i den föreslagna rådsförordningen om avfallsstatistik, i det föreslagna direktivet om deponering av avfall samt i rådets förordning om statistik rörande företagsstrukturer (se 7. 1). De tekniska förberedelser som skall i arbetet beträffande allmän avfallsstatistik och, i fråga om ekonomiska uppgifter, i arbetet beträffande utgifter för miljöskydd. ingår till 5 Rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97 av den 20 december 1996 om statistik rörande företagsstrukturer. EGT nr L 14, 17. 1. 1997, s. 1. 9- 8. 3 Transporter En uppsättning ekonomiska och skatterelaterade indikatorer rörande transporter sammanställdes för första gången under 1996 och publicerades i skriften Road transport and the environment - energy and fiscal aspects. 8. 4 Offentliga tjänster SERIEE är även ett system för statistik över offentliga förvaltningars utgifter för miljöskydd. I detta sammanhang innefattar begreppet miljöskyddsverksamhet bl. a. avloppsrening (se 7. 4) och avfallshantering (se 7. 3 och 8. 2). Uppgifter har hämtats in via ett frivilligt frågeformulär som sändes ut till medlemsstaterna 1996 och via industrins Eurostats och OECD: s miljörelaterade utgifter är även denna information från medlemsstaterna något ofullständig, fastän av andra orsaker. frågeformulär. Som fallet var med En undersökning av EU:s utgifter avseende miljöskydd är klar och resultaten kommer att publiceras under 1997. forskning och utveckling på Statistik över offentliga budgetanslag miljöområdet ingår i Eurostats återkommande statistik över budgetanslag till forskning och utveckling. Den statistiska klassificeringsstandard som används (NABS) reviderades i samarbete med OECD 1994, vilket ledde till vissa förbättringar av avsnitten om miljöforskning. till Det har utarbetats förslag om införlivande av miljörelaterade utgifter i ändamåls klassificeringen av den offentliga sektorns utgifter (COFOG), vilken utgör en del av Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS). 8. 5 Befolkningstillväxt, hushåll och social välfärd Sociala och demografiska indikatorer sammanställs och publiceras regelbundet av Eurostat och har inte blivit direkt berörda av åtgärderna i enlighet med beslutet om utvecklingsprogrammet. Det kan noteras att Eurostat har lagt ner ett omfattande arbete på att förbättra folkmängdsprognoserna, som är av särskilt intresse för miljöpolitiken. Det har utarbetats förslag om i ändamålsklassificeringen av miljörelaterade utgifter (COICOP), vilken utgör en del av Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS). införlivande av vissa delar av hushållens individuell konsumtion 9. MILJÖEKONOMISK INTEGRERING I enlighet med beslutet (bilaga A) ingick det som en prioriterad uppgift i programmet att arbeta med att • utforma ett räkenskapssystem för att integrera ekonomiska uppgifter om miljön i heltäckande räkenskapssystem, som t. ex. satelliträkenskaper på miljöområdet och och naturresursräkenskaper, nationalräkenskaper räkenskapers koppling dessa till • bidra till att utveckla naturresursräkenskaper. - 1 0- Mot bakgrund av den stora vikt som läggs vid detta arbetsområde ägnade sig Eurostat och andra enheter inom kommissionen under 1993-94 åt en grundläggande genomgång av alternativa tillvägagångssätt. Resultatet av denna genomgång var den strategi som beskrivs i det av kommissionen i december 1994 antagna meddelandet till rådet och Europaparlamentet om miljöindikatorer och gröna nationalräkenskaper6. Strategin grundar sig på följande tre idéer: • Målet är att konstruera statistiska hjälpmedel som kan användas för att styra politiken och informera allmänheten. Dessa hjälpmedel bör koppla samman miljöbelastningar, politikområden och olika näringsverksamheter. • Det bör ingå såväl ekonomisk information som fysikaliska data. • De vedertagna principerna i nationalräkenskaperna bör följas i möjligaste mån. För att uppnå det uppställda målet arbetar kommissionen med följande fem parallella insatser: Insats 1 Framtagning av en handbok med en gemensamt fastställd grund för gröna nationalräkenskaper. Insats 2 Insats 3 Insats 4 Insats 5 Upprättande av ett europeiskt system för miljöbelastningsindex (se 9. 1) Upprättande av ett europeiskt system för integrerade ekonomi- och miljöindex (se 9. 2) Upprättande av satelliträkenskaper till nationalräkenskaperna på miljöområdet (se 9. 3). Metodförbättring och utvidgning av den ekonomiska värderingen av skador på miljön. Denna inom i Eurostats gemenskapens FoTU-program och utvecklingsprogram. i första hand insats utförs ingår inte Insatserna, som började 1995, pågår parallellt och det kommer att läggas fram resultat i etapper under tiden 1997-1999. Av tekniska skäl ansågs det nödvändigt med parallella moment av det här slaget. Eftersom arbetet omfattas av många metodologiska innovationer hade det varit farligt att förlita sig på ett enda moment. 9. 1 Beläst n in gsindexprojektet Målet för belastningsindexprojektet är att ta fram ett antal index som mäter den totala miljöbelastningen inom vart och ett av de tio miljöpolitiska områden som anges i Tabell 1. Dessa områden är i stort sett identiska med dem som tas upp i femte åtgärdsprogrammet för miljön. (Se punkt 3). 6 KOM(94) 670 slutlig. 11 Varje index kommer att utgöras av en sammanvägd kombination av minst fem olika belastningsindikatorer av betydelse inom området. Urvalet av indikatorer och bedömningen av viktfaktorer görs genom en serie utredningar utförda av experter inom varje område. Expertutredningarna utförs i etapper under perioden 1995-1997 och resultaten av andra omgången av urvalet av indikatorer blev klara i början av 1997. Arbetet med viktfaktorer kommer att gå vidare under perioden 1997-1998 och projektets första resultat kommer att publiceras 1998. För att koppla belastningsindexen till olika näringsverksamheter är det meningen att de valda belastningsindikatorerna skall kunna mäta hur mycket de olika sektorer som anges i femte åtgärdsprogrammet för miljön står för. För varje sektor - energi, tillverkning, transport, jordbruk, turism och avfallshantering - har det gjorts studier för fastställande av relevanta indikatorer och för bedömning av uppgiftskällor. lagra de data beträffande För att få kapacitet att göra skattningar och miljöbelastningar som erfordras, utökas för närvarande databasen Envstat (se Databaser) till ett informationssystem för miljöbelastning (kallat EPIS). 9. 2 Integrering av ekonomisk statistik och miljöstatistik För att integrera ekonomisk statistik och miljöstatistik arbetar Eurostat med att skapa ett system där miljö variabler ingår i en nationell räkenskapsmatris. Detta har redan gjorts i ett antal medlemsstater, inklusive i Nederländernas NAMEA-system (National Accounting Matrix including Environmental Accounts) och liknande system i Danmark, Tyskland, Österrike och Sverige. Alla medlemsstater arbetar nu med system av NAMEA-typ. Dessa kommer inledningsvis att baseras på en indelning av samhällsekonomin i 60-70 grenar (produktionsverksamhet plus hushållens konsumtion) samt miljövariabler inklusive utsläpp och utgifter för miljöskydd. System av detta slag kan i princip utökas till att innehålla fler indikatorer och ihopsatta belastningsindex, som är knutna till ovannämnda miljöpolitiska områden (se 9. 1). Medlemsstaternas samordnade arbete inleddes 1995 och nya resultat i form av pilotsystem av NAMEA-typ kommer att läggas fram i slutet av 1997 från vissa länder. Däremot kommer det att ta längre tid att helt integrera de nationella tabellerna i ett gemensamt system för gemenskapen. 9. 3 Satelliträkenskaper på miljöområdet i det statistikbehov Satelliträkenskaper föreskrivs inom ENS7 vara det normala verktyget för att infoga nationalräkenskapssystemet. speciella Satelliträkenskaper utgör hjälpmedel för utveckling och övervakning av specifika politiska områden, exempelvis hälso- och sjukvård, utbildning, social välfärd och miljö. De kan tillgodose informationsbehov genom att vara mer utförliga, genom att ha ändrade grundprinciper och genom att komplettera systemet med information som inte är av ekonomisk art. övergripande Europeiska nationalräkenskapssystemet, 1995. -12 Ihop med nationella statistikorgan arbetar Eurostat för att ta fram följande två grupper av satelliträkenskaper på miljöområdet: • Redovisningen av utgifter för miljöskydd (som bygger på definitionerna i SERIEE). För denna redovisning används uppgifter om utgifter för miljöskydd, uppgifter om miljöbranscher och miljöskatter samt andra uppgifter om finansieringsflöden i medlemsstaterna (se 8. 1 och 8. 4). Genom denna redovisning förses de politiska beslutsfattarna med information om miljöskydds utgifternas påverkan på samhällsekonomin (inklusive sysselsättningen) på nationell nivå och på EU-nivå. • Naturresursräkenskaper avseende skogs-, vatten- och mineraltillgångar (inkl. fossila resurser), enligt definitionen i SEEA-systemet {System of Integrated Environmental and Economic Accounting)*. I dessa räkenskaper sammanförs uppgifter om fysiska stockar och flöden med uppgifter om motsvarande förser de politiska ekonomiska beslutsfattarna med information om sambandet mellan resursutnyttjandet och ekonomin. Denna information är intressant med avseende på utvärdering av den förda politiken med hänsyn till kriterierna för hållbar utveckling. transaktioner. Naturresursräkenskaperna Sedan 1993 har det pågått arbeten med satelliträkenskaper. Det har tagits fram "piloträkenskaper" för allt fler ämnesområden och EU-länder. Arbetena hämmas dock av bristande personella och ekonomiska resurser i medlemsstaterna. Utöver detta bör det nämnas att ENS nu föreskriver redovisning i huvudräkenskaperna av uttömning av vissa privatägda eller offentligt ägda naturresurser. 10. SAMARBETEN 10. 1 Frågeformulär Sedan 1988 har det regelbundna inhämtandet av uppgifter från medlemsstaterna varit inriktat på Eurostats och OECD:s frågeformulär angående tillståndet i miljön. Detta innehåller avsnitt om luft, inre vatten, hav, skogar, markanvändning, naturliv, buller och avfall. Frågeformuläret sänds till medlemsstaterna vartannat år. Det har blivit en inofficiell standard för tabeller och definitioner omfattande ca 2500 miljövariabler, som länderna uppmanas lämna uppgifter om. Frågeformuläret är godtaget av alla OECD:s medlemsländer såsom en bas för frivillig datainsamling. Med förbehåll för bristande jämförbarhet i fråga om somliga variabler utgör det en grund för jämförelser av utvecklingen på miljöområdet inom EU respektive i övriga OECD-länder. Eftersom frågeformuläret omarbetades i sin helhet under 1990-1992 fanns det inget behov av några större förändringar under den period som omfattas av det fyraåriga utvecklingsprogrammet. Smärre förbättringar gjordes dock i både 1994 och 1996 års frågeformulär. 8 SEEA reference here - 1 3- Ett extra frågeformulär från Eurostat och OECD - angående utgifter för begränsning och bekämpning av föroreningar - lades till år 1996. OECD hade på egen hand använt tidigare versioner av detta formulär. Eurostat har dock medverkat i utarbetandet av det, och så långt det går bygger det på principer och definitioner som stämmer överens med SERIEE-systemet. Ett nytt frågeformulär angående regionernas miljö började användas av Eurostat 1996. I detta uppmanas medlemsstaterna att ge uppgifter om ca 50 variabler på NUTS 2-nivå. Dessa variabler utgör en del av dem som ingår i Eurostats och OECD:s frågeformulär. De har valts ut för att användas som grund för indikatorer för bedömning av miljöinvesteringar via EU:s strukturfonder. Detta formulär används även för inhämtande av uppgifter från de länder i Central- och Östeuropa som har ansökt om medlemskap i EU. De första resultaten kommer att stå klara i slutet av 1997. 10. 2 Publikationer I artikel 2. 4 sägs att spridning av data ingår i de verksamheter som skall omfattas av utvecklingsprogrammet för miljöstatistik. Under programmets gång har Eurostat spridit såväl metodologisk information som statistik i en rad olika publikationer (se Tabell 4). Dessutom har valda delar av miljöstatistiken tagits med i ett antal allmänna publikationer (Eurostat Yearbook, Basic Statistics of the Community, Europe in Figures m. fl. ). Eurostat har också lämnat betydande bidrag till publikationer från Europeiska miljöbyrån (Europe's Environment: the Dobris Assessment (1995) och Environment in the European Union 1995). I spridning av data ingår även information som ges som svar på förfrågningar som ställs till Eurostat. Utöver detta har resultaten från en del studier lämnats ut till specialister i form av arbetsdokument. 10. 3 Databaser Eurostat har utvecklat en produktionsdatabas, Envstat, för förvaring av data som hämtats in från medlemsstaterna och andra uppgiftslämnare. Envstat har möjlighet att vid sidan av statistik hantera metodologisk och annan information och kan därmed förbättra kvaliteten på informationen. Den kan också räkna fram viss härledd statistik och möjliggör i vissa fall skattning av ytterligare serier. Data som skall spridas kopieras till domänen MILIEU i Eurostats referensdatabas New Cronos, som medger direktåtkomst för vissa externa användare. MILIEU- data tillhandahålls även på elektroniska medier. 11. EUROPEISKA MILJÖBYRÅN I artikel 4 och i bilaga B i beslutet om utvecklingsprogrammet för miljöstatistik finns det bestämmelser rörande programmets samordning med Europeiska miljöbyråns (EEA) arbetsprogram. Genom följande fyra åtgärder har en effektiv samordning uppnåtts: 14- • Ett avtal mellan Eurostat och byrån undertecknades i maj 1995. Detta anger grundläggande regler och förfaranden både för det allmänna samarbetet mellan de båda organisationerna och för genomförandet av bestämmelserna i beslutet om utvecklingsprogrammet för miljöstatistik och i EEA-förordningen9. ingår ingått och i byråns årsprogram och Eurostat har varit särskilt noga med att utforma sina årliga arbetsprogram och fördela resurser till sina projekt så att man kompletterar och understödjer de projekt som har fleråriga arbetsprogram. Eurostat har även arbetat tillsammans med byrån för att finna områden där det finns statistik eller där sådan kan tas fram för att användas i EE A-projekt. Detta gäller framför allt utarbetandet av rapporter om tillståndet i miljön. Eurostat levererade under 1992-1995 ett omfattande statistiskt underlag till Dobris-projektets europeiska rapport om tillståndet i miljön. Detta banade väg för 1995 års utgivning av EEA: s rapport Europe 's environment: the Dobris assessment samt handboken Statistical Compendium utgiven av Eurostat, ECE, OECD och WHO (se Tabell 4). • Såsom det angavs i beslutet har det årliga statistiska arbetsprogram som läggs fram för Kommittén för det statistiska programmet även lagts fram för byråns styrelse. Detta förfarande inleddes i och med 1996 års arbetsprogram, som var det första årsprogram som upprättades efter antagandet av beslutet. 1996 års arbetsprogram granskades av byråns styrelse den 22 september 1995 och godkändes med ett fåtal kommentarer. 1997 års arbetsprogram granskades av byråns styrelse den 12 december 1996. Vid detta tillfälle bad styrelsen Eurostat ändra planerna för utgivning av material avseende skattade utsläpp av koldioxid (se 7. 6). Eurostat har gått med på denna ändring. • Eurostat deltar aktivt i de diskussioner angående byråns arbetsprogram som sker mellan byrån, kommissionen och medlemsstaterna. En viktig del i denna process är de återkommande mötena med byråns arbetsgrupp för de nationella kontaktpunkterna och EIONET10. En annan viktig del är kommissionens årliga formella yttrande över byråns årsprogram. Helhetsresultatet av denna samordning är att det till dags dato har gjorts mycket lite dubbelarbete, vilket gäller både inhämtande av uppgifter och metodutveckling från Eurostats och byråns sida. På vissa områden har båda organisationerna i stället dragit nytta av varandras information och sakkunskap så att arbetet har gått snabbare framåt. Det behöver emellertid göras mer för att behålla detta kompletterande system. I synnerhet fordras det insatser för att se till att byrån och de europeiska ämnescentren inte drar igång nya datainsamlingsarbeten på områden som redan täcks av gemenskapens statistik. 9 Rådets förordning (EEG) nr 1210/90 av den 7 maj 1990 om inrättande av Europeiska för miljöinformauon och miljöövervakning. miljöbyrån och Europeiska nätverket EGTnrL 120, 11. 5. 1990, s. 1. 10 EIONET: Europeiska nätverket för miljöinformauon och miljöövervakning (Environment Information and Observation Network). 15 12. BEDÖMNING AV PROGRAMMET I många EU-länder har man tillgång till mycket av den miljöstatistik som specificeras i beslutet om utvecklingsprogrammet. Denna statistik överförs regelbundet till Eurostat och blir tillgänglig för politiska beslutsfattare och andra användare. Nu finns det också erforderliga standarder och system för harmonisering av denna statistik och, i princip, av annan statistik, som ännu inte regelmässigt överförs till Eurostat. I vissa av de mest betydelsefulla fall där man ännu inte har uppnått en regelmässig överföring av harmoniserad statistik pågår det i synnerhet den föreslagna arbete för att nå detta mål. (Detta gäller rådsförordningen har denna I utvecklingsprogrammet lyckats nå de tilltänkta resultaten. avfallsstatistik). utsträckning om tillgången till mänskliga och ekonomiska Det kvarstår dock svårigheter och dessa bör analyseras. För det första är, i fråga om ny statistik, i medlemsstaterna alltid begränsad. De resurser som har anslagits till miljöstatistik har ökat i vissa medlemsstater under de gångna fem åren. Trots det är de avdelningar som har ansvaret för miljöstatistik fortfarande små i flertalet medlemsstater. De är små sett i relation till den arbetsbelastning som skulle läggas på dem om man satte igång med regelbunden insamling av all den information som behövs för de nationella politiska beslutsfattarnas skull, för gemenskapens statistik eller för Europeiska miljöbyråns olika projekt. resurser För det andra kommer de nya system som nu utvecklas och provas (se punkt 9) att ha en benägenhet att leda till ett behov av mer detaljerad statistik, t. ex. med en mer detaljerad indelning efter samhällsekonomisk gren (se 9. 2). I vissa fall finns redan den statistik som behövs, men i andra fall kommer det att fordras att nya uppgifter hämtas in. En besläktad fråga rör de fall då ny, detaljerad statistik har lämnats till Eurostat i samband med pilotprojekt inom ramen för utvecklingsprogrammet. Det finns ett behov av att lägga ner ett betydande arbete på att granska och integrera denna statistik och att dra slutsatser i form av förslag om regelbundet inhämtande av uppgifter. Den begränsande faktorn i denna process är ofta bristen på personal med nödvändiga fackkunskaper. Slutligen finns det onekligen betydande områden där det behövs ytterligare utvecklingsarbete enhetliga metoder och nå överenskommelser med medlemsstaterna om regelbunden överföring av statistik. Till dessa områden hör bl. a. inriktat på att utarbeta • ekonomiska och fysikaliska data för miljöindikatorer av miljöpolitiskt intresse, inklusive indikatorer avseende hållbar utveckling, transport, jordbruk och turism, • fysikaliska data rörande storstadsområden samt markanvändning exklusive för jordbruk, • fysikaliska data avseende produktion och användning av ämnen som är farliga eller har låg förekomst i naturen, 16- • ekonomiska och fysikaliska data för färdigställandet av de planerade naturresursräkenskaperna. Det finns betydande möjligheter att utnyttja uppgifter från administrativa källor, men det behövs ytterligare arbete med att anpassa och harmonisera dessa uppgifter för statistiska ändamål. Dessutom finns det utrymme att lägga in mer insamling av miljöuppgifter i de undersökningar som görs inom sektorerna tillverkning, jordbruk, energi och transport. Utvecklingen på detta område har gått långsammare än förväntat. Detta beror på trycket att inte göra undersökningarna mer invecklade och därigenom öka bördan på dem som skall svara, och då i synnerhet på företagen. Det finns också möjlighet att förbättra kopplingen mellan lagstiftningen på miljöområdet och inhämtandet av uppgifter. De krav på rapportering som finns i gällande miljölagstiftning kan i en majoritet av fallen inte användas för att åstadkomma regelbundna flöden av enhetlig statistik. I lagstiftning av senare snitt (t. ex. direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar, det föreslagna direktivet om deponering av avfall och det föreslagna ramdirektivet om vattenresurser) tas det större hänsyn till behovet av regelbundna statistikflöden av detta slag och till de närstående frågorna om statistisk harmonisering. Kommissionen anser att de resultat som har uppnåtts inom det fyraåriga programmet totalt sett har varit bra. Detta om man beaktar den komplicerade metodutveckling som har fordrats inom de olika arbetsområdena och den bestående resursbristen inom berörda organ i medlemsstaterna. Det är emellertid klart önskvärt både att fortsätta den ovannämnda metodutvecklingen och att sätta fokus på de åtgärder som behövs för att uppnå ett kontinuerligt flöde av data inom de områden där det omfattande metodutvecklingsarbetet är slutfört. Därför anser kommissionen att det är lämpligt att föreslå att det fyraåriga programmet förlängs. Ett förslag om detta kommer att utarbetas före 1997 års utgång. 17- TABELL 1: DELOMRÅDEN INOM BELASTNINGSINDEXPROJEKTET Klimatförändring Uttunning av ozonlagret Minskad biologisk mångfald Utarmning av naturresurser Spridning av miljögifter i naturen Avfall Luftföroreningar Havsmiljö och kustområden Vattenföroreningar och vattenresurser Problem i städer, buller och olägenhet genom lukt 18 TABELL 2: ARBETEN INDELADE EFTER TYP AV UPPGIFTER Typ av uppgifter Arbetsområden Produktions- processer, utsläpp Avfalls- generering och -hantering Användning av Offentliga och privata utgifter naturresurser Utvinning och konsumtion av råmaterial Produktion och konsumtion av jordbruks- och industri produkter Produktion och förbrukning av energi Anläggningsarbeten och bebyggelse Fritid och turism Transporter Befolkningstillväxt, hushåll och social välfärd Offentliga tjänster 19 TABELL 3: ARBETEN INDELADE EFTER TYP AV ARBETE Typ av arbete Arbetsområden Metodstudier och princip studier Praktiska undersökningar Pilotunder- sökningar Datainsamling Spridning Utvinning och konsumtion av råmaterial Produktion och konsumtion av jordbruks- och industri produkter + + Produktion och förbrukning + av energi Anläggningsarbeten och bebyggelse + Fritid och turism Transporter Befolkningstillväxt, hushåll + och social välfärd Offentliga tjänster Utveckling av system integrering av ekonomisk statistik och miljöstatistik för + -20 TABELL 4: FÖRTECKNING ÖVER PUBLIKATIONER 1994 - 1:A HALVÅRET 1997 Compendium Kompendium Compendium 1997 Environment statistics 1996 Umweltstatistik 1996 Statistiques de l'environnement 1996 Special compendium! Sonderkompendiums Compendium* spéciaux 1995 1997 Europe's environment: statistical compendium for the Dobris assessment Indicators of sustainable development: a pilot set following the methodology of the UN-CSD Indikatoren fur Nachhaltige Entwicklung: eine Pilotstudie gemäfl der Méthodologie der KNE- méthodologie de la CDD-NU VN Indicateurs de développement durable: une étude pilote selon la Domain-specific publications Spezielle Vcröffcntlichungen Publications liées aux domaines spécifiques 1994 SERIEE 1994 version Environmental protection expenditure: data collection methods in the public sector and industry 1996 The distribution of nitrogen inputs to agriculture Verteilung des Stickstoffeintrags in den Boden durch die Landwirtschaft La répartition des apports d'azote dans l'agriculture 1997 1995 1996 Carbon dioxide emissions from fossil fuels 1985-1993 Kohlendioxidemissionen von fossilen Brenstoffen 1985-1993 Emissions de dioxide de carbone des combustibles fossiles 1985- 1993 EUR 12 Trade in valuable waste materials Abfallstoffe mit Handelswert im Auusenhandel der EUR 12 Echanges de déchets à valeur commerciale de l'EUR 12 Statistics in Focus Statistik kurzgefasst Statistiques en bref Road transport and the environment in the EU Strafienverkehr und Umwelt in der EU Les transports routiers et l'environnement dans 1XJE Overview of pesticide data in the EU Uberblick ûber die Pestiziddaten in der EU Aperçu sur les données de pesticides dans 1TJE Road transport and the environment - energy and fiscal aspects Strafienverkehr und Umwelt - Energie- und Steueraspekte Transport routier et environnement - aspects énergétiques et fiscaux Eurostat general statistics Eurostat allgemeine Statistik Eurostat statistiques générales Basic statistics of the Community Statistische Grundzahlen der Gemeinschaft Statistiques de base de la Communauté Europe in figures Europa in Zahlen Europe en chiffres Social portrait of Europe Sozialportrait Europas Portrait social d'Europe Eurostat yearbook Eurostat Jahrbuch Annuaire Eurostat *=translation not yet availabie/Ubersetzung noch nient vorhanden/traduction pas encore disponible 21- T A B E LL 5: B U D G ET 1994-1997 Åtaganden (i tusen ecu) Planerade Enl. finansieringsöversikten till rådets beslut Utfall B5-6 Statistik (Not 1) B4-3 Environment (Not 2) Andra budgetposter 1994 1500 1595 418 1995 2200 1150 633 312 TOTALT utfall 2013 2095 1996 2800 1300 2000 150 3450 1997 TOTALT 2500 9000 1000 1500 300 5045 4551 762 2800 10358 Noter 1. Omfattar berörda utgifter inom statistikprogrammets ämnen 88 och 89 (miljö) samt 29 (nationalräkenskaper). De budgetmedel som har anslagits för miljöräkenskaper inom ämne 29 uppgår till ca 200 000 ecu per år fr. o. m. 1995. 2. Fr. o. m. 1996 ingår extra resurser som har anslagits i enlighet med meddelandet om miljöindikatorer och gröna nationalräkenskaper. 22- ISSN 1024-4506 KOM(97) 430 slutlig DOKUMENT SV 17 14 Katalognummer : CB-CO-97-434-SV-C ISBN 92-78-23860-0 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 23> "