title: A Bizottságnak a tagállamokhoz címzett közleménye, az EK-Szerződés 93. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Szerződés 92. és 93. cikkének a rövid lejáratú exporthitel-biztosításra történő alkalmazásáról (97/C 281/03)EGT vonatkozású szöveg.

text: 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 147 31997Y0917(01) L 281/4 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1997. 9. 17. A Bizottságnak a tagállamokhoz címzett közleménye, az EK-Szerződés 93. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Szerződés 92. és 93. cikkének a rövid lejáratú exporthitel-biztosításra történő alkalmazásáról (97/C 281/03) (EGT vonatkozású szöveg) 1. Bevezetés 1. 1. A tagállamok aktív politikával támogatják kiviteli iparágai- kat. 1992 és 1994 között a tagállamok által feldolgozóip- aruk részére nyújtott összes támogatás 7 %-a exporttámo- gatás volt, többnyire kedvező feltételű exporthitelek és exporthitel-biztosítások formájában (1). 1. 2. Az exporttámogatások közvetlenül befolyásolják a versengő potenciális áruszállítók és szolgáltatók közötti piaci versenyt. Ennek káros hatását felismerve, a Bizottság mint a verseny Szerződés szerinti őrzője, mindig is szigorúan elítélte a Közösségen belüli kereskedelemben az exporttámogatást (2). Mindazonáltal bár a tagállamoknak a Közösségen kívülre irá- nyuló kivitelhez nyújtott támogatása ugyancsak kihathat a Közösségen belüli versenyre (3), a Bizottság módszeresen nem avatkozott be ebbe a területbe a Szerződés 92. , 93. és 94. cikkében foglalt, az állami támogatásra vonatkozó sza- bályok alapján. Ennek számos oka van. Először is ezt a terü- letet részben a Szerződés 112. és 113. cikkének a külkeres- kedelemmel kapcsolatos s valóban a 112. cikk rendelkezik a kivitelhez nyújtott támo- gatások összehangolásáról. Másodszor a Közösségen kívülre irányuló kivitel támogatása nemcsak a Közösségen belüli versenyt érinti, hanem a közösségi exportőröknek a Közös- ségnek azon kereskedelmi partnerei exportőreivel szembeni versenyképességét is, amely partnerek ugyancsak adnak hasonló támogatásokat. Végül pedig a támogatások ellenőr- zése a Szerződés kereskedelemre vonatkozó rendelkezései szabályozzák, rendelkezései (1) Forrás: Fifth Survey on State Aids in the European Community, EK Bizottság, 1997. , 20. o. Az exporthitel-támogatások csökkentésének a Helsinki-csomagban történt elfogadása nyomán ez a szám 1992- től kezdve valószínűleg csökken. (2) A versenypolitikáról szóló hetedik jelentésének (1977) 242. pontjá- ban a Bizottság megállapította, hogy a Közösségen belüli kereskede- lemben az exporttámogatásra „nem állapítható meg eltérés, bármi- lyen is az intenzitása, formája, alapja vagy célja”. (3) Lásd a Bíróságnak a Belgium kontra Bizottság, C-142/87 sz. ügyben hozott ítéletét, (EBHT 1990. I-959. o. ) Lásd még az Assurances du Crédit kontra OND és Belgium, C-44/93 sz. ügyet (EBHT 1994. I-3829. o. , (30) bekezdés). alapján, illetve a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) révén haladást ért el. 1. 3. Noha eddig a Bizottság tartózkodott gyakorolni az állami támogatás ellenőrzésére vonatkozó hatáskörét az exporthi- telek és az exporthitel-biztosítás területén, a Tanács export- hitelcsoportja által elvégzett munkából (4) és az Európai Közösségek Bírósága által tárgyalt ügyekből (5) kitűnik, hogy legalább egy területen, nevezetesen a rövid lejáratú exporthitel-biztosítás területén a Közösségen belüli verseny tényleges vagy lehetséges torzulásai indokolhatják, hogy a Bizottság az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alapján intézkedjék az egyéb frontokon történő előrelépés bevárása nélkül. A verseny nemcsak a különböző tagállamok exportőreinek a Közösségen belüli és kívüli kereskedelmé- ben, hanem a szolgáltatásaikat a Közösségen belül kínáló exporthitel-biztosítók között is torzulhat. áll között verseny 1. 4. Ennek a közleménynek a célja, hogy felszámolja az állami támogatásból eredő ilyen torzulásokat az exporthitel- biztosításnak abban az ágazatában, ahol az állami vagy álla- milag támogatott exporthitel-biztosítók és a magántulajdonú fenn. Az exporthitel-biztosítók exporthitel-biztosítás e kereskedelmi ágazata összefügg a Közösségen belüli és számos azon kívüli országgal folytatott kereskedelem rövid lejáratú exporthitel-kockázatainak biz- tosításával. Az ilyen „piacképesnek” nevezett kockázatokat az alábbi 2. szakasz határozza meg. A meghatározás jelen- leg csupán a Közösségen belüli és az OECD tagországainak a mellékletben felsorolt többségével folytatott kereskedelem úgynevezett „kereskedelmi”, nem pedig „politikai” kockáza- tait foglalja magában. Noha a tagállamok, megelőlegezve a jelentékeny erőfeszítéseket tettek Közösség intézkedését, (4) „A koordinációs csoport elé »L’assurance crédit et le marché unique 1992 (court-terme)« címen beterjesztett jelentés, előadó P. Callut. ” (5) Lásd az Assurances de Crédit és Cobac kontra Tanács és Bizottság, C-63/89 sz. ügyet (EBHT 1991. I-1799. o. ), valamint az Assurances du Crédit kontra OND és Belgium, C-44/93 sz. ügyet (EBHT 1994. I-3829. o. ) 148 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet azért, hogy az exporthitel-biztosítás kereskedelmi ágazatá- ban felszámolják a támogatást, az egységes piac olyan biz- tonsági intézkedések elfogadását követeli meg, amelyek min- den körülményben azonos feltételeket biztosítanak. Ez a közlemény nem foglalkozik a közép- és hosszú lejáratú exporthitel-kockázatok biztosításával, amelyek jelenleg nagyobbrészt nem piacképesek. Ezen a területen azok a tényezők, amelyek miatt a Bizottság tartózkodott széles kör- ben gyakorolni az állami támogatások ellenőrzésére vonat- kozó hatáskörét, most is az ilyen intézkedések ellen szólnak. Ehelyett az exporthitel-biztosítás feltételeinek, a biztosítási díjaknak és az országos vonatkozású fedezeti politikának a harmonizálására történnek erőfeszítések, kellően figyelembe véve a harmadik országokban zajló programokat, hogy ne ássák alá a közösségi exportőrök versenyképességét. 1. 5. E közlemény 2. szakasza leírja az exporthitel-biztosítási piac szerkezetét, és megkülönbözteti az e közlemény által is érin- tett kereskedelmi vagy piaci ágazatot, amelyben magánbiz- tosítók tevékenykednek, illetve a magántulajdonú és az állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosítókat, továbbá megmagyarázza, hogy miért és milyen mértékben kell a Szerződés állami támogatásokra vonatkozó cikkeit alkalmazni. Végül a 4. szakaszban a Bizottság megállapítja, hogy milyen intézkedést tart szükségesnek ahhoz, hogy a még fennmaradó, a 3. szakaszban felsorolt állami támoga- tástípusokat kivonják a piaci ágazatból, és a Szerződés 93. cikkének (1) bekezdése alapján felkéri a tagállamokat, hogy ennek megfelelően intézkedjenek, ha szükséges. 2. A rövid lejáratú exporthitel-biztosítás piaci és nem piaci ágazata 2. 1. A Tanács exporthitel-csoportjának jelentése (a továbbiakban: a „jelentés”), a magántulajdonú exporthitel-biztosítók pana- szai és az Európai Közösségek Bírósága által tárgyalt esetek rámutattak, hogy némely tagállamban ugyanazok a „hivata- los” exporthitel-biztosító intézetek, amelyek az exportőrök közép- vagy hosszú lejáratú kockázatait az állam számlájára vagy kezességvállalásával (1) biztosítják, az állam számlájára vagy kezességvállalásával tevékenykednek a rövid lejáratú exporthitel-biztosítási piac azon részein, ahol versenyben áll- nak olyan magántulajdonú exporthitel-biztosítókkal, ame- lyeknek nincsenek ilyen kapcsolataik az állammal. A szóban forgó „hivatalos” exporthitel-biztosító intézetek lehetnek hatóságok, állami tulajdonban lévő vagy államilag ellenőr- zött vállalkozások, illetve teljesen magántulajdonban lévő és magánellenőrzés alatt álló vállalkozások. E közlemény alkal- mazásában az ilyen intézetek „állami vagy állam által támo- gatott exporthitel-biztosítók”. Mind a közép/hosszú, mind pedig a rövid lejáratú területen működő „hivatalos” intézete- ken túlmenően némely magántulajdonban lévő és magánel- lenőrzés alatt álló exporthitel-biztosító, amely csak rövid lejáratú biztosítást nyújt, kaphat támogatást kormányától üzleti tevékenységének egyes részterületein kezességvállalás vagy ennek megfelelő viszontbiztosítási rendelkezés révén. E biztosítókat is az „állami vagy az állam által támogatott” kategóriába kell sorolni. Ezzel szemben a főként vagy rövid kizárólag foglalkozó amelyek nem az állam számlájára vagy biztosítók, kezességvállalásával (2) működnek, „magántulajdonú exporthitel-biztosítóknak” minősülnek bármely üzleti tevé- kenységük vonatkozásában. exporthitelekkel lejáratú A jelentés kimutatta, hogy amikor állami vagy állam által támogatott exporthitel-biztosítók az állam számlájára vagy kezességvállalásával működnek a rövid lejáratú piac azon részein, ahol magánbiztosítókkal állnak versenyben, bizo- nyos pénzügyi előnyökkel rendelkeznek, amelyek a magán- biztosítókkal szemben torzíthatják a versenyt. Az állami vagy állam által támogatott exporthitel-biztosítók egyetlen államban sem élveztek monopóliumot a rövid lejáratú üzleti tevékenység vonatkozásában. A jelentés által ismertetett legösszetettebb területek egyikét az akár közvetve, akár közvetlenül nyújtott állami viszont- biztosítás képezte. A jelentés olyan viszontbiztosítási rendel- kezéseket tárt fel, amelyek 100 %-os fedezetet nyújtanak, és egyenértékűek a szubvenciót kimerítő kezességvállalással. Ma már elismert tény, hogy a viszontbiztosítási eszközök, amelyek által az állam csak szerződő fél valamely magán- szektorbeli viszontbiztosítási szerződésben, vagy azt kiegé- szíti, az általuk kedvezményezett biztosítókat előnyhöz jut- tathatják nem rendelkező magánbiztosítókkal szemben, és ezáltal torzítják a versenyt. fedezettel ilyen az 2. 2. Noha újabban javulás tapasztalható – az állami vagy állami- lag támogatott exporthitel-biztosítók egyre inkább más vál- lalkozásoknak adják át rövid lejáratú üzleti tevékenységüket vagy elkülönített könyvelést vezetnek be –, a fentiekben már említett módon továbbra is szükségesnek látszik a fellépés a kívánt azonos feltételek megteremtése érdekében. Az első (1) Némely esetben, például Hollandiában, a közép- ás hosszú lejáratú ügyleteket nem kezességvállalás, hanem a kormánnyal kötött átfogó viszontbiztosítási megállapodások útján bonyolítják. (2) Vagy az ennek megfelelő viszontbiztosítási rendelkezésekkel. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 149 feladat annak az ágazatnak a meghatározása, amelyben ver- senyző piac létezik. A jelentés azt alkalmazta döntő kritéri- umként a piaci ágazat megkülönböztetésében, hogy vajon általánosan elérhető-e a magán-viszontbiztosítás vagy sem, nem pedig csak egyedi esetekben. A jelentés megállapítja, hogy a válasz általában „igen” a nem állami vásárlókkal kap- csolatos kereskedelmi kockázatok tekintetében, de a politi- kai kockázatok tekintetében (beleértve az állami vásárlókkal kapcsolatos kockázatokat, a valutaátutalási kockázatokat és a nem kereskedelmi jellegű katasztrófakockázatokat) a ren- delkezésre álló kapacitás olyannyira elégtelen, hogy az ilyen kockázatok fedezetét nyilvánvaló piaci tevékenységnek kell tekinteni. A magán-viszontbiztosítási piacnak a kockázatok időtartamának, helyének és jellegének hármas kritériumára való hivatkozással történő elemzése alapján a jelentés úgy vélte, hogy a „piacképes” kockázatok a világ bármely tájára irányuló kivitelnek a rendszerint legfeljebb hároméves koc- kázati időszakra kiterjedő kereskedelmi kockázatát jelentik. 2. 3. A tagállamok, a szakmai szövetségek és a biztosítók későbbi megjegyzései szerint ez a meghatározás általában véve túl- ságosan tág. E beadványok többnyire egyetértettek a jelen- téssel abban, hogy a magán-viszontbiztosítási piac túlságo- san szűk volta miatt a politikai kockázatokat ki kell zárni, és a kereskedelmi kockázatok tekintetében a legfeljebb kétéves kockázati időszakot tartják kívánatosnak. A nem OECD- országokban az elhúzódó késedelmekkel kapcsolatos kocká- zatnak a magánpiacon való viszontbiztosítása pedig ugyan- csak nehézkesnek bizonyult. 2. 4. Tekintettel arra, hogy az elhúzódó késedelem szorosan összefügg a fizetésképtelenséggel – minthogy az elhúzódó késedelem kockázatai hajlamosak fizetésképtelenséggé válni – illetve arra, hogy ebből következően szükséges mindkét (piacképes vagy nem piacképes) kockázattípust egy kategó- riába sorolni, körültekintőnek látszik az OECD-hez nem tar- tozó országokkal kapcsolatos minden kereskedelmi kocká- zatot kockázatok a meghatározásából, illetve e közlemény hatálya alól. Végül úgy tűnik, hogy jelenleg az OECD némely tagországában is nehéz kereskedelmi kockázatot a magán-viszontbiztosítási piacon biztosítani. piacképes jelenleg kizárni 2. 5. A fentiekre tekintettel e közlemény alkalmazásában „piacké- a mellékletben felsorolt országokban pes” kockázat letelepedett nem állami adósokkal (1) kapcsolatos kereske- delmi kockázat. Ezekre a kockázatokra nézve a leghosszabb kockázati idő (azaz a gyártási időtartam plusz a hitel futami- deje a Berni Uniónak megfelelő rendes kezdőponttal és szo- kásos hitelfeltételekkel) két évnél rövidebb. többi kockázatot A politikai-, katasztrófakockázatokat (2) és az állami vásárlókkal, illetve a mellékletben nem szereplő országokkal kapcsolatos keres- kedelmi kockázatokat) még nem tekintik piacképesnek. (azaz a E közlemény alkalmazásában a „kereskedelmi kockázatok”: – valamely szerződés önkényes megtagadása az adós részé- ről, vagyis valamely nem állami adós bármely olyan önkényes döntése, amely jogos indok nélkül szakítja meg vagy szünteti meg a szerződést, – a szerződés tárgyát képező áru elfogadásának önkényes, jogos indok nélküli elutasítása, – a nem állami adósnak vagy kezesének fizetéskép- telensége, – a szerződésből következő adósság nem fizetése a nem állami adós vagy kezes részéről, vagyis elhúzódó késede- lem. 2. 6. A magán-viszontbiztosítási piac kapacitása változó. Ez azt jelenti, hogy a piacképes kockázatok meghatározása nem állandó, és idővel megváltozhat; kiterjedhet például a politi- kai kockázatok fedezésére is. Ezért a meghatározást a Bizott- ság rendszeresen (vagyis legalább évente) felülvizsgálja. Ezek- kel a felülvizsgálatokkal kapcsolatban a Bizottság konzultál a tagállamokkal és a többi érdekelt féllel. (3) Amennyiben szükséges, a meghatározás változásainak figyelembe kell venniük az exporthitel-biztosítást szabályozó közösségi (1) Vagy nem állami kezesekkel. Az állami adós vagy kezes olyan adós vagy kezes, aki valamilyen formában magát a hatóságot képviseli, és sem bírói, sem közigazgatási úton nem nyilvánítható fizetéskép- telennek. E közlemény alkalmazásában az állami tulajdonú vagy állam által ellenőrzött vállalkozásokat, amelyek a mellékletben piac- képes kockázatú országokként felsorolt országokban telepedtek le, és amelyek a társasági jog általános rendelkezéseinek hatálya alá tartoz- nak, nem állami adósoknak/kezeseknek kell tekinteni. (2) Azaz háború, forradalom, természeti csapás, nukleáris baleset és így tovább, nem az úgynevezett „kereskedelmi, katasztrófakockázatok” (az egyéni vásárlókkal vagy országokkal kapcsolatos katasztrofális veszteségfelhalmozódás), amelyek a várható veszteséget meghaladó viszontbiztosítással fedezhetők, és kereskedelmi kockázatnak minő- sülnek. (3) A Bizottság többek között a Tanács (például annak exporthitel- csoportja) segítségét kéri. 150 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet jogszabályok hatályát a kollízió vagy jogbizonytalanság elke- rülése érdekében. 3. A magántulajdonú és az állami vagy állam által támogatott exporthitel-biztosítók közötti versenyt torzító tényezők 3. 1. A következő tényezők torzíthatják a versenyt a piacképes fedező, állami vagy államilag támogatott kockázatokat exporthitel-biztosítók javára: (1) – a hitelfelvételre vagy veszteségre adott de jure vagy de facto állami kezességvállalás. Az ilyen kezességvállalás lehetővé teszi, hogy a biztosítók a piacinál alacsonyabb kamato- zású hiteleket vegyenek fel, vagy egyáltalán hitelt vegye- nek fel. Ráadásul szükségtelenné teszik, hogy a biztosí- tók a magánpiacon viszontbiztosítsák magukat, minden, – a megfelelő tartalékok fenntartására vonatkozó kötele- zettségekben a megmutatkozó magánbiztosítókhoz viszonyított különbség. Megjegy- zendő, hogy amikor a Tanács 73/239/EGK irányelvét (2) a 87/343/EK irányelv (3) módosította, az állam számlá- jára vagy kezességvállalásával végzett exporthitel- biztosítási műveletek kizárása (az eredeti irányelv 2. cikke (2) bekezdésének d) pontja) tudvalevőleg nem foglalta magában a rövid lejáratú kereskedelmi kockázatok terü- letén folyó műveleteket, amelyeket az állami vagy állami- lag támogatott exporthitel-biztosítók a maguk számlájára és állami kezességvállalás nélkül teljesítettek. (4) Ez azt jelenti, hogy a rövid lejáratú kereskedelmi kockázatok biztosításához az állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosítóknak rendelkezniük kell meghatáro- zott összegű saját tőkével (szavatoló tőkével, beleértve a garanciaalapokat) és biztosítástechnikai tartalékkal (neve- zetesen kiegyenlítési tartalékkal), és be kellett hogy sze- rezzék a 73/239/EGK irányelv 6. és az azt követő cikke- inek megfelelő engedélyt, – a szokásosan fizetendő adókkal (úgy mint társasági adó és biztosítási kötvényekre kivetett adó) kapcsolatos ked- vezmény vagy azok alóli menetesség, – az állam által nyújtott támogatás vagy tőkejuttatás. Az utóbbi tekintetében azt az elvet kell figyelembe venni, hogy hacsak az állam nem úgy jár el, mint piacgazdaság- ban egy magánbefektető, a tőkejuttatás magában foglalja az állami támogatást (5); az állam által a piaci árakat nem tükröző feltételek mellett nyújtott természetbeni szolgál- tatások, úgy mint az állami infrastruktúrához, eszközök- höz vagy privilegizált információhoz (például a külkép- viseletek által adósokról gyűjtött információkhoz) való hozzáférés, illetve ezek használata; valamint az akár köz- vetlen, akár közvetett – állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosítók révén történő – állami viszontbiz- tosítás, amelyet a magán-viszontbiztosítási piacnál ked- vezőbb feltételek mellett nyújtanak, ami vagy a viszont- biztosítás alulértékeléshez, vagy pedig a magánpiacon várhatóan nem keletkező kapacitás mesterséges kialakí- tásához vezet. 3. 2. A 3. 1. bekezdésben felsorolt bánásmódok az abból része- sedő exporthitel-biztosítóknak pénzügyi előnyöket nyújta- nak vagy nyújthatnak a többi exporthitel-biztosítóval szem- ben. Az ilyen, bizonyos vállalkozásoknak nyújtott pénzügyi előnyök torzítják a versenyt, és a Szerződés 92. cikkének (1) bekezdésének megfelelően vett állami támogatásnak minő- sülnek. (1) Az, hogy az állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztósító valamely nem piacképes kockázat biztosítását piacképes kockázatok fedezetének elfogadásához köti, sértheti az EK-Szerződés 86. cikkét. Ilyen intézkedéssel szemben eljárás indulhat mind a Bizottságnál, mind a bíróságok, mind pedig a nemzeti versenyhivatalok előtt. (2) A Tanács 1973. július 24-i 73/239/EGK irányelve az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendel- kezések összehangolásáról (HL 228. , 1973. 8. 16. , 3. o. ). (3) A Tanács 1987. június 22-i 87/343/EGK irányelve az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendel- kezések összehangolásáról szóló 73/239/EGK első irányelvnek a hitelbiztosítás és a kezesi biztosítás vonatkozásában történő módo- sításáról (HL L 185. , 1987. 7. 4. , 72. o. ). (4) Lásd a Bíróságának az Assurances de Crédit és Cobac kontra Tanács és Bizottság, C-63/89 sz. ügyben (lásd fent) hozott ítéletét, 1848 o. ((22) bekezdés). A 92. cikk (1) bekezdését kell alkalmazni mindazokra az intézkedésekre, amelyek pénzügyi vagy gazdasági előnyt nyújtanak bizonyos vállalkozásoknak vagy termékeknek, és az állami alapok akár tényleges, akár esetleges megterhelésé- vel vagy veszteségével járnak, illetve amelyekért az érintett kedvezményezettől semmit nem vagy keveset követelnek, amennyiben az ilyen intézkedések érintik a tagállamok közötti kereskedelmet, illetve bizonyos vállalkozások vagy (5) Lásd: a Bizottság tagállamokhoz címzett közleménye a hatóságoknak a társasági tőkében való részesedéséről (EK Értesítő 9-1984), illetve a Bizottság közleménye az EK-Szerződés 92. és 93. cikkének a feldol- gozóipar közvállalkozásaira történő alkalmazásáról (HL C 307. , 1993. 11. 13. , 3. o. ) 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 151 bizonyos termékek előállításának előnyben részesítése által torzítják a versenyt, vagy azzal fenyegetnek. (1) 4. 1. A 3. 1. bekezdésben felsorolt állami támogatástípusok, ame- lyeket államilag támogatott exporthitel-biztosítók vesznek igénybe a 2. 5. bekezdésben meghatározott piacképes kocká- zatokra, torzíthatják a versenyt, és ezért nem jogosultak a Szerződés állami támogatásokra vonatkozó szabályain ala- puló mentességre. A 2. 5. pontban foglalt meghatározás szerint piacképes koc- kázatokra nyújtott, a 3. 1. pontban felsorolt pénzügyi elő- nyök érintik a szolgáltatások Közösségen belüli kereskedel- mét. Azonfelül a különböző tagállamokban a piacképes kockázatok számára elérhető biztosítási fedezetek eltérésé- hez vezetnek, ezáltal torzítják a tagállamokban a vállalkozá- sok közötti versenyt, és másodlagos hatásokat idéznek elő a Közösségen belüli kereskedelemben, függetlenül attól, hogy Közösségen kívülre irányuló vagy Közösségen belüli export- ról van-e szó (2). A Szerződés 92. cikkében meghatározott kivételek nem alkalmazhatók a piacképes kockázatok bizto- sításának támogatására. Az ilyen támogatások torzító hatása a Közösségen belül súlyosabb mindfajta lehetséges exporttá- mogatásra vonatkozó nemzeti vagy közösségi érdeknél. Ezt az álláspontot erősítette meg a Bíróságnak a C-63/89 sz. (3), ebben a közleményben tárgyalt kérdést közvetlenül érintő ügyben hozott ítélete. A Bíróság kifejtette, hogy noha a biztosítótársaságok számára képzett kiegyenlítési tartalékok részleges harmonizálásáról szóló irányelv, amely mentesíti az állami számlára vagy állami kezességvállalással történő exporthitel-biztosítási műveleteket, nem jogellenes, a magántulajdonú és az állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosítók közötti versenyt torzító tényezők „indokolhatják olyan jogi intézkedések igénybevételét, ame- lyek a (92. cikk) rendelkezéseinek megsértését büntetik”. A Bíróság a C-44/93 sz. ügyben hozott ítéletében (4) továbbá feltételezte, hogy a szóban forgó előnyök állami támogatás- nak minősülnek, és megerősítette, hogy a Bizottság lépése- ket tehet visszavonásuk biztosítására. 4. A piacképes kockázatokra vonatkozó rövid lejáratú exporthitelek biztosításában megnyilvánuló versenytorzulás felszámolásához szükséges intézkedések (1) Lásd a Bíróság következő ítéleteit: Steenkolenmijnen kontra Főható- ság, 30/59 sz. ügy (EBHT 1961. 1. o. , (19) bekezdés); Olaszország kontra Bizottság, 173/73 sz. ügy (EBHT 1974. 709. o). ; és Philip Morris kontra Bizottság, 730/79 sz. ügy (EBHT 1980. 2671. o. ) (2) A Belgium kontra Bizottság, C-142/87 sz. , a 3. lábjegyzetben emlí- tett ítéletében a Bíróság kifejtette, hogy nemcsak a Közösségen belüli exportra, hanem a Közösségen kívülre irányuló exportra nyújtott támogatás is befolyásolhatja a Közösségen belüli versenyt és kereske- delmet. Mindkét műveletfajtát exporthitel-biztosítók biztosítják, és következésképpen a nekik nyújtott támogatás érintheti a Közösségen belüli versenyt és kereskedelmet. (3) Lásd az 5. lábjegyzetet; lásd a (24) bekezdést. Tesauro főügyész az ügyben kifejtett véleményében megállapította, hogy amikor a magán- tulajdonú és az állami vagy államilag támogatott exporthitel- biztosítók között verseny áll fenn, erősen kétséges, hogy a tagállamok jogszerű pénzügyi támogatást nyújthatnak az állami szereplőknek. Az ilyen jellegű beavatkozás az állami támogatásokra vonatkozó sza- bályokkal összeegyeztethetetlen lehet. (4) Lásd a 3. lábjegyzetet; lásd különösen a (34) bekezdést. a piacképes 4. 2. A tagállamoknak következésképpen a Szerződés 93. cikké- nek (1) bekezdése alapján, ha szükséges, oly módon kell vonatkozó módosítaniuk exporthitel-biztosítási rendszerüket, hogy az e közlemény közzétételétől számított egy éven belül az állami vagy álla- milag támogatott exporthitel-biztosítók az ilyen kockázatok vonatkozásában többé ne részesüljenek a következőkben fel- sorolt állami támogatástípusokban: kockázatokra a) állami kezességvállalás hitelfelvételre vagy veszteségekre; b) a megfelelő tartalékképzés követelménye és a 3. 1. pont második francia bekezdésében felsorolt egyéb követelmé- nyek alóli mentesítés; c) szokásosan fizetendő adókkal és egyéb terhekkel kapcso- latos kedvezmény vagy azok alóli mentesség; d) olyan körülmények alapján történő támogatásnyújtás, tőkejuttatás vagy egyéb finanszírozási forma, amikor magánbefektető rendes piaci feltételek mellett nem fek- tetne be a vállalkozásba, illetve a feltételeket magánbe- fektető nem fogadná el; e) a piaci árakat nem tükröző feltételek mellett nyújtott ter- mészetbeni állami szolgáltatások, úgy mint az állami inf- rastruktúrához, eszközökhöz vagy privilegizált informá- cióhoz (például a külképviseletek által adósokról gyűjtött információkhoz) való hozzáférés, illetve ezek haszná- lata; és 152 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet f) akár közvetlen, akár közvetett – állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosítók révén történő – állami viszontbiztosítás, amelyet a magán-viszontbiztosítási piacnál kedvezőbb feltételek mellett nyújtanak, ami vagy a viszontbiztosítás fedezetének alulértékeléshez, vagy pedig a magánpiacon várhatóan nem keletkező kapaci- tás mesterséges kialakításához vezet. Mindazonáltal a 4. 3. pontban említett felülvizsgálattól füg- gően a létező kiegészítő állami viszontbiztosítási rendelke- zések egy átmeneti időszakban megengedhetők maradnak, feltéve, hogy: – az állami viszontbiztosítás csupán kisebbségi elemet képez a biztosító viszontbiztosítási csomagjában, – ha a biztosító viszontbiztosítási szerződései piacképes és nem piacképes kockázatokat egyesítenek, és így bármely állami viszontbiztosítás elkerülhetetlenül piacképes kockázatokhoz kötődik, a piacképes kockázatokra nyúj- tott állami viszontbiztosítás szintje nem haladhatja meg azt, amely a magán-viszontbiztosítási piacon elérhető lett volna, ha e kockázatokat elkülönítve igyekeztek volna viszontbiztosítani, kockázatokra nyújtott biztosításukat és a nem piacképes kockázatokra állami számlára vagy kezességvállalással nyúj- tott biztosításukat, amivel bizonyíthatják, hogy nem kapnak állami támogatást piacképes kockázatok biztosítására. A biztosítónak a saját számlájára biztosított üzleti tevékenység- gel 91/674/EK irányelvével (1) összhangban kell végeznie. könyvelését kapcsolatos Tanács a Ezen túlmenően, ha valamely tagállam piacképes és nem piacképes kockázatokat egyaránt felölelő magánszektorbeli viszontbiztosítási szerződésben félként vagy más formában való részvétel révén nyújt egy exporthitel-biztosítónak viszontbiztosítási fedezetet, bizonyítania kell, hogy megol- dásai nem foglalnak magukban a 4. 2. f) pont szerinti állami támogatást. Ennek érdekében e közlemény közzétételétől kezdve a Bizottság, a tagállamokkal szorosan együttműködve, az érin- tett tagállamok által hathavonta benyújtott beszámolók alap- ján folyamatosan figyelemmel kíséri az ilyen rendelkezése- ket, és 1998 végéig végrehajtja az ilyen rendelkezések teljes felülvizsgálatát. A felülvizsgálat figyelembe veszi a rövid lejá- ratú exporthitel-biztosítási piac működéséről, illetve a tagál- lamok e téren tett beavatkozásáról a 4. 5. pont alapján benyújtott végrehajtási jelentésekből, a 4. 6. pont alapján elvégzendő első, éves felülvizsgálatból, illetve a 4. 4. pontban foglalt védzáradék használatáról szóló bármely bejelentésből időközben nyert ismereteket és tapasztalatokat. Ha a felül- vizsgálatból az tűnik ki, hogy valamely tagállam rendelkezé- sei állami támogatást foglalnak magukban, azokat a tagállam legkésőbb 1999 végéig köteles felszámolni. – az állami viszontbiztosítás nem teszi lehetővé, hogy a biztosító a résztvevő magánpiaci viszontbiztosítók által megszabott határokon túlmenően biztosítson egyéni vásárlókkal folytatott üzleti tevékenységet, 4. 4. Attól az elvtől, hogy a piacképes kockázatokra exporthitel- biztosítást csak akkor nyújthatnak állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosítók, ha a 4. 2. bekezdésben fel- sorolt pénzügyi előnyöket megvonják tőlük, a következők- ben meghatározott körülmények között el lehet tekinteni. – az állami viszontbiztosítási díj bizonyíthatóan tükrözi a kockázatot, azt kereskedelmi-piaci technikák alkalmazá- sával számítják ki, és ha van megfelelő piaci díj, azzal leg- alább egyenértékű, – a piacképes kockázatokra nyújtott állami viszontbizto- sítás rendelkezésére áll minden hitelbiztosító számára, amely megfelel az általános jogosultsági kritériumoknak. Egyes országokban a magántulajdonú exporthitel-biztosítók vagy a saját számlájuk terhére működő állami vagy állami- lag támogatott exporthitel-biztosítók időlegesen nem képe- sek fedezetet biztosítani exporthitel-kockázatokra, mert nem áll rendelkezésre elegendő biztosítási vagy viszontbiztosítási kapacitás. Következésképpen ezeket a kockázatokat időlege- sen nem piacképes kockázatoknak kell tekinteni. Ilyen körülmények között ezeket az időlegesen nem piacké- pes kockázatokat biztosíthatja valamely állami vagy állami- lag támogatott exporthitel-biztosító az állam számlájára 4. 3. A 4. 2. pont teljesítése érdekében az állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosítóknak legalább külön kell kezelniük, és elkülönítetten kell könyvelniük a piacképes (1) A Tanács 1991. december 19-i 91/674/EK irányelve a biztosítóinté- zetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról (HL L 374. , 1991. 12. 31. , 7. o. ). 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 153 vagy kezességvállalása mellett. A biztosítónak, amennyire csak lehetséges, az ilyen kockázatokra vonatkozó díjait a magántulajdonú exporthitel-biztosítók által a szóban forgó kockázattípus esetén felszámított díjhoz kell igazítania. Ezen túlmenően a Bizottság, a többi tagállammal konzul- tálva, felülvizsgálhatja a védzáradék alkalmazásának feltéte- leit; továbbá dönthet annak megszüntetése vagy más, meg- felelő rendszerrel való helyettesítése mellett. Ha valamely tagállam a védzáradékkal kíván élni, tervezett döntését haladéktalanul be kell jelentenie a Bizottságnak. A bejelentésnek olyan piaci jelentést kell tartalmaznia, amely kimutatja, hogy a magánbiztosítási piacon nem áll rendelke- zésre fedezet a kockázatra, és ezt két nagy, közismert, magántulajdonú nemzetközi exporthitel-biztosító, illetve egy hazai hitelbiztosító támasztja alá, ily módon indokolva a védzáradék alkalmazását. A bejelentésnek ezen túlmenően tartalmaznia kell azoknak a feltételeknek a leírását, amelye- ket az állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosító alkalmazni kíván az ilyen kockázatok tekintetében. A bejelentés átvételétől számított két hónapon belül a Bizott- ság megvizsgálja, hogy a védzáradék alkalmazása megfelel-e a fent említett feltételeknek és összeegyeztethető-e a Szerző- déssel. Ha a Bizottság arra az álláspontra jut, hogy a védzáradék alkalmazásának feltételei teljesültek, az összeegyeztethetősé- get kimondó határozata a határozat keltétől számított két évre korlátozódik, feltéve, hogy ebben az időszakban a véd- záradék alkalmazását indokoló piaci feltételek nem változ- nak meg. 4. 5. Ezt a közleményt 1998. január 1-jétől kezdve öt éven át kell alkalmazni. A tagállamok a közleményről szóló értesítéstől számított két hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot, hogy elfogadják-e a benne foglalt ajánlásokat. Legkésőbb 1999. január 1-jéig a tagállamok kötelesek tájékoztatni a Bizottságot, hogy milyen intézkedéseket tettek, hogy megfe- leljenek a közleményben foglaltaknak. Ha e jelentésekből vagy egyéb forrásokból az tűnik ki, hogy a tagállamokban működő rendszerek továbbra is állami támogatást foglalnak magukban, a Bizottság a Szerződés 92. és 93. cikke alapján, a fentiekben leírt elvekkel összhangban értékeli az ilyen támogatást. 4. 6. A tagállamokkal és érdekelt felekkel együttműködve, a Bizottság a piaci fejlemények és a lehetséges közösségi jog- szabályok tükrében felülvizsgálja a piacképes kockázatok meghatározását és ennek a közleménynek a működését. A Bizottság a tagállamok és az érdekelt felek által az ilyen fel- ülvizsgálatokkal kapcsolatban átadott minden információt, az információt szolgáltató engedélyével, a felülvizsgálat min- den résztvevőjének a rendelkezésére bocsát. 154 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet MELLÉKLET A piacképes kockázatú országok listája Az OECD piacképes kockázatúnak tekintett tagországai Amerikai Egyesült Államok Ausztrália Izland Japán Kanada Norvégia Svájc Új-Zéland Európai Unió Ausztria Belgium Dánia Egyesült Királyság Finnország Franciaország Görögország Hollandia Írország Luxemburg Németország Olaszország Portugália Spanyolország Svédország


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2941/97 van Luigi FLORIO aan de Commissie. Schendingen van de regels van de rechtsstaat in Italië

eurovoc_concepts:
Italy
administrative transparency
application of EU law
civil servant
corruption
fundamental rights
management accounting
primacy of the law
public contract
tax system

formats: html print


title: Decision on the common position adopted by the Council with a view to the adoption of the European Parliament and Council Directive on on the application of open network provision (ONP) to voice telephony and on universal service for telecommunications in a competitive environment (C4- 0256/97 96/0226(COD))

eurovoc_concepts:
competition
liberalisation of the market
privatisation
provision of services
public sector
public service
telecommunications
telephone
telephone charges
transmission network


title: WRITTEN QUESTION No. 2940/97 by Georges BERTHU to the Commission. Statement by Mr Michel Rocard

eurovoc_concepts:
Congo
EU financing
France
President of the Commission
common foreign and security policy
developing countries
multinational force

formats: html pdf print

text: C 102/152 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 3. 4. 98 (98/C 102/227) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2940/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Georges Berthu (I-EDN) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Michel Rocardin lausunto Michel Rocard kertoo Le Monde-lehdessa¤ 14. elokuuta 1997 ponnisteluistaan Kongon eri aseistettujen ryhmittymien va¤liin sijoitettavien kansainva¤listen vapaaehtoisten joukkojen perustamisen mahdollistamiseksi. Ha¤n pa¤a¤tta¤a¤ kirjoituksensa seuraavasti: (cid:148)Euroopan komissio on ilmoittanut pyynno¤sta¤ni, etta¤ silla¤ on ja¤ljella¤ jonkin verran ma¤a¤ra¤rahoja (cid:148)ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan(cid:148). Asia voidaan saattaa pa¤a¤to¤kseen. (cid:148) Voiko komissio selitta¤a¤, mista¤ menettelysta¤ ta¤ssa¤ toimenpiteessa¤ on kyse? Komission ja¤senen Joa(cid:152)o de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (10. lokakuuta 1997) Komissio vahvistaa kehitys- ja yhteistyo¤valiokunnan puheenjohtajan Michel Rocardin kysyneen silta¤ ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (YUTP) koskevan budjettikohdan ma¤a¤ra¤rahatilanteesta. Komissio antoi pyydetyt tiedot budjettivarojen avoimen hallinnon ka¤yta¤nno¤n ja periaatteiden mukaisesti. (98/C 102/228) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2944/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Graham Watson (ELDR) (17. syyskuuta 1997) Aihe: Kansainva¤linen rikostuomioistuin Ottaen huomioon kansainva¤lista¤ tuomioistuinta koskevat rajoitukset, mika¤ on komission mielipide ta¤lla¤ hetkella¤ ka¤yta¤vista¤ neuvotteluista sellaisen kansainva¤lisen rikostuomioistuimen perustamiseksi, jolla olisi valtuudet asettaa syytteeseen kuka tahansa henkilo¤ kansanmurhasta, aggressiivisuudesta, sotarikoksista ja muista ihmisyytta¤ kohtaan tehdyista¤ rikoksista ilman, etta¤ kansallisilla hallituksilla olisi veto-oikeutta? Aikooko komissio antaa tukensa antamalla yksitta¤isille henkilo¤ille ja kansalaisryhmille, samoin kuin kansallis- ille hallituksille ja tuomioistuimen syytta¤ja¤lle, oikeuden saattaa asia tuomioistuimen ka¤sitelta¤va¤ksi? Komission ja¤senen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (8. lokakuuta 1997) Komissio on vakuuttunut kansainva¤lisen rikostuomioistuimen luomisen tarpeellisuudesta, silla¤ viime vuosien tapahtumat ovat osoittaneet kiireellisen tarpeen luoda vakituinen toimielin, jolla voisi olla ta¤rkea¤ tehta¤va¤ kansainva¤lista¤ humanitaarista oikeutta ja ihmisoikeuksia vastaan tehtyjen rikkomusten esta¤misessa¤, ja jonka avulla va¤ltytta¤isiin silta¤, etta¤ kyseisiin tekoihin syyllistyneet ja¤isiva¤t rankaisematta. Komissio ei osallistu parhaillaan ka¤ynnissa¤ oleviin neuvotteluihin kansainva¤lisen rikostuomioistuimen perusta- misesta, eika¤ se katso sopivaksi antaa ta¤ssa¤ vaiheessa lausuntoa kyseisen elimen toimivallasta. (98/C 102/229) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2953/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) (10. syyskuuta 1997) Aihe: Tindaya-vuoren ja sen ympa¤risto¤n suojeleminen Fuerteventuran saarella (Kanarian saaret) sijaitsee Tindayan vuori. Ta¤ma¤ kulttuurisesti, kansantieellisesti, arkeologisesti, luonnon ja geologian kannalta eritta¤in kiinnostava vuori on julistettu (cid:148)kansalliseksi monumen- tiksi(cid:148)


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1792/97 av den 17 september 1997 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker med avseende på den sjunde delanbudsinfordran som utfärdas inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2955/97 van Patricia McKENNA aan de Commissie. Mogelijke diefstal van plutonium voor kernreactoren door misdadige elementen

eurovoc_concepts:
International Atomic Energy Agency
arms control
nuclear safety
nuclear weapon
plutonium
theft

text: C 134/42 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 4. 98 (98/C 134/49) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2948/97 van Johanna Maij-Weggen (PPE) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Dreigende overbevissing voor de Afrikaanse kust Heeft de Commissie kennis genomen van berichten in de Nederlandse Volkskrant van 31 juli 1997 (overgenomen uit The Guardian) waarin de Europese Unie ervan wordt beschuldigd via visserijakkoorden met West-Afrikaanse landen mee te werken aan overbevissing voor de West-Afrikaanse kust? Met welke landen aan de Westkust van Afrika heeft de Unie reeds visserijakkoorden afgesloten en op welke wijze wordt hierbij gegarandeerd dat de visserij duurzaam plaatsvindt en niet ten koste gaat van de lokale/regionale visserij van de betreffende landen zelf? Met welke landen aan de Westkust van Afrika zijn visserijakkoorden in voorbereiding, wat zijn de ecologische voorwaarden voor deze akkoorden en hoe wil de Commissie de lokale en regionale visserij van de desbetreffende landen beschermen? Antwoord van mevrouw Bonino namens die Commissie (18 december 1997) Van het krantenartikel waarnaar het geachte Parlementslid, verwijst, heeft de Commissie geen kennis genomen. Wel is haar aandacht getrokken door een stroom van soortgelijke kritick in de Europese pers, die zij heeft beantwoord met een serie weerleggingen. Voor de overbevissing van de Afrikaanse kustwateren kan de Europese vloot niet alleen verantwoordelijk zijn, aangezien nog tal van andere vloten die wateren bevissen. Bovendien zijn de vangstactiviteiten van de Europese vloot via de visserijovereenkomsten onderworpen aan voorwaarden die tot de meest restrictieve en de meest bindende behoren. Alle overeenkomsten zijn immers gebaseerd op inachtneming van ter zake doende hepalingen van het zeerecht en van de overige internationale verplichtingen die de Europese Unie met het oog op een rationeel en vooral duurzaam beheer van de visbestanden heeft aangegan. Daartoe bevatten de overeenkomsten niet alleen allerlei maatregelen om voorwaarden aan de vangstactiviteiten van de Europese vaartuigen te stellen, maar voorzien zij bovendien in financie¤le en andere middelen om het de kuststaten mogelijk te maken die mantregelen toe te passen. De West-Afrikaanse landen waarmee de Gemeenschap een visserijovereenkomst heeft gesloten, zijn: Marrokko, Mauritanie¤, Kaapverdie¤, Senegal, Gambia, Guinee-Bissau, Guinee-Conakry, Ivoorkust, Sa(cid:152)o Tome· en Principe, Equatoriaal-Guinea en Angola. Wat toekomstige overeenkomsten betreft, is de Commissie verkennende besprekingen begonnen met Namibie¤ en Gabon. De Commissie zal zich verder inzetten voor een verantwoorde visserij waarbij rekening wordt gehouden met de wederzijdse belangen van de partijen, en vooral ook met de belangen van de nationale vloten van de betrokken kutstaten. (98/C 134/50) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2955/97 van Patricia McKenna (V) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Mogelijke diefstal van plutonium voor kernreactoren door misdadige elementen Onlangs werd een geheim rapport uit 1993 over het misbruik van plutonium door misdadige elementen openbaar gemaakt krachtens de Amerikaanse Wet op vrijheid van informatie. Het rapport getiteld (cid:132)Extraction and Utility of Reactor-Grade Plutonium for Weapons(cid:148) was gebaseerd op briefings door deskundigen van de kernwapen- centra in Los Alamos en Lawrence Livermore. Volgens het rapport is de waarschijnlijkheid dat misdadige elementen een kernwapen bouwen gering maar is er (cid:132)een duidelijk risico(cid:148) omdat (cid:132)de gevolgen zo ernstig zijn(cid:148). Als plutonium voor civiele kernreactoren in de handen van misdadige elementen terecht komt, zou (cid:132)met bescheiden mogelijkheden en apparatuur(cid:148) een kernwapen van ten minste 1 kiloton kunnen worden geproduceerd. Een belangrijk punt van zorg dat het rapport vermeldt, is dat plutonium zou kunnen worden gestolen uit installaties waar plutonium of plutoniumoxyde, waaronder gemengde oxyde brandstof (MOX) ligt opgeslagen


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2927/97 do Deputado Elly PLOOIJ-VAN GORSEL à Comissão. Discriminação da população roma na República Checa e na Hungria

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
Roma
education
ethnic discrimination
free movement of persons
housing
protection of minorities
stateless person
unemployment
welfare


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1798/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 17ης Σεπτεμβρίου 1997 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2909/97 von Elly PLOOIJ-VAN GORSEL an die Kommission. Einlösung von Euroschecks in Frankreich

eurovoc_concepts:
EU national
France
bank
cheque
electronic money
euro
free movement of persons
restriction on competition

text: C 117/100 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 16. 4. 98 Britische Unternehmer (oder ihre Vertreter) ko¤nnen sich auf dieser Grundlage nach den Bestimmungen der betreffenden Richtlinie die mit der EG-Kennzeichnung versehenen Produkte beschaffen; diese Bestimmungen sind fu¤r alle Hersteller, unabha¤ngig vom Ort ihrer Niederlassung, die selben. Auf Grund dieser harmonisierten technischen Regelungen wird die Verantwortung fu¤r das Inverkehrbringen auf dem Markt der Gemeinschaft durch das Anbringen der EG-Kennzeichnung den Herstellern (oder ihren Vertretern) u¤bertragen, jedoch auf keinen Fall den notifizierten Stellen, die sich in bestimmten Fa¤llen am Beurteilungsverfahren beteiligen. Aus diesem Grund ko¤nnen die Produkte von diesen Stellen nicht (cid:132)zugelassen(cid:147) werden. (1) ABl. L 220 vom 30. 8. 1993. (2) ABl. L 126 vom 12. 5. 1992. (3) ABl. L 290 vom 24. 11. 1993. (98/C 117/127) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2909/97 von Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) an die Kommission (17. September 1997) Betrifft: Einlo¤sung von Euroschecks in Frankreich 1. Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) in Frankreich keine einzige Bank mehr Euroschecks einlo¤st? Teilt die Kommission die Auffassung, da(cid:223) ein Euroscheck aufgrund von Vereinbarungen zwischen den 2. Banken ein gesetzliches Zahlungsmittel in Europa ist? Ist die Kommission der Ansicht, da(cid:223) franzo¤sische Banken einseitig gegen europa¤ische Bankenvereinba- 3. rungen versto(cid:223)en? Kann die Kommission besta¤tigen, da(cid:223) dies wettbewerbsverzerrende Auswirkungen im Bankverkehr in 4. Europa hat? 5. Ist die Kommission der Ansicht, da(cid:223) durch dieses Vorgehen die Freizu¤gigkeit fu¤r Personen beeintra¤chtigt wird und europa¤ische Bu¤rger regelma¤(cid:223)ig in finanzielle Probleme geraten, weil sie kein Geld abheben oder nicht bezahlen ko¤nnen? 6. Was gedenkt die Kommission dagegen zu unternehmen? Antwort von Herrn Van Miert im Namen der Kommission (15. Oktober 1997) Die fu¤r die Annahme internationaler Euroschecks durch franzo¤sische Banken ma(cid:223)gebliche Regelung ist rein vertraglicher Natur. Sie beruht auf der sogenannten (cid:132)Package-deal-Vereinbarung u¤ber die im Ausland in Landeswa¤hrung ausgestellten einheitlichen Euroschecks(cid:147) (Provisionen, Wertstellung und zentrale Verrechnung sowie Einbeziehung des Nichtbankensektors), die der Kommission gema¤(cid:223) Artikel 4 der Verordnung Nr. 17 des Rates vom 6. Februar 1962 (erste Durchfu¤hrungsverordnung zu den Artikeln 85 und 86 des Vertrages) (1) gemeldet wurde. In dieser Vereinbarung ist nicht vorgesehen, da(cid:223) alle Zweigstellen einer dem Euroscheck- System angeschlossenen Bank die Euroschecks eines im Ausland wohnhaften Euroscheck-Inhabers einlo¤sen mu¤ssen. Soweit der Kommission bekannt, verweigern zwar einige Banken die Einlo¤sung von Euroschecks, doch gilt dies nicht fu¤r alle in Frankreich ta¤tigen Banken. In den Fa¤llen, in denen Banken die Einlo¤sung von Euroschecks verweigern, scheint es sich um ein einseitiges Vorgehen und nicht um eine Absprache oder eine abgestimmte Verhaltensweise zu handeln. Nur solche Praktiken werden jedoch von Artikel 85 EG-Vertrag erfa(cid:223)t. Ferner sei angemerkt, da(cid:223) zu Euroschecks immer eine Euroscheckkarte geho¤rt, mit der an Geldautomaten Bargeld abgehoben werden kann, und da(cid:223) fast alle in Frankreich aufgestellten Bargeldautomaten Euroscheckkarten annehmen. (1) ABl. 13 vom 21. 2. 1962


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2920/97 von Bertel HAARDER an die Kommission. Herstellung von sicheren Gebieten

eurovoc_concepts:
EU aid
development aid
humanitarian aid
refugee
return migration
right of asylum


title: WRITTEN QUESTION No. 2950/97 by Florus WIJSENBEEK to the Commission. European Train Control System (ETCS)

eurovoc_concepts:
carriage of passengers
common transport policy
high-speed transport
rail transport
traffic control
traffic signs
trans-European network
transport infrastructure
transport regulations
transport safety

text: C 117/110 EN Official Journal of the European Communities 16. 4. 98 the tasks of the centre of information, reflection and exchange on asylum (CIREA). This working group of the Council prepares joint reports on the assessment of the situations in third countries based on contributions of the Member States (3). CIREA also normally invites representative of the UNHCR to participate in those assessments. The Commission takes full part in all CIREA deliberations. (1) Joint position of 4 March 1996 defined by the Council on the basis of Article K. 3 of the EC Treaty on the harmonized application of the definition of the term (cid:146)refugee(cid:146) in Article 1 of the Geneva convention of 28 July 1951 relating to the status of refugees (OJ L 63/2, 13. 3. 1996). (2) OJ C 319/1, 26. 10. 1996. (3) See the second report on the activities of CIREA in OJ C 274, 19. 9. 1996. (98/C 117/140) WRITTEN QUESTION E-2949/97 by Florus Wijsenbeek (ELDR) to the Commission (17 September 1997) Subject: Rail infrastructure Is the Commission aware that major differences in maximum axle load exist for different national rail infrastructures? Will the Commission make proposals, in connection with the proposal on freight freeways and with the Trans-European Networks, to harmonize maximum axle loads and loading-gauges, so to eliminate this technical obstacle to European rail transport? If so, what maximum axle load and what loading-gauge does the Commission envisage? If not, why does the Commission not believe that there is any need for harmonization? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (4 November 1997) The Commission is aware of the variety of national rail infrastructures throughout the Community, which include differences in maximum axle loads and loading gauges. These differences result from the development of separate national networks over many years. The Commission supports interoperability of national networks and took a first step towards that in presenting its proposal for a directive on the interoperability of the high speed train (HST) network (1) which was adopted by the Council on 23 July 1996. In addition, in order to find the best ways of improving the competitiveness of international freight and passenger services (other than the high speed links) the Commission has launched a study on interoperability covering a number of questions including gauges, and plans to make proposals in late 1998 on cost-efficient measures to help integrate the conventional national networks. (1) Directive 96/48/EC › OJ L 235, 17. 9. 1996. (98/C 117/141) WRITTEN QUESTION E-2950/97 by Florus Wijsenbeek (ELDR) to the Commission (17 September 1997) Subject: European Train Control System (ETCS) Is the Commission aware that different safety and traffic control systems exist for rail transport in the various Member States? Is the Commission aware that a proposal has been made for a European Train Control System (ETCS), for which operational specifications would have to be drawn up?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2920/97 van Bertel HAARDER aan de Commissie. Creëren van veilige gebieden


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2930/97 del Florus WIJSENBEEK a la Comisión. Supuesta corrupción de la gendarmería belga

eurovoc_concepts:
Belgium
EU law - national law
EU national
carrier
corruption
fine
offence
paramilitary force
road transport
services company

text: 16. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 117/29 ¿Esta· al corriente la Comisio·n de otros hechos o datos sobre el funcionamiento de los sistemas de multas para conductores extranjeros en otros Estados miembros y de si dichos sistemas resultan tambie·n discriminatorios? ¿Esta· dispuesta la Comisio·n a inventarizar las situaciones discriminatorias en otros pa(cid:14)·ses y cotejarlas con la sentencia del Tribunal de Justicia previamente citada? ¿Esta· dispuesta la Comisio·n a examinar con celeridad la denuncia presentada por las empresas neerlandesas de transporte por carretera y a ocuparse de la implantacio·n inmediata en Be·lgica ›y, eventualmente en otros Estados miembros› de un sistema de multas eficaz y equitativo, independientemente de futuros planes de adaptacio·n de la legislacio·n nacional a la europea? En caso afirmativo, ¿de que· manera? En caso negativo, ¿por que· razo·n? (98/C 117/38) PREGUNTA ESCRITA E-2930/97 de Florus Wijsenbeek (ELDR) a la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) Asunto: Supuesta corrupcio·n de la gendarmer(cid:14)·a belga ¿Esta· informada la Comisio·n del extraordinario aumento del nu·mero de quejas por la actuacio·n de las autoridades belgas en materia del control del tra·fico por carretera (1)? ¿Esta· asimismo informada la Comisio·n de que, concretamente cuando se para a los conductores extranjeros por insignificancias, las multas que se imponen no guardan proporcio·n alguna con las infracciones constatadas y siguen un procedimiento tal que en especial resultan discriminados los transportistas extranjeros? En este sentido, se tiene constancia de casos que afectan a la empresa Meijer, de Kruiningen, a cuyo conductor se le impidio· el pasado 28 de junio continuar el viaje, al no poder abonar la multa en dinero belga, sino so·lo en dinero neerlande·s, y se le retiro· el veh(cid:14)·culo con una gru·a, resultando el veh(cid:14)·culo seriamente dan(cid:152)ado, as(cid:14)· como a la empresa Leeuw, de Hagenstein, que tambie·n tuvo un incidente de esta (cid:14)·ndole en Be·lgica el pasado mes de mayo. ¿Esta· informada la Comisio·n de que los servicios de gru·a pagan en Be·lgica y en Francia comisiones a las instancias encargadas de la imposicio·n de multas, como es el caso de la gendarmer(cid:14)·a belga? ¿Considera la Comisio·n que estas pra·cticas son acordes con el principio de no discriminacio·n y libre prestacio·n de servicios en virtud del art(cid:14)·culo 75 de la Directiva 88/599 (2)? ¿Esta· dispuesta la Comisio·n a ponerse en contacto con las autoridades nacionales a este respecto, con el fin de acabar con este tipo de pra·cticas inadmisibles (3)? En caso afirmativo, ¿de que· modo? De lo contario, ¿por que· motivo? (1) Ve·ase al respecto mi pregunta no E-2607/97. (2) DO L 325 de 29. 11. 1988, p. 55. (3) Ve·ase en este contexto mi pregunta formulada en el turno de preguntas de abril de 1996 (no H-0082/96) › Debates del Parlamento Europeo 4-480. Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-2607/97 y E-2930/97 dada por el Sr. Kinnock en nombre de la Comisio·n (17 de octubre de 1997) De vez en cuando la Comisio·n recibe quejas sobre la manera en que las autoridades de diversos Estados miembros ejercen sus actividades de control. En el caso de Be·lgica, no se ha producido aumento exponencial alguno del nu·mero de quejas. La Comisio·n tiene conocimiento, no obstante, de la anomal(cid:14)·a existente en la actualidad en el Derecho belga, segu·n la cual los transportistas no residentes en Be·lgica que en vez de proceder al pago inmediato de la multa optan por ir a juicio esta·n obligados a abonar, por cada infraccio·n, un importe ma·s elevado. La Comisio·n ha solicitado de las autoridades belgas una confirmacio·n oficial de que se esta·n elaborando las modificaciones legislativas necesarias para corregir cuanto antes esta situacio·n


title: WRITTEN QUESTION No. 2909/97 by Elly PLOOIJ-VAN GORSEL to the Commission. Acceptance of Eurocheques in France

text: C 117/100 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 4. 98 Mot bakgrund av det ovanna¤mnda kan alla akto¤rer i Storbritannien anskaffa produkter som ma¤rkts med gemenskapens logo av tillverkaren (eller dennes representant) i enlighet med de relevanta besta¤mmelserna i de bero¤rda direktiv som anges ovan och som skall genomfo¤ras p(cid:229) samma sa¤tt av samtliga tillverkare oberoende av lokaliseringsort. Mot bakgrund av dessa harmoniserade tekniska besta¤mmelser o¤verfo¤rs ansvaret fo¤r marknadsintroduktionen av produkter inom gemenskapen till tillverkarna (eller tillverkarens representanter) genom anbringandet av CE-ma¤rket, da¤remot aldrig till de anma¤lda organ som kan vara inblandade i bedo¤mningsfo¤rfarandet och da¤rfo¤r kan produkterna inte (cid:148)godka¤nnas(cid:148) av dessa organ. (1) EGT L 220, 30. 8. 1993. (2) EGT L 126, 12. 5. 1992. (3) EGT L 290, 24. 11. 1993. (98/C 117/127) SKRIFTLIG FR¯GA E-2909/97 fr(cid:229)n Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: Hur Eurocheques tas emot i Frankrike 1. Vet kommissionen om att inte en enda bank i Frankrike a¤nnu va¤xlar in Eurocheques till kontanter? Anser kommissionen som jag att en Eurocheque p(cid:229) basis av avtal bankerna emellan a¤r ett lagligt 2. betalningsmedel i Europa? 3. 4. Anser kommissionen att de franska bankerna ensidigt kra¤nker europeiska bankavtal? Kan kommissionen bekra¤fta att detta har en konkurrenssnedvridande inverkan p(cid:229) banktrafiken i Europa? Anser kommissionen att detta handlingssa¤tt fo¤rhindrar den fria ro¤rligheten fo¤r personer och regelbundet 5. fo¤rorsakar problem fo¤r europeiska medborgare eftersom de inte kan ta ut pengar eller inte kan betala? 6. Vad ta¤nker kommissionen go¤ra (cid:229)t detta? Svar fr(cid:229)n Karel Van Miert p(cid:229) kommissionens va¤gnar (15 oktober 1997) De besta¤mmelser som reglerar franska bankers godtagande av internationella eurocheckar har ren avtalskarakta¤r, vilket a¤r i o¤verenssta¤mmelse med avtalet om provisioner, valutadagar och central inlo¤sen av enhetliga eurocheckar som sta¤llts ut i lokal valuta samt om o¤ppnande av icke-banksektorn, (det s. k. package deal-avtalet). Avtalet anma¤ldes till kommissionen enligt artikel 4 i r(cid:229)dets fo¤rordning nr 17 av den 6 februari 1962, den fo¤rsta fo¤rordningen om tilla¤mpning av fo¤rdragets artiklar 85 och 86 (1). Enligt avtalet finns det ingen skyldighet fo¤r samtliga bankkontor som a¤r medlemmar i det internationella eurochecksystemet att ta emot eurocheckar som sta¤llts ut av en innehavare som a¤r bosatt i tredje land. Enligt de upplysningar som kommissionen fo¤rfogar o¤ver va¤grar vissa banker att lo¤sa in eurocheckar, men det ga¤ller inte alla banker som a¤r verksamma i Frankrike. De banker som va¤grar att lo¤sa in eurocheckar fo¤refaller agera sja¤lvsta¤ndigt och inte som en del av en kartell eller ett samordnat fo¤rfarande, vilka a¤r de fall som skulle omfattas av artikel 85 i EG-fo¤rdraget. Slutligen bo¤r det understrykas att eurocheckar i pappersform alltid (cid:229)tfo¤ljs av ett kort som a¤ven medger kontantuttag i bankautomater. Eurocheckkorten kan anva¤ndas fo¤r detta a¤ndam(cid:229)l i praktiskt taget alla bankautomater i Frankrike. (1) EGT 13, 21. 2. 1962


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2974/97 του Joaquin SISO CRUELLAS προς την Επ τροπή. Ασφάλεια στα "Λούνα Πάρκ"

eurovoc_concepts:
accident prevention
consumer protection
death
fact-finding mission
leisure park
product safety
roadworthiness tests
safety device
safety standard
transport accident

text: C 102/158 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 3. 4. 98 (98/C 102/236) GRAPTH ERVTHSH E-2973/97 ypobolh· : Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Plhroforikh· stiw eyrvpai¤ke·w MME Pro·sfata, ka·poiow ispano·w, dioikhtiko· ste·lexow miaw mega·lhw etairei·aw poy ei·nai pagkosmi·vw prv· th sthn paragvgh· logismikoy·, dh·lvse o·ti sthn Ispani·a ependy·ontai stiw texnologi·ew thw plhroforikh·w 50% ligo·tera kefa·laia apo· o·,ti sthn Eyrv· ph. H diafora· ayth· ofei·letai kyri·vw stiw mikromesai·ew epixeirh·seiw, oi mise·w apo· tiw opoi·ew den ei·nai efodiasme·new me prosvpiko· ypologisth· kai oi a·llew mise·w den e·xoyn egkatesthme·noyw pa·nv apo· pe·nte, para· to gegono·w o·ti oi ispanoi· epixeirhmati·ew e·xoyn syneidhtopoih·sei th shmasi·a toyw gia th belti·vsh thw antagvnistiko·thtaw miaw MME. Se sxe·sh me ta anvte·rv, ua parakaloy·sa thn Epitroph· na apanth·sei sta ejh·w ervth·mata: Diaue·tei h Epitroph· stoixei·a, gia ka·ue e·na apo· ta kra·th me·lh, sxetika· me to possosto· tvn MME poy ei·nai efodiasme·new me systh·mata plhroforikh·w kai, ea·n nai, ua mporoy·se na maw ta prosfe·rei; Ua mporoy·se h Epitroph· na anafe·rei ea·n oi MME epvfeloy·ntai apo· ka·poia koinotikh· eni·sxysh gia thn pragmatopoi·hsh te·toioy ei·doyw ependy·sevn kai, se uetikh· peri·ptvsh, ti ei·doyw ene·rgeiew pragmatopoioy·ntai ep(cid:146) aytoy·; Apa· nthsh toy k. Papoutsis ej ono·matow thw Epitroph· w (24 Oktvbri·oy 1997) Lo·gv thw e·ktashw thw apa·nthshw, h Epitroph· th diabiba·zei apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai sth Genikh· Grammatei·a toy Orga·noy aytoy·. (98/C 102/237) GRAPTH ERVTHSH E-2974/97 ypobolh· : Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Asfa·leia sta «Loy·na Pa·rk» Stiw 5 Ioyli·oy 1997, sto «Loy·na Pa·rk» Port Aventura, sthn Ispani·a, skotv· uhke e·naw apo· toyw epiba·tew toy cyxagvgikoy· trai·noy Stampida, to opoi·o uevrei·tai to jy·lino trai·no me thn pio· epiklinh· troxia· ston ko·smo, o·tan eksfendoni·suhke apo· th ue·sh toy th stigmh· poy o syrmo·w ei·xe fua·sei thn anv· tath taxy·thta· toy (72 kilio·metra thn v· ra) kai meta· apo· mia makra· epiklinh· porei·a. Oi ypey·uynoi toy pa·rkoy ypogra·mmisan o·ti ta bago·nia toy trai·noy aytoy· diaue·toyn e·na sy·sthma atomikh·w pro·sdeshw poy ele·gxetai prin apo· ka· ue diadromh· kai o·ti, ea·n ypa·rjei bla·bh se ka·poio apo· ta systh·mata pro·sdeshw, energopoiei·tai e·na sy·sthma asfa·leiaw poy ka·nei ady·nath thn ekki·nhsh toy syrmoy·. Meta· to aty·xhma diapistv· uhke o·ti h ra·bdow pro·sdeshw h·tan sth ue·sh thw, gegono·w poy toyw ka·nei na pistey·oyn o·ti to sy·sthma asfalei·aw leitoyrgoy·se kanonika·. Ayth· th stigmh· bri·sketai se eje·lijh h anakritikh· diadikasi·a gia ton prosdiorismo· tvn aiti·vn toy atyxh·mattow. Meta· apo· to tragiko· ayto· dysth·xhma, orisme·na me·sa enhme·rvshw e·kanan gnvsth· thn anyparji·a nomouesi·aw h opoi·a na ryumi·zei ta sxetika· me ta systh·mata asfalei·aw tvn diafo·rvn cyxagvgikv· n mhxanv· n tvn pa·rkvn aytv· n. Lamba·nontaw ypo·ch ton mega·lo ariumo· episkeptv· n poy syrre·oyn sta «Loy·na Pa·rk» gia na diaskeda·soyn ston eley·uero xro·no toyw, ua mporoy·se h Epitroph· na anafe·rei ea·n ypa·rxei ka·poia eyrvpai¤kh· ry·umish sxetika· me thn asfa·leia sta· pa·rka ayta·; Apa· nthsh thw kaw Bonino ej ono·matow thw Epitroph· w (27 Oktvbri·oy 1997) To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy parakalei·tai na anatre·jei sthn apa·nthsh thw Epitroph·w sthn proforikh· erv· thsh H-669/97 toy k. Willockx kata· thn v· ra tvn ervth·sevn thw syno·doy thw Septembri·oy 1997 (1) toy Koinoboyli·oy. (1) Syzhth·seiw toy Koinoboyli·oy (Septembri·oy 1997)


title: WRITTEN QUESTION No. 2922/97 by Klaus REHDER to the Commission. Development of the fruit and vegetable in the European Union

eurovoc_concepts:
Germany
agricultural production
fruit
production surplus
tax
taxpayer
vegetable
withdrawal from the market

text: 16. 4. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 117/101 (98/C 117/128) SKRIFTLIG FR¯GA P-2919/97 fr(cid:229)n Bertel Haarder (ELDR) till kommissionen (5 september 1997) A¤mne: Genomfo¤rande av direktiv om verksamhet i kreditinstitut Kan kommissionen, med ha¤nvisning till r(cid:229)dets direktiv 89/646/EEG (1) om samordning av lagar och andra fo¤rfattningar om ra¤tten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut, ange hur och na¤r medlemsstaterna har genomfo¤rt besta¤mmelserna i artikel 16, om begreppet part och om tystnadsplikten, i detta direktiv? (1) EGT L 386, 30. 12. 1989, s. 1. Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens va¤gnar (8 oktober 1997) Kommissionen kommer att direkt till den a¤rade parlamentsledamoten samt till Europaparlamentets general- sekretariat o¤versa¤nda en uppsta¤llning o¤ver ha¤nvisningarna till de nationella instrumenten fo¤r genomfo¤rande av det andra bankdirektivet (89/646/EEG). Na¤r det ga¤ller det sa¤tt p(cid:229) vilket artikel 16 har info¤rlivats, h(cid:229)ller kommissionen p(cid:229) att genomfo¤ra en omfattande underso¤kning fo¤r att i detalj analysera hur det andra direktivet har info¤rlivats i medlemsstaternas nationella lagstiftningar. Denna studie kommer att slutfo¤ras till (cid:229)rsskiftet. (98/C 117/129) SKRIFTLIG FR¯GA E-2922/97 fr(cid:229)n Klaus Rehder (PSE) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: Utvecklingen av frukt- och gro¤nsaksmarknaden i Europeiska unionen Enligt uppgifter fr(cid:229)n konsumentfo¤rbundens samarbetsorganisation Arbeitsgemeinschaft der Verbraucherver- ba¤nde (AgV) har man i Europeiska unionen sedan 1990 (fram till 1994) betalt sammanlagt na¤stan 15 miljarder DEM fo¤r produktion och kvittblivning av frukt- och gro¤nsakso¤verskott. Ca 4,5 miljarder DEM av dessa medel ha¤rstammar enligt uppgift fr(cid:229)n de tyska skattebetalarnas fickor. Enbart under produktions(cid:229)ret 1993/94 ko¤pte man upp och fo¤rintade ca 2,5 miljarder kg frukt och gro¤nsaker med skattemedel (de direkta kostnaderna fo¤r EU uppgick till 1,2 miljarder DEM, varav 360 miljoner DEM i tyska skattepengar). Denna kvittblivning kommer uppskattningsvis att (cid:229)rligen kosta 4-5 miljarder DEM bara fo¤r de tyska skattebetalarna. Hur mycket har Europeiska unionen enligt Europeiska kommissionens bera¤kningar sedan 1990 fram till 1. idag betalt fo¤r kvittblivning av o¤verskott och fo¤r (cid:229)terko¤p? I vilken omfattning har produkter i interventionslager ha¤rvid beretts till alkohol, anva¤nts som foder eller 2. fo¤rts till soptippar? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens va¤gnar (24 oktober 1997) De belopp som fr(cid:229)n och med budget(cid:229)ret 1990 betalats som finansiell era¤ttning fo¤r (cid:229)tertag av frukt och 1. gro¤nsaker fr(cid:229)n marknaden (cid:229)terfinns i de tabeller som skickats direkt till parlamentsledamoten liksom till parlamentets generalsekretariat. I tabellerna a¤r betalningarna uppdelade efter medlemsstat och budget(cid:229)r. I dessa tabeller (cid:229)terges de ma¤ngder som (cid:229)tertagits fr(cid:229)n marknaden och deras slutliga besta¤mmelse i procent 2. av de (cid:229)tertagna ma¤ngderna, fo¤r reglerings(cid:229)ren 1970/1971 till och med 1992/1993 (senaste reglerings(cid:229)r fo¤r vilket uppgifter finns tillga¤ngliga)


title: Komission asetus (EY) N:o 1794/97, annettu 17 päivänä syyskuuta 1997, yksityiskohtaisista säännöistä neuvoston asetuksen (EY) N:o 603/95 kuivarehualan yhteisen markkinajärjestelyn soveltamiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 785/95 muuttamisesta neljännen kerran

eurovoc_concepts:
EU aid
common organisation of markets
exchange of information
fodder
processing industry


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2942/97 do Deputado Rolf LINKOHR à Comissão. Qualidade da água do mar na Grande Canária, ao longo do litoral compreendido entre San Agustin e Bahia Felix

eurovoc_concepts:
Spain
bathing water
coastal pollution
marine pollution
quality of the environment
tourism
wastewater
water treatment


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2973/97 von Joaquín SISÓ CRUELLAS an die Kommission. EDV-Ausstattung der europäischen KMU

eurovoc_concepts:
European undertaking
Spain
aid to undertakings
competitiveness
computer systems
information technology applications
investment
small and medium-sized enterprises

text: C 102/158 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 3. 4. 98 (98/C 102/236) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2973/97 von Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) an die Kommission (17. September 1997) Betrifft: EDV-Ausstattung der europa¤ischen KMU Ein spanischer Manager eines bedeutenden, weltweit fu¤hrenden Software-Unternehmens hat unla¤ngst erkla¤rt, da(cid:223) die Investitionen im Bereich der Informationstechnologien in Spanien um die Ha¤lfte unter denen in den u¤brigen europa¤ischen La¤ndern la¤gen. Dieser Unterschied macht sich besonders bei den kleinen und mittleren Unternehmen bemerkbar, da die Ha¤lfte von ihnen u¤ber keinen PC verfu¤gt und bei der anderen Ha¤lfte die Zahl der Computer fu¤nf nicht u¤bersteigt, obgleich nach Aussage des spanischen Managers Computer fu¤r die Verbesserung der Wettbewerbsfa¤higkeit der KMU eine gro(cid:223)e Rolle spielen. Die Kommission wird in diesem Zusammenhang um folgende Auskunft gebeten: Verfu¤gt die Kommission u¤ber entsprechende Angaben, aus denen, aufgeschlu¤sselt nach La¤ndern, der prozentuale Anteil von KMU in der Union hervorgeht, die u¤ber eine EDV-Ausstattung verfu¤gen, und wenn ja, kann sie diese Angaben vorlegen? Kann die Kommission mitteilen, ob es fu¤r die KMU irgendeine Beihilfe der Gemeinschaft fu¤r Investitionen in diesem Bereich gibt, und wenn ja, um welche Art von Ma(cid:223)nahmen handelt es sich? Antwort von Herrn Papoutsis im Namen der Kommission (24. Oktober 1997) Angesichts des Umfangs der Antwort wird diese dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments unmittelbar zugesandt. (98/C 102/237) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2974/97 von Joaqu(cid:14)·n Siso· Cruellas (PPE) an die Kommission (17. September 1997) Betrifft: Sicherheit in Vergnu¤gungsparks Am 5. Juli 1997 kam eine Person im Vergnu¤gungspark von Port Aventura (Spanien) ums Leben, als sie aus der Achterbahn (cid:132)Stampida(cid:147), der steilsten Achterbahn der Welt, die aus Holz gebaut ist, geschleudert wurde, und zwar an der Stelle, an der die Bahn ihre ho¤chste Geschwindigkeit (72 km/Stunde) nach einem starken Gefa¤lle erreicht. Die Verantwortlichen des Vergnu¤gungsparks erkla¤rten, da(cid:223) die Wagen der Achterbahn (cid:132)Stampida(cid:147) u¤ber ein System individueller Sicherheitsstangen verfu¤gten, das von den Angestellten des Parks vor jeder Abfahrt kontrolliert werde, und da(cid:223) im Falle des Versagens einer Sicherheitsstange eine Blockierung ausgelo¤st werde, die das Ingangsetzen der Achterbahn verhindere. Die Sicherheitsstange war am Ende der Fahrt eingerastet, weshalb sie der Ansicht waren, da(cid:223) das Sicherheitssystem funktionierte. Inzwischen wurden Ermittlungen u¤ber die Ursachen des Unfalls eingeleitet. Nach diesem tragischen Unfall konnte man aus der Presse erfahren, da(cid:223) es keine Rechtsvorschriften u¤ber die Regelung der Sicherheitssysteme fu¤r die verschiedenen Attraktionen, die sich in solchen Vergnu¤gungsparks befinden, gibt. Angesichts der gro(cid:223)en Zahl von Personen, die solche Vergnu¤gungsparks in ihrer Freizeit besuchen, wird die Kommission gebeten, mitzuteilen, ob es irgendwelche europa¤ischen Rechtsvorschriften u¤ber die Sicherheit in Vergnu¤gungsparks gibt. Antwort von Frau Bonino im Namen der Kommission (27. Oktober 1997) Der Herr Abgeordnete wird auf die Antwort verwiesen, die die Kommission in der Fragestunde der Tagung des Parlaments vom September 1997 (1) auf die mu¤ndliche Anfrage H-669/97 von Herrn Willockx erteilt hat. (1) Debatten des Europa¤ischen Parlaments (September 1997)


title: QUESTION ECRITE no 2923/97 de Patricia McKENNA à la Commission. Présence de plutonium dans la dentition d'adolescents en Irlande et en Grande-Bretagne

eurovoc_concepts:
Ireland
United Kingdom
dental medicine
medical research
plutonium
radioactive pollution
radioactivity
young person

text: C 102/150 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 3. 4. 98 (98/C 102/223) QUESTION E· CRITE E-2923/97 pose·e par Patricia McKenna (V) a‘ la Commission (17 septembre 1997) Objet: Pre·sence de plutonium dans la dentition d(cid:146)adolescents en Irlande et en Grande-Bretagne Une e·tude re·alise·e pour le ministe‘re britannique de la sante· a re·ve·le· la pre·sence de plutonium dans la dentition d(cid:146)adolescents re·sidant en Grande-Bretagne et en Irlande. Les teneurs les plus fortes ont e·te· constate·es chez des adolescents habitant a‘ proximite· de l(cid:146)installation nucle·aire de Sellafield. Dans le cadre de cette e·tude, dont les re·sultats ont paru dans la publication «Science of the Total Environment», on a examine· un e·chantillonnage de 3 300 dents qui avaient e·te· extraites, au cours de traitements orthodontiques, a‘ des adolescents habitant dans une zone s(cid:146)e·tendant du comte· de Wexford au comte· d(cid:146)Antrim, en Irlande, et a‘ des adolescents habitant dans une zone s(cid:146)e·tendant du Kent (Angleterre) aux Highlands (E· cosse). Les teneurs moyennes en plutonium suivantes ont e·te· constate·es: 7 millibecquerels par kg dans un rayon de 75 km autour de Sellafield; 5 millibecquerels a‘ une distance comprise entre 75 et 225 km; et 3 millibecquerels au-dela‘ de 225 km. Nick Priest, qui a effectue· ces travaux alors qu(cid:146)il e·tait directeur de recherche biome·dicale au de·partement «Technologie» de l(cid:146)AEA (Atomic Energy Authority) a‘ Harwell, a conclu que le plutonium de·tecte· dans les e·chantillons en question provenait «presque certainement» d(cid:146)e·missions ae·riennes produites par Sellafield. Autre hypothe‘se e·mise par Nick Priest: des particules provenant des de·versements effectue·s en mer d(cid:146)Irlande par Sellafield auraient e·te· rabattues par le vent, sous forme d(cid:146)embruns, et auraient e·te· inhale·es par les adolescents en question, traversant les poumons et pe·ne·trant dans le flux sanguin, avant de se loger dans les os, les dents et le foie. La Commission a-t-elle e·tudie· les conclusions du rapport en question? A-t-elle entrepris des de·marches aupre‘s des autorite·s britanniques a‘ ce sujet? Quelles mesures se propose-t-elle de prendre a‘ la lumie‘re de cette e·tude et pour faire en sorte que Sellafield cesse d(cid:146)e(cid:136)tre une source de pollution radioactive? Re·ponse donne·e par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (20 octobre 1997) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se re·fe·rer a‘ la re·ponse que la Commission a donne·e a‘ sa question orale H-656/97 lors de l(cid:146)heure des questions de la session du Parlement de septembre 1997 (1). (1) De·bats du Parlement (septembre 1997). (98/C 102/224) QUESTION E· CRITE E-2925/97 pose·e par Patricia McKenna (V) au Conseil (16 septembre 1997) Objet: Entra(cid:14)(cid:136)nement de l(cid:146)arme·e rwandaise par les E· tats-Unis Le quotidien fran(cid:231)ais Le Monde (28 aou(cid:136)t 1997) indique que l(cid:146)arme·e ame·ricaine entra(cid:14)(cid:136)ne l(cid:146)arme·e rwandaise, a‘ dominante tutsi, au combat et a‘ la gue·rilla. Le Monde dit s(cid:146)e(cid:136)tre procure· une copie d(cid:146)un rapport du Pentagone qui confirme ces faits. Le programme d(cid:146)entra(cid:14)(cid:136)nement militaire aurait de·bute· en 1994. Selon le rapport susmentionne·, neuf instructeurs militaires ame·ricains forment actuellement 60 officiers rwandais. L(cid:146)arme·e rwandaise a e·te· accuse·e d(cid:146)avoir massacre· des centaines de milliers de Hutus dans l(cid:146)est du Za(cid:14)¤re. Le Conseil a-t-il fait des de·marches aupre‘s des autorite·s ame·ricaines a‘ propos du rapport pre·cite·? Estime-t-il que la coope·ration militaire en question peut avoir porte· atteinte, d(cid:146)une fa(cid:231)on ou de l(cid:146)autre, a‘ l(cid:146)embargo sur les armes impose· par les Nations unies au Rwanda? Quelles mesures envisage-t-il de prendre a‘ ce propos?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2882/97 van David BOWE aan de Commissie. Dumping - potas-industrie

eurovoc_concepts:
Russia
anti-dumping duty
chemical salt
common commercial policy
dumping
import
potash
trading operation

text: C 117/92 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 4. 98 De richtlijn bepaalt dat alle bestuurders aan de minimumeisen moeten voldoen en voorziet niet in overgangsperiodes of afwijkingen van deze eisen. Lidstaten mogen echter, desgewenst, strengere eisen vaststellen. Hoewel de Commissie had voorgesteld in de richtlijn een bepaling op te nemen op grond waarvan de lidstaten rijbewijzen konden verlengen volgens dezelfde medische normen als ten tijde van de afgifte van het rijbewijs, heeft de Raad de richtlijn aangenomen zonder rekening te houden met een dergelijke afwijking. De Commissie zal dientengevolge het door het geachte Parlementslid gedane voorstel niet ter sprake brengen. (1) PB L 237 van 24. 8. 1991. (98/C 117/115) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2882/97 van David Bowe (PSE) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Dumping › potas-industrie In juni 1997 hebben commissaris Sir Leon Brittan en de Russische vice-premier Anatoly Chubais in Moskou handelskwesties tussen de EU en Rusland besproken, waarbij het in het bijzonder ging om problemen in verband met anti-dumpingheffingen. Heeft de Russische minister de kwestie van de lopende anti-dumpingmaatregel ten aanzien van potas aan de orde gesteld, en zo ja, wat is daarop door de commissaris geantwoord? Antwoord van Sir Leon Brittan namens de Commissie (16 oktober 1997) Tijdens de ontmoeting tussen het Commissielid dat belast is met de gemeenschappelijke handelspolitiek en de Russische vice-premier in juni 1997 in Moskou, is de kwestie van de anti-dumpingprocedure met betrekking tot kaliumchloride niet ter sprake gekomen. Het nieuw onderzoek met betrekking tot de anti-dumpingmaatregelen die van toepassing zijn op de invoer van kaliumchloride uit Rusland wordt echter binnenkort afgerond en de Commissie zal de Raad spoedig een voorstel doen toekomen. (98/C 117/116) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2883/97 van Glyn Ford (PSE) aan de Commissie (17 september 1997) Betreft: Latijnse namen voor de ingredie¤nten van zeep en cosmetica Kan de Commissie berichten bevestigen dat een richtlijn is ingevoerd die de vermelding van alle ingredie¤nten van zeep en cosmeticaproducten in het Latijn op de verpakking van het product verplicht stelt? Antwoord van de heer Bangemann namens de Commissie (8 oktober 1997) In Richtlijn 76/768/EEG van de Raad van 27 juli 1976 betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen der lidstaten inzake cosmetische producten (1) (de (cid:132)cosmeticarichtlijn(cid:148)), zoals laatstelijk gewijzigd (2), is bepaald dat op alle cosmeticaproducten, met inbegrip van toiletzeep en make-up, de ingredie¤nten ervan moeten worden vermeld


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2922/97 do Deputado Klaus REHDER à Comissão. Evolução do mercado de frutas e legumes da União Europeia

text: 16. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 117/101 (98/C 117/128) PERGUNTA ESCRITA P-2919/97 apresentada por Bertel Haarder (ELDR) a‘ Comissa(cid:152)o (5 de Setembro de 1997) Objecto: Implementa(cid:231)a(cid:152)o da directiva sobre a actividade das institui(cid:231)o(cid:152)es de cre·dito Solicita-se a‘ Comissa(cid:152)o que nos informe, relativamente a‘ Directiva do Conselho 89/646/CEE (1) sobre a coordena(cid:231)a(cid:152)o das disposi(cid:231)o(cid:152)es legislativas, regulamentares e administrativas respeitantes ao acesso a‘ actividade das institui(cid:231)o(cid:152)es de cre·dito e ao seu exerc(cid:14)·cio, de que forma e quando foram implementadas pelos Estados-membros as disposi(cid:231)o(cid:152)es do artigo 16o referentes ao conceito de parte e ao segredo profissional? (1) JO L 386 de 30. 12. 1989, p. 1 Resposta dada pelo Comissa·rio Monti em nome da Comissa(cid:152)o (8 de Outubro de 1997) A Comissa(cid:152)o transmite directamente ao Senhor Deputado bem como ao Secretariado Geral do Parlamento um quadro que conte·m as refere(cid:136)ncias dos diplomas nacionais de transposi(cid:231)a(cid:152)o da segunda directiva banca·ria (89/646/CEE). No que respeita a‘ forma como o artigo 16o foi transposto, a Comissa(cid:152)o realiza actualmente um vasto estudo com o objectivo de analisar pormenorizadamente a transposi(cid:231)a(cid:152)o das disposi(cid:231)o(cid:152)es da segunda directiva para os ordenamentos jur(cid:14)·dicos internos dos Estados-membros. Este estudo sera· conclu(cid:14)·do no final do ano. (98/C 117/129) PERGUNTA ESCRITA E-2922/97 apresentada por Klaus Rehder (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (17 de Setembro de 1997) Objecto: Evolu(cid:231)a(cid:152)o do mercado de frutas e legumes da Unia(cid:152)o Europeia Segundo afirma o Grupo de Trabalho das Associa(cid:231)o(cid:152)es de Consumidores da RFA, foi despendido na Unia(cid:152)o Europeia um total de quase 15 mil milho(cid:152)es de marcos federais com a produ(cid:231)a(cid:152)o e elimina(cid:231)a(cid:152)o de excedentes de frutas e legumes desde 1990 (situa(cid:231)a(cid:152)o referente a 1994). Do bolso dos contribuintes alema(cid:152)es tera(cid:152)o provindo cerca de 4,5 mil milho(cid:152)es de marcos. So· no exerc(cid:14)·cio de 1993/1994, tera(cid:152)o sido adquiridos e eliminados aproximadamente 2,5 mil milho(cid:152)es de quilos de frutas e legumes com dinheiro das receitas fiscais (custos directos na UE: 1,2 mil milho(cid:152)es de marcos, 360 milho(cid:152)es dos quais provenientes de impostos cobrados na Alemanha). Calcula-se que as opera(cid:231)o(cid:152)es de elimina(cid:231)a(cid:152)o de excedentes custara(cid:152)o anualmente, so· no que respeita aos contribuintes alema(cid:152)es, mais 4 a 5 mil milho(cid:152)es de marcos federais. 1. Segundo as estimativas da Comissa(cid:152)o, qual a importa(cid:136)ncia dos montantes pagos desde 1990 ate· hoje para a elimina(cid:231)a(cid:152)o de excedentes e para as retiradas de mercado nos diversos Estados-membros e ou pela Unia(cid:152)o Europeia? Qual a propor(cid:231)a(cid:152)o das existe(cid:136)ncias de interven(cid:231)a(cid:152)o transformadas em a·lcool, em alimentos para animais ou 2. eliminadas em aterros? Resposta dada pelo Comissa·rio Fischler em nome da Comissa(cid:152)o (24 de Outubro de 1997) 1. Os montantes pagos, discriminados por Estado-membro e por exerc(cid:14)·cio or(cid:231)amental, a partir do exerc(cid:14)·cio de 1990, a t(cid:14)·tulo de compensa(cid:231)o(cid:152)es financeiras para as retiradas de frutas e produtos hort(cid:14)·colas, sa(cid:152)o indicados nos quadros directamente enviados ao Senhor Deputado e ao Secreta·rio Geral do Parlamento. As quantidades retiradas e o seu destino em percentagem das quantidades retiradas, para as campanhas de 2. comercializa(cid:231)a(cid:152)o 1970/1971 ate· 1992/1993 (u·ltima campanha para a qual existem valores dispon(cid:14)·veis) sa(cid:152)o igualmente referidas nesses quadros


title: 97/666/EG: Beschikking van de Commissie van 17 september 1997 houdende wijziging van Beschikking 97/252/EG tot vaststelling van de voorlopige lijsten van inrichtingen in derde landen waaruit de lidstaten de invoer toestaan van melk en zuivelproducten voor menselijke consumptie (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
human nutrition
import
milk
milk product
originating product
third country

formats: html pdfa1b print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2937/97 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS à Comissão. Custos da adaptação das empresas europeias ao Euro

eurovoc_concepts:
EU aid
European undertaking
cost-benefit analysis
dissemination of EU information
distribution business
economic analysis
euro
operating cost
single market
small and medium-sized enterprises


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2884/97 do Deputado Glyn FORD à Comissão. Reconhecimento mútuo de qualificações em formação

eurovoc_concepts:
administrative transparency
adult education
diploma
mutual recognition principle
professional qualifications
vocational training


title: WRITTEN QUESTION No. 2977/97 by Florus WIJSENBEEK to the Commission. Non-availability of LPG in Spain for commercial vehicles from other Member States

eurovoc_concepts:
EU national
Spain
application of EU law
equal treatment
marketing restriction
motor fuel
road transport
supply

text: C 134/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 4. 98 Efter detta samr(cid:229)d anser kommissionen att det inte a¤r tillra¤ckligt att info¤ra sa¤rskilda besta¤mmelser enbart fo¤r viltgaller. Besta¤mmelser som syftar till att hindra montering av farliga viltgaller bo¤r fo¤lja av mer allma¤nna regler p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) (cid:150) regler som avser att minska de skador som kan uppkomma p. g. a. utformningen av fordonsfronten gentemot va¤gtrafikanter som a¤r extra utsatta vid en kollision, i synnerhet fotga¤ngare. Avsikten kommer att vara att faststa¤lla miniminormer hellre a¤n att fo¤rbjuda viss sa¤rskild utrustning enligt sedvanlig lagstiftningsteknik. Kommissionen har inlett sitt arbete mot detta m(cid:229)l och hoppas kunna vidta (cid:229)tga¤rder under loppet av 1998. (1) EGT L 266, 2. 10. 1974 [svensk specialutg(cid:229)va 1994: omr(cid:229)de 13, volym 4, s. 58]. (98/C 134/55) SKRIFTLIG FR¯GA E-2966/97 fr(cid:229)n Helwin Peter (PSE) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: Planerat ko¤pcentrum i Zweibru¤cken Har kommissionen fo¤r avsikt att inleda n(cid:229)gon formell underso¤kning, eller att bega¤ra ett yttrande fr(cid:229)n de ansvariga myndigheterna, mot bakgrund av de uppgifter kommissionen f(cid:229)tt om att fo¤rsa¤ljningen av land vid en f. d. milita¤rflygplats i Zweibru¤cken till investerare i ett planerat ko¤pcentrum otill(cid:229)tet subventionerats med allma¤nna medel? Svar fr(cid:229)n Karel Van Miert p(cid:229) kommissionens va¤gnar (07 oktober 1997) Kommissionen har bega¤rt in yttranden fr(cid:229)n de tyska myndigheterna. P(cid:229) grundval av dessa yttranden kommer den sedan att besluta om det aktuella fallet. (98/C 134/56) SKRIFTLIG FR¯GA E-2977/97 fr(cid:229)n Florus Wijsenbeek (ELDR) till kommissionen (17 september 1997) A¤mne: Bristande tillg(cid:229)ng till gasol (LPG) i Spanien fo¤r yrkestrafiken fr(cid:229)n medlemsstaterna Ka¤nner kommissionen till att endast den spanska yrkestrafiken fo¤r tillfa¤llet f(cid:229)r tanka gasol (LPG) i Spanien och att icke-spanska medborgare, och da¤rmed ocks(cid:229) yrkestrafiken fr(cid:229)n EU:s medlemsstater, inte f(cid:229)r tillg(cid:229)ng till detta bilbra¤nsle? Anser kommissionen att denna politik st(cid:229)r i strid med Europeiska unionens regler om att personer fr(cid:229)n unionens medlemsstater skall behandlas likva¤rdigt? A¤ r kommissionen beredd att ta kontakt med de nationella myndigheterna i detta a¤rende i syfte att sa¤tta stopp fo¤r denna politik? Om s(cid:229) a¤r fallet, p(cid:229) vilket sa¤tt? Om s(cid:229) inte a¤r fallet, varfo¤r inte? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens va¤gnar (19 november 1997) Kommissionen har inte ka¤nnedom om de omsta¤ndigheter som parlamentsledamoten p(cid:229)talar. Fo¤r att avgo¤ra om dessa omsta¤ndigheter kan betraktas som ofo¤renliga med gemenskapsra¤tten, kommer kommissionen att kontakta de nationella myndigheterna fo¤r att f(cid:229) upplysningar om tilla¤mplig lagstiftning om tillhandah(cid:229)llande av detta motorbra¤nsle och om myndigheternas eller de ekonomiska akto¤rernas praxis


title: Beslutning om Kommissionens meddelelse "Første handlingsplan for innovation i Europa - innovation som vækst- og beskæftigelsesfremmende faktor" (KOM(96)0589 C4- 0624/96)

eurovoc_concepts:
action programme
development policy
economic growth
economic policy
employment policy
innovation


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2902/97 tων βουλετών W.G. van VELZEN , Ria OOMEN-RUIJTEN προς την Επ τροπή. Ευθύνες

eurovoc_concepts:
Belgium
chemical industry
chemical pollution
industrial pollution
liability
polluter pays principle
soil pollution
transfrontier pollution


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2931/97 af Sérgio RIBEIRO til Kommissionen. Indstilling af den portugisiske stats støtte til virksomheden EPAC, SA

eurovoc_concepts:
Portugal
State aid
control of State aid
harbour installation
privatisation
public limited company
suspension of aid

text: 30. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 134/37 Kommissionen evaluerede de forslag, der blev indgivet til »Natur«, og resultatet af denne evaluering blev godkendt af Habitat-udvalget, som best(cid:229)r af repr(cid:230)sentanter fra medlemsstaterne under fors(cid:230)de af Kommis- sionen. I alt modtog 64 ud af de 174 forslag et f(cid:230)llesskabsbidrag. Der blev indgivet 514 forslag til »Miljł«, heraf 25 fra Nederlandene, hvilket svarer til 4,86% af det samlede antal modtagne forslag. De samlede omkostninger for Nederlandenes 25 forslag under »Miljł« belłber sig til 365,59 mio. ECU, hvoraf der blev ansłgt om et samlet bidrag fra F(cid:230)llesskabet p(cid:229) 14,17 mio. ECU. F(cid:230)llesskabsbidraget, som der blev anmodet om i de nederlandske projekter, svarer til 5,2% af det totale f(cid:230)llesskabsbidrag, der blev anmodet om i forslagene. Syv nederlandske projekter blev udvalgt, hvilket svarer til 6,25% af det samlede antal udvalgte forslag og 9,1% af det samlede f(cid:230)llesskabsbidrag til »Miljł«. Forslagene under »Miljł« blev evalueret gennem en procedure, hvor repr(cid:230)sentanter for medlemsstaterne, et panel af eksterne eksperter og Kommissionens eksperter uafh(cid:230)ngigt anvendte en r(cid:230)kke f(cid:230)lles kriterier til bedłmmelse af forslagene. P(cid:229) grundlag af resultaterne af denne evalueringsprocedure og under hensyntagen til de til r(cid:229)dighed st(cid:229)ende midler blev 112 af de mest lovende europ(cid:230)iske projekter forelagt til godkendelse for LIFE-Forvaltningsudvalget »Miljł«, der best(cid:229)r af repr(cid:230)sentanter for medlemsstaterne og Kommissionen. N(cid:230)rmere oplysninger om de udvalgte nederlandske projekter er sendt direkte til det (cid:230)rede medlem og Europa-Parlamentets Generalsekretariat. (98/C 134/43) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2931/97 af Se·rgio Ribeiro (GUE/NGL) til Kommissionen (17. september 1997) Om: Indstilling af den portugisiske stats stłtte til virksomheden EPAC, SA Kommissionens krav af 30. april til de portugisiske myndigheder om at indstille deres stłtte i form af en statsgaranti til EPAC er udtryk for en manglende fleksibilitet i fortolkningen af traktatens artikel 93, stk. 2 og 3, som, hvis den blev anvendt konsekvent, ville fłre til, at situationer, hvor den ville v(cid:230)re langt mere begrundet, som f. eks. godkendelserne for nylig af stłtten til Mello-gruppen m. fl. , m(cid:229)tte ophłre. Ved begrundelsen for afgłrelsen er det signifikant, at man ikke n(cid:230)vner det forhold, at EPAC(cid:146)s havneinstalla- tioner som led i privatiseringen er blevet overdraget til SILOPOR, uden at g(cid:230)lden fulgte med, og at EPAC fortsat er ansvarlig for afdrag og renter p(cid:229) det l(cid:229)n, som blev optaget med henblik p(cid:229) opfłrelse af disse installationer. Kommissionen bedes oplyse, om dette forhold blev taget i betragtning, og om dette i ben(cid:230)gtende fald ikke burde have v(cid:230)ret tilf(cid:230)ldet for at hindre, at Kommissionen med sine afgłrelser bidrager til en kapitalforringelse, som har meget alvorlige konsekvenser for arbejdstagerne, som p(cid:229) ingen m(cid:229)de er ansvarlige for forvaltningen og de gennemfłrte privatiseringer. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (28. oktober 1997) Ved Kommissionens beslutning af 30. april 1997 (1) blev den portugisiske regering anmodet om at suspendere stłtten i form af en statsgaranti til virksomheden EPAC (Empresa Para a Agroalimenta(cid:231)a(cid:152)o e Cereais, SA). Inden for rammerne af gennemgangen af den nationale stłtte i henhold til EF-traktatens artikel 92-94 var der tale om en forelłbig beslutning, som skyldtes, at n(cid:230)vnte garanti blev stillet, inden Kommissionen havde kunnet tage stilling hertil, hvilket er i strid med EF-traktatens artikel 93, stk. 3. Kommissionen har ved beslutning af 9. juli 1997 truffet en endelig beslutning ang(cid:229)ende den portugisiske regerings foranstaltninger til fordel for EPAC, som blev anset for at v(cid:230)re ulovlige og uforenelige med f(cid:230)llesmarkedet. Der er i forbindelse med denne endelige beslutning taget hensyn til de forhold, det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner, samt alle de oplysninger, som de portugisiske myndigheder har fremsendt vedrłrende relationerne mellem EPAC og Silopor. (1) EFT L 186 af 16. 7. 1997


title: Reglamento (CE) nº 1795/97 de la Comisión de 17 de septiembre de 1997 relativo a la fijación de los precios de venta mínimos para la carne de vacuno puesta en venta con arreglo a la licitación a que se refiere el Reglamento (CE) nº 1570/97

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
minimum price
selling price


title: A União Europeia e a luta antidroga.

eurovoc_concepts:
EU programme
drug addiction


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2891/97 dell'on. Glyn FORD alla Commissione. Trasporto di ossido di uranio misto in contenitori AIEA di tipo B

eurovoc_concepts:
EU financing
International Atomic Energy Agency
air transport
oxide
plutonium
radioactive materials
transport accident
transport of dangerous goods
transport safety
uranium

text: 25. 5. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 158/17 (98/C 158/21) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2891/97 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione (17 settembre 1997) Oggetto: Trasporto di ossido di uranio misto in contenitori AIEA di tipo B Puo‘ la Commissione confermare che sta contribuendo a finanziare la BNFL (Compagnia britannica per il combustibile nucleare) ed altre compagnie produttrici di energia nucleare in vista della costruzione di un impianto di prova necessario per ottenere che l(cid:146)ossido di plutonio e l(cid:146)ossido di uranio misto (combustibile MOX) vengano classificati come materiali a bassa dispersione, in modo che possano essere trasportati in contenitori AIEA di tipo B dopo l(cid:146)anno 2001? E(cid:146) la Commissione consapevole del fatto che l(cid:146)uso continuato di contenitori di tipo B a tal fine comporta gravi rischi sul piano della sicurezza? Risposta data dal Sig. Papoutsis in nome della Commissione (6 novembre 1997) La Commissione finanzia da diversi anni ricerche nel settore del trasporto sicuro di materiali radioattivi. La ricerca citata dall’onorevole parlamentare fa parte di un programma di azione intrapreso nel 1996. La «British nuclear fuels Ltd. (BNFL)» e‘ alla guida di un consorzio che e‘ incaricato di effettuare tale ricerca e che comprende anche altri partner industriali europei › belgi, francesi e tedeschi. Essi hanno ricevuto un limitato contributo finanziario per iniziare la ricerca sulla elaborazione di metodi di valutazione per la classificazione di materiali a bassa dispersione (LDM). Tali metodi di valutazione richiedono la costruzione di un impianto di prova e la realizzazione di numerose prove di simulazione di incidenti aerei. Una volta definiti, i metodi di valutazione potrebbero essere applicati a tutti i materiali, compresi i combustibili ad ossidi misti (MOX), allo scopo di stabilire se possono essere classificati come LDM. La Commissione e‘ consapevole delle preoccupazioni che desta l’uso continuato di contenitori del tipo B durante il trasporto aereo e ne segue la valutazione all’interno del gruppo permanente di lavoro di esperti della Commissione sul trasporto sicuro di materiali radioattivi. Le stesse preoccupazioni vengono affrontate dall’Agenzia internazionale dell’energia atomica (AIEA) nei lavori del suo comitato consultivo sulle norme di sicurezza, che ha recentemente raccomandato l’istituzione di un programma coordinato di ricerca intitolato «Gravita‘ degli incidenti durante il trasporto aereo di materiali radioattivi». La Commissione segue con attenzione gli sviluppi di tale programma. (98/C 158/22) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2896/97 di Phillip Whitehead (PSE) alla Commissione (17 settembre 1997) Oggetto: Proposta di regolamento del Consiglio concernente le denominazioni e le specificazioni tecniche delle monete metalliche in euro Dopo aver formalmente trasmesso la proposta in oggetto (COM(97)0247) (1) al Parlamento europeo e al Consiglio, pare che la Commissione abbia deciso di consultare il Comitato scientifico competente per la tossicita‘ e la tossicita‘ ambientale dei composti chimici in relazione alle conseguenze sul piano sanitario della proposta di utilizzare una lega di nichel nelle monete metalliche da 1 e da 2 euro. Sembra inoltre che la Commissione stia finanziando ulteriori ricerche in questo campo. Considerando che la Commissione era al corrente delle preoccupazioni di natura sanitaria espresse sia dalla Confederazione europea dei sindacati sia dalle organizzazioni di consumatori, puo‘ essa indicare la giustifica- zione scientifica della sua decisione originaria? Ritiene la Commissione che il fatto di non aver consultato il Comitato scientifico prima di adottare una decisione sia compatibile con l(cid:146)impegno sancito nel nuovo trattato di Amsterdam di garantire «un livello elevato di protezione della salute umana. nella definizione. di tutte le politiche ed attivita‘ comunitarie»?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2938/97 του Nikitas KAKLAMANIS προς την Επ τροπή. Πρωτοβουλίες της Ευρωπαϊκής Επιτροπής για την ανάπτυξη του Internet

eurovoc_concepts:
child protection
information policy
intellectual property
product designation
public awareness campaign
research and development
telematics
transmission network

text: C 117/106 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 16. 4. 98 (98/C 117/135) GRAPTH ERVTHSH E-2936/97 ypobolh· : Nikitas Kaklamanis (UPE) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Para·nomh fo·rtvsh toyrkikv· n forthgv· n sthn Ella·da Ton teleytai·o kairo· plhuai·noyn oi kataggeli·ew apo· toyw e·llhnew metaforei·w sxetika· me thn para·nomh kai nouey·oysa ton ygih· antagvnismo· praktikh· tvn toyrkikv· n forthgv· n, ta opoi·a paralamba·noyn forti·a sthn Ella·da, kata· thn epistrofh· toyw apo· thn Itali·a prow thn Toyrki·a. Sygkekrime·na, toyrkika· aytoki·nhta dieunv· n metaforv· n fortv· noyn sthn Ella·da, epistre·fontaw apo· taji·dia toyw sthn Itali·a, kai synexi·zoyn gia thn Toyrki·a, xrhsimopoiv· ntaw thn a· deia transit, anti· toy enty·poy thw a·deiaw poy e·xei symfvnhuei· me thn synomolo·ghsh thw Dimeroy·w Symfvni·aw Ella·daw-Toyrki·aw. H taktikh· ayth· praktika· shmai·nei o·ti afairei·tai › me para·nomo tro·po › metaforiko· e·rgo apo· epaggelmati·ew eno·w kra· toyw me·loyw, thw Ella·daw, h opoi·a ma·lista e·xei paraxvrh·sei (me plh·rh ate·leia) 3. 500 a·deiew dimerv· n h· transit metaforv· n prow toyw toy·rkoyw metaforei·w, mi·a xeironomi·a h opoi·a den synodey·thke apo· mi·a anti·stoixh ek me·royw thw toyrkikh·w pleyra·w. Ua h·uela na plhroforhuv· an ypa·rxei dynato·thta pare·mbashw ek me·royw thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w kai pv· w ua mporoy·se na pa· rei to dro·mo thw ylopoi·hshw, v· ste na peisuoy·n oi toyrkike·w arxe·w na proboy·n sth symmo·rfvsh tvn toy·rkvn metafore·vn, oi opoi·oi me thn para·nomh drasthrio·thta· toyw bla·ptoyn kai·ria ta symfe·ronta ekatonta·dvn koinotikv· n metafore·vn. Apa· nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph· w (31 Oktvbri·oy 1997) H Epitroph· den e·xei kami·a plhrofori·a gia kataggeli·ew ellhnikv· n metaforikv· n etaireiv· n sxetika· me toyrkika· forthga· poy o·tan epistre·foyn apo· thn Itali·a sthn Toyrki·a analamba·noyn sthn Ella·da forti·a xvri·w na diaue·toyn ana·logh a·deia. To a·ruro 1. 2 toy kanonismoy· toy Symboyli·oy (EOK) ariu. 881/92 afora· thn pro·sbash sthn agora· odikh·w metafora·w agauv· n me·sa sthn Koino·thta, prow h· apo· to e·dafow eno·w kra·toyw me·loyw h· me die·leysh apo· to e·dafow eno·w h· perissote·rvn kratv· n melv· n (1). Kat(cid:146) efarmogh· toy me·troy aytoy·, h Epitroph· diaty·pvse sy·stash na jekinh·soyn diapragmatey·seiw me orisme·new tri·tew xv· rew, metajy· a·llvn me thn Toyrki·a, gia thn pro·sbash sthn agora· odikv· n metaforv· n. Me·xri tv· ra to Symboy·lio den e·xei symfvnh·sei gia thn pro·tash vw prow thn Toyrki·a. Epeidh· den yfi·statai eidikh· symfvni·a metajy· thw Koino·thtaw kai thw Toyrki·aw ston tome·a tvn odikv· n emporeymatikv· n metaforv· n, h kyklofori·a agauv· n metajy· Ella·daw kai Toyrki·aw ryumi·zetai apo· tiw en lo·gv dy·o xv· rew, oi opoi·ew ofei·loyn na symmorfoy·ntai prow toyw dieunei·w sxetikoy·w kano·new. (1) EE L 95 thw thw 9. 4. 1992. (98/C 117/136) GRAPTH ERVTHSH E-2938/97 ypobolh· : Nikitas Kaklamanis (UPE) prow thn Epitroph· (17 Septembri·oy 1997) Ue·ma: Prvtoboyli·ew thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w gia thn ana·ptyjh toy Internet Pro·sfata, o Pro·edrow tvn HPA k. Kli·nton yposxe·uhke boh·ueia y·coyw 100 ekatommyri·vn dollari·vn sthn amerikanikh· biomhxani·a plhroforikh·w, prokeime·noy na beltivuei· h apo·dosh toy Internet sth xv· ra ayth·. H prvtoboyli·a ayth· fe·rei to o·noma NGII (Next Generation Internet Initiative), kai syndya·zetai me plh·uow a·llew, o·pvw p. x. eno·w dey·teroy Internet (Internet 2 Initiative). Oi ejeli·jeiw ayte·w apodeikny·oyn o·ti sthn a·llh pleyra· toy Atlantikoy· ypa·rxei se plh·rh efarmogh· mi·a mega·lh prospa·ueia apo·kthshw thw prvtoboyli·aw kinh·sevn se e·nan tome·a poy sfra·gise tiw ejeli·jeiw thn dekaeti·a poy diany·oyme sto pedi·o thw epikoinvni·aw, env· to i·dio aname·netai na gi·nei kai stiw arxe·w toy epo·menoy aiv· na