title: Komisijas Lēmums (1997. gada 9. jūlijs) par kopējiem tehniskiem noteikumiem attiecībā uz vispārējām pieslēguma prasībām, kas piemērojamas datu termināliekārtām (DTE), kuras paredzētas pieslēgšanai pakešu komutācijas publiskajiem datu tīkliem (PSPDN) ar saskarnēm, kas atbilst CCITT rekomendācijai X.25

eurovoc_concepts:
approximation of laws
computer terminal
harmonisation of standards
peripheral
technical regulations
telecommunications

formats: html pdf print

text: 13/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31997D0545 13. 8. 1997. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 189 L 223/21 KOMISIJAS LĒMUMS (1997. gada 9. jūlijs) par kopējiem tehniskiem noteikumiem attiecībā uz vispārējām pieslēguma prasībām, kas piemērojamas datu termināliekārtām (DTE), kuras paredzētas pieslēgšanai pakešu komutācijas publiskajiem datu tīkliem (PSPDN) ar saskarnēm, kas atbilst CCITT rekomendācijai X. 25 (Dokuments attiecas uz EEZ) (97/545/EK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, izmantojot saskarnes, kas izstrādātas pēc CCITT reko- kbit/s, mendācijas X. 21 un X. 21 bis un uz ko attiecas saskaņotais standarts, kurš definēts 2. panta 1. punktā. vērā gada 29. Padomes 1991. ņemot aprīļa Direktīvu 91/263/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā to atbilstības uz telekomunikāciju termināliekārtām, kā arī savstarpējo atzīšanu (1), kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/68/EEK (2), un jo īpaši tās 6. panta 2. punkta otro ievil- kumu, tā kā Komisija ir pieņēmusi pasākumu, ar kuru norāda termi- nāļu iekārtu veidu, attiecībā uz ko vajadzīgi šie kopējie tehni- skie noteikumi, kā arī attiecīgā deklarācija par šo noteikumu piemērojuma jomu; tā kā jāpieņem atbilstīgi saskaņotie standarti vai daļa no tiem, ar ko īsteno pamatprasības, kas pārveidojamas kopējos tehni- skos noteikumos; tā kā, lai ražotājiem nodrošinātu nepārtrauktu piekļuvi tirgiem, jāpieņem pārejas noteikumi attiecībā uz iekārtām, kas apstipri- nātas atbilstīgi Komisijas Lēmumam 96/71/EK (3); tā kā, beidzoties pārejas laikam, jāatceļ Lēmums 96/71/EK; tā kā ar šo lēmumu pieņemtie kopējie tehniskie noteikumi ir saskaņā ar Telekomunikāciju iekārtu apstiprināšanas komitejas (ACTE) atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo lēmumu pieņem kopējus tehniskos noteikumus, kas 2. aptver vispārējās pieslēguma prasības, kuras piemērojamas 1. punktā paredzētajām termināliekārtām. 2. pants Kopējie tehniskie noteikumi ietver saskaņoto standartu, 1. ko kompetentā standartizācijas lai pēc iestāde izstrādājusi, kas minētas Direktīvas iespējas 91/263/EEK 4. panta d) un f) apakšpunktā. Atsauce uz stan- dartu ir pielikumā. pamatprasības, īstenotu Šā lēmuma aptvertās tehniskās iekārtas atbilst 1. punktā 2. minētajiem kopējiem tehniskiem noteikumiem, kuri atbilst Di- rektīvas 91/263/EEK 4. panta a) un b) punktā minētajām pamatprasībām, kā arī prasībām citās piemērojamās direktīvās, jo īpaši Padomes Direktīvās 73/23/EEK (4) un 89/336/EEK (5). 3. pants Paziņotās iestādes, kas izraudzītas veikt Direktīvas 91/263/EEK 9. pantā paredzētās procedūras, attiecībā uz termināļu iekār- tām, ko aptver šā lēmuma 1. panta 1. punkts, ne vēlāk kā vienu gadu pēc šā lēmuma izziņošanas piemēro 2. panta 1. punktā minēto saskaņoto standartu vai nodrošina tā piemē- rošanu. Šo lēmumu piemēro datu termināliekārtām, kas pared- 1. zētas pieslēgšanai pakešu komutācijas publisko datu tīkliem (PSPDN), kuri aprīkoti ar CCITT rekomendācijas X. 25 saskar- nēm un kurus raksturo datu plūsmas ātrums līdz pat 1 920 4. pants Lēmumu 96/71/EK atceļ vienu gadu pēc šā lēmuma 1. izziņošanas. (1) OV L 128, 23. 5. 1991. , 1. lpp. (2) OV L 220, 31. 8. 1993. , 1. lpp. (3) OV L 13, 18. 1. 1996. , 23. lpp. (4) OV L 77, 26. 3. 1973. , 29. lpp. (5) OV L 139, 23. 5. 1989. , 19. lpp. 190 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/19. sēj. Termināliekārtas, kas ir apstiprinātas atbilstīgi Lēmumam 96/71/EK, var turpināt laist tirgū un nodot 2. ekspluatācijā, ja šis apstiprinājums ir piešķirts ne vēlāk kā vienu gadu pēc šā lēmuma izziņošanas. 5. pants Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 1997. gada 9. jūlijā Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Martin BANGEMANN 13/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 191 PIELIKUMS Atsauce uz piemērojamo saskaņoto standartu Lēmuma 2. pantā minētais saskaņotais standarts ir šāds: Pieslēguma prasības datu termināliekārtām (DTE), kas paredzētas pieslēgšanai pakešu komutācijas publiskajiem datu tīkliem (PSPDN), kas aprīkoti ar CCITT rekomendācijas X. 25 saskarnēm, un darbojas ar datu plūsmas ātrumu līdz pat 1 920 kbit/s, izmantojot saskarnes, kas izstrādātas pēc CCITT rekomendācijas X. 21 un X. 21 bis. ETSI Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts ETSI sekretariāts TBR 2 – 1997. gada janvāris (bez priekšvārda) Papildu informācija Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts ir atzīts saskaņā ar Padomes Direktīvu 83/189/EEK (1). Minētais saskaņotais standarts ir izstrādāts pēc pilnvaras, kas izsniegta saskaņā ar attiecīgajām procedūrām Padomes Direktīvā 83/189/EEK. Minētā saskaņotā standarta pilnu tekstu var saņemt pēc adreses: European Telecommunications Standards Institute, 650 Route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis Cedex. European Commission, DG XIII/A/2 – (BU 31 1/7), Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels. (1) OV L 109, 26. 4. 1983. , 8. lpp


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1327/97 af 9. juli 1997 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit


title: Decizia Comisiei din 9 iulie 1997 de stabilire a unei reglementări tehnice comune privind cerințele de racordare aplicabile interfeței echipamentelor terminale pentru conectarea la linii închiriate digitale nestructurate ONP de 2048 kbit/s (Amendamentul 1)Text cu relevanță pentru SEE.

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
information system
technical regulations
telecommunications

formats: pdf print xhtml

text: 13/vol. 21 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 243 31997D0520 L 215/41 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 13. 8. 1997 DECIZIA COMISIEI din 9 iulie 1997 de stabilire a unei reglementări tehnice comune privind cerințele de racordare aplicabile interfeței echipamentelor terminale pentru conectarea la linii închiriate digitale nestructurate ONP de 2048 kbit/s (Amendamentul 1) (Text cu relevanță pentru SEE) (97/520/CE) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, Articolul 1 echipamente având în vedere Directiva 91/263/CEE a Consiliului din 29 aprilie 1991 privind apropierea legislațiilor statelor membre în materie de inclusiv recunoaș(cid:13)terea reciprocă a conformității acestora (1), astfel cum a fost modificată prin Directiva 93/68/CEE (2), în special articolul 6 alineatul (2) a doua liniuță, telecomunicații, terminale de (1) Prezenta decizie se aplică echipamentelor terminale destinate conectării la punctul terminal de rețea publică de telecomunicații al liniilor închiriate digitale nestructurate ONP de 2048 kbit/s care folosesc interfețe de 120 ohm ș(cid:13)i intră în sfera de aplicare a standardului armonizat identificat la articolul 2 alineatul (1) din prezenta decizie. întrucât Comisia adoptă măsura identificând tipul de echipamente terminale pentru care este necesară o reglementare tehnică comună, precum ș(cid:13)i declarația asociată privind sfera de aplicare a acesteia; (2) Prezenta decizie stabileș(cid:13)te o reglementare tehnică comună care acoperă cerințele generale de racordare aplicabile echipamen- telor terminale menționate la alineatul (1). întrucât trebuie adoptate standardele armonizate corespunzătoare sau părți din acestea care să pună în aplicare cerințele esențiale urmând a fi transformate în reglementări tehnice comune; Articolul 2 întrucât, pentru a asigura continuitatea accesului pe piețe al fabricanților, este necesar să se adopte dispoziții tranzitorii pri- vind echipamentele aprobate în conformitate cu Decizia 94/470/CE a Comisiei (3), întrucât este cazul să se abroge Decizia 94/470/CE cu efect la sfâr- ș(cid:13)itul perioadei de tranziție; întrucât reglementarea tehnică comună adoptată de această decizie este conformă cu avizul Comitetului de aprobare a echi- pamentelor pentru telecomunicații (ACTE), tehnică comună standardul (1) Reglementarea armonizat elaborat de organismul de standardizare cu compe- tențe de punere în aplicare, în măsura posibilului, a cerințelor esențiale menționate la articolul 4 literele (c), (d) ș(cid:13)i (f) din Direc- tiva 91/263/CEE. Trimiterea la standard este stabilită în anexă. cuprinde (2) Echipamentele terminale reglementate de prezenta decizie respectă reglementarea tehnică comună menționată la alinea- tul (1), îndeplinesc cerințele esențiale menționate la articolul 4 lite- rele (a) ș(cid:13)i (b) din Directiva 91/263/CEE ș(cid:13)i îndeplinesc cerințele oricărei în special Directivele aplicabile, 73/23/CEE (4)ș(cid:13)i 89/336/CEE (5) ale Consiliului. directive alte (1) (2) (3) JO L 128, 23. 5. 1991, p. 1. JO L 220, 31. 8. 1993, p. 1. JO L 194, 29. 7. 1994, p. 87. (4) (5) JO L 77, 26. 3. 1973, p. 29. JO L 139, 23. 5. 1989, p. 19. 244 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 21 Articolul 3 ca o astfel de aprobare să fie acordată nu mai târziu de un an de la notificarea prezentei decizii. Organismele notificate desemnate cu îndeplinirea procedurilor menționate la articolul 9 din Directiva 91/263/CEE folosesc sau asigură folosirea, în ceea ce priveș(cid:13)te echipamentele terminale menționate la articolul 1 alineatul (1) din prezenta decizie, a standardului armonizat menționat la articolul 2 alineatul (1) în cel mult un an de la notificarea prezentei decizii. Articolul 5 Prezenta decizie se adresează statelor membre. Articolul 4 Adoptată la Bruxelles, 9 iulie 1997. (1) Decizia 94/470/CE se abrogă cu efect după un an de la notificarea prezentei decizii. (2) Echipamentele terminale aprobate de Decizia 94/470/CE pot fi în continuare introduse pe piață ș(cid:13)i date în funcțiune cu condiția Pentru Comisie Martin BANGEMANN Membru al Comisiei 13/vol. 21 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 245 ANEXĂ Trimiterea la standardul armonizat aplicabil Standardul armonizat menționat la articolul 2 din decizie este: Telecomunicații comerciale (BTC); Linii închiriate digitale nestructurate de 2048 kbit/s (D2048 U); Cerințele de racordare aplicabile interfeței echipamentelor terminale ETSI Institutul European de Standardizare în Telecomunicații Secretariatul ETSI TBR 12 – decembrie 1993, astfel cum a fost modificat prin TBR012/A1 – ianuarie 1996 (fără prefață) Informații suplimentare Institutul European de Standarde în Telecomunicații este recunoscut în conformitate cu Directiva 83/189/CEE a Consiliului (1). Standardul armonizat menționat mai sus a fost elaborat în temeiul unui mandat eliberat în conformitate cu procedurile aplicabile prevăzute de Directiva 83/189/CEE a Consiliului. Textul integral al standardului armonizat menționat poate fi obținut de la: Institutul European de Standarde în Telecomunicații 650 Route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Comisia Comunităților Europene DG XIII/A/2 – (BU 31 1/7), Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels (1) JO L 109, 26. 4. 1983, p. 8


title: Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tad-9 ta’ Lulju 1997 dwar regolament tekniku kommuni għal tagħmir terminali biex jitwaħħal ma’ networks pubbliċi ta’ ċirkwiti ta’ informazzjoni kommutati u ċirkwiti ONP mikrija li jużaw interface tat-tip tar-Rakkommandazzjoni CCITT X.21Test b’rilevanza għaż-ŻEE

text: 186 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 31997D0544 L 223/18 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 13/Vol. 19 13. 8. 1997 ID-DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI tad-9 ta’ Lulju 1997 dwar regolament tekniku kommuni għal tagħmir terminali biex jitwaħħal ma’ networks pubbliċi ta’ jużaw interface tat-tip tar- ċirkwiti informazzjoni kommutati u ċirkwiti ONP mikrija li ta’ Rakkommandazzjoni CCITT X. 21 (Test b’rilevanza għaż-ŻEE) (97/544/KE) IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, Wara li kkunsidrat it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, informazzjoni kommutati u ċirkwiti ONP mikrija li jużaw interface tar-Rakkommandazjoni CCITT X. 21 u li jaqa’ fil-kamp ta’ applikazzjoni ta’ l-istandard armonizzat identifikat fl-Artiko- lu 2(1) ta’ din id-Deċiżjoni. Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 91/263/KEE tad-29 ta’ April 1991 dwar l-approssimazzjoni l-Istati Membri rigward tagħmir terminali tat-telekomunikazzjoni, in- kluż r-rikonoxximent reċiproku tal-konformità tagħhom (1), kif emendata bid-Direttiva 93/68/KEE (2), u partikolarment it-tieni inċiż ta’ l-Artikolu 6(2) ta’ din, tal-liġijiet ta’ l-Kummissjoni adottat Billi tagħmir terminali komuni, kif ukoll zjoni assoċjat miegħu; il-miżura li tidentifika it-tip ta’ li għalih huwa meħtieġ regolament tekniku id-dikjarazzjoni dwar il-qasam ta’ applikaz- Billi għandhom ikunu adottati pondenti, essenzjali li jridu jitbiddlu f’regolamenti tekniċi komuni; l-istandards armonizzati korris- jimplimentaw il-ħtiġiet jew partijiet minnhom, li Billi r-regolament huwa fi qbil ma’ l-opinjoni ta’ ACTE, tekniku komuni adottat f’din id-Deċiżjoni ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI: Artikolu 1 1. maħsub li Din id-Deċiżjoni għandha tapplika għal tagħmir terminali ta’ jitwaħħal ma’ networks pubbliċi ta’ ċirkwiti jkopri l-karatteristiċi tekniċi Din id-Deċiżjoni tistabblixxi regolament tekniku komuni 2. (il-ħtiġiet elettriċi u mekkaniċi li l-aċċess) li għand- għall-interface u protokoll dwar kontroll ta’ hom jiġu provduti minn tagħmir terminali li juża interface tar- Rakkommandazzjoni CCITT X. 21 jew interface li huwa kumpa- tibbli fiżakament, funzjonalment u elettrikament mar-Rakkom- mandazzjoni CCITT X. 21 iżda li jopera f’kull rata ta’ sinjalaz- zjoni ta’ informazzjoni sa, u jinkludi, 1 984 kbit/s. Artikolu 2 Ir-regolament tekniku komuni għandu jinkludi l-istandard 1. armonizzat imħejji mill-korp rilevanti ta’ standardizzazzjoni li jimplimenta sal-punt safejn ikunu applikabbli l-ħtiġiet essenzjali li tad-Direttiva 91/263/KEE. Ir-riferenza għall-istandard hija mniżżla fl-Anness. għalihom imsemmija fl-Artikolu 4(d) Tagħmir terminali kopert b’din id-Deċiżjoni għandu jik- 2. imsemmi fil-para- konforma mar-regolament tekniku komuni grafu 1, għandu jilħaq il-ħtiġiet fl- Artikolu 4(a) u (b) tad-Direttiva 91/263/KEE, u għandu jilħaq il-ħtiġiet ta’ kull Direttiva oħra applikabbli, partikolarment id- Direttivi tal-Kunsill 73/23/KEE (3) u 89/336/KEE (4). essenzjali msemmija (1) ĠU L 128, tat-23. 5. 1991, p. 1. (2) ĠU L 220, tal-31. 8. 1993, p. 1. (3) ĠU L 77, tas-26. 3. 1973, p. 29. (4) ĠU L 139, tat-23. 5. 1989, p. 19. 13/Vol. 19 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 187 Artikolu 3 Magħmula fi Brussel, fid-9 ta’ Lulju 1997. Korpi notifikati nominati biex iwettqu l-proċeduri msemmija fl-Artikolu 9 tad-Direttiva 91/263/KEE għandhom, rigward tagħmir terminali kopert bl-Artikolu 1(1) ta’ din id-Deċiżjoni, jużaw jew jiżguraw l-użu ta’ l-istandard armonizzat imsemmi fl- Artikolu 2(1) l-iktar tard fi żmien sena wara n-notifika ta’ din id-Deċiżjoni. Artikolu 4 Dan id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri. Għall-Kummissjoni Martin BANGEMANN Membru tal-Kummissjoni 188 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13/Vol. 19 L-ANNESS Riferenza għall-istandard armonizzat applikabbli L-istandard armonizzat imsemmi fl-Artikolu 2 tad-Deċiżjoni huwa: Tagħmir terminali maħsub li jitwaħħal ma’ networks pubbliċi ta’ ċirkwiti ta’ informazzjoni kommutati u ċirkwiti mikrija li jużaw interface tar-Rakkommandazzjoni CCITT X. 21 jew interface li huwa kumpatibbli fiżakament, funzjonalment u elettrikament mar-Rakkommandazzjoni CCITT X. 21 iżda li informazzjoni sa, u jinkludi, 1 984 kbit/s. jopera f’kull rata ta’ sinjalazzjoni ta’ ETSI Istitut Ewropew ta’ l-Istandards ta’ Telekomunikazzjoni Segretarjat ta’ ETSI TBR 1 - Ottubru 1995 (minbarra d-daħla) Tagħrif addizzjonali L-Istitut Ewropew ta’ l-Istandards ta’ Telekomunikazzjoni huwa rikonoxxut skond id-Direttiva tal-Kunsill 83/189/KEE (1) L-istandard armonizzat imsemmi hawn fuq ġie prodott skond Mandat maħruġ fi qbil mal-proċeduri rilevanti tad- Direttiva tal-Kunsill 83/189/KEE. It-test sħiħ ta’ l-istandard armonizzat imsemmi hawn fuq jista’ jinkiseb mingħand: Istitut Ewropew ta’ l-Istandards ta’ Telekomunikazzjoni 650, Route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis Cedex. Kummissjoni Ewropea, DG XIII/A/2 - (BU 31, 1/7), Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussel. (1) ĠU L 109, tas-26. 4. 1983, p. 8


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1323/97 of 9 July 1997 on the issue of import licences for high-quality fresh, chilled or frozen beef and veal

eurovoc_concepts:
beef
fresh meat
frozen product
import licence
product quality
refrigerated product


title: Befolkningsrapport 1997

eurovoc_concepts:
demographic analysis
population ageing
population growth
report
working population

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 09. 07. 1997 KOM(97)361 slutlig Befolkningsrapport 1997 (framlagt av kommissionen) Befolkningsrapport 1997 Del 1 - Befolkningsutvecklingens inverkan på arbetsmarknaden 1 Del 2 - Den regionala dimensionens betydelse Del 3 - Befolkningstrender i ansökarländerna 12 17 / CL Meddelande till läsaren: All statistik som redovisas i den här rapporten har tillhandahållits av Europeiska gemenskapernas statistikkontor. I h Inled n i iv« arbelskrafl som finns ;itl lilltå? Kominer ramen lör åtgärderna all vara olika för olika regioner? Syftet med rapportens tredje del är alt beskriva de viktigaste befolkningstrcndcrna i de tolv länder som har ansökt om medlemskap i EU2. Analysen av syftar befolkningsfrågornas betydelse för dessa länder, där genomgripande ekonomiska förändringar lör närvarande sker. till att ge en bättre förståelse Befolkningsutvecklingen kommer framdeles all vara en nyckelfaktor för arbetet med all analysera problem och utarbeta lämpliga politiska åtgärder pä en rad områden, frän välfärd och sysselsättning (ill strukturpolitik. Unionen har ctl stort behov av ett medel- och långsiktigt perspektiv vid besluts fattande inom politiken. Därför lägger kommissionen fram denna Befolk ningsrapport 1997 som ett diskussions- och älgärdsundcrlag för politiska beslutsfattare inom hela EU. Befolkningsfrågor blir allt viktigare i och med atl långsammare befolkningstillväxt och äldre be folkning gör att befolkningspyramiden ändrar form i allt snabbare takt. Slutsatsen i förra årets rapport1 var att de nuvarande trenderna skulle leda till att antalet personer över 60 är skulle öka med 50 % under de närmaste 30 åren samtidigt som antalet ungdomar (0-19 är) och vuxna (20-59 är) skulle minska med 11 % respektive 6 %. Effekterna av den lydliga utvecklingen mot en myckel äldre befolkning kommer att finnas kvar ända fram till mitten av nästa sekel. De första effekterna av att befolkningen åldras märks redan på välfärdsområdet - särskilt i fråga om pensioner, men även inom sjukvården. Detta kommer att leda till stora framtida belastningar pä välfärden, som till största delen finansieras med de skatter som den yrkesverksamma befolkningen betalar. Utvecklingstendenserna visar på att vi kommer att få uppleva både en minskning av den arbetsföra befolkningen och en ökning av antalet äldre människor. I takt med att de äldre blir fler kommer deras roll i samhället att bli allt viktigare. Detta innebär att befolkningsfrågorna redan är en nyckelfaktor för arbetet med att modernisera välfärden. också kommer demografiska Befolkningsutvecklingen att påverka hur den arbetsföra befolkningen, som är grunden för arbetskraften, kommer att se ut i förändringar framtiden. Vilka kommer att ske i arbetskraften? Hur kommer förändringarna arbetsmarknaden? Behövs det särskilda åtgärder för att bemöta befolkningsutvecklingen? Detta är de frågor som vi i del 1 av den här rapporten kommer att försöka undersöka. att påverka Situationen på EU-nivå kommer att få en socio- ckonomisk inverkan även på regional nivå. Detta är ämnet för rapportens andra del. Bland viktiga frågor märks följande: Kommer befolknings utvecklingen att bidra till alt minska skillnaderna mellan olika regioner eller kommer vissa regioner att ställas inför obalans i tillväxten? Hur kan man pä lokal nivå avpassa arbetsmarknaden efter den Se The Demographic Situation in the European Union -1995 ("Befolkningssituationen inom Europeiska unionen - 1995"), Europeiska kom missionen, Generaldirektorat V. Malta har tagits med fastän landet för närva rande har lagt sin medlemskapsansökan på is. / <s DEL 1 Befolkningsutvecklingens inverkan pa arbetsmarknaden Det finns många samband mellan befolknings utvecklingen och arbetsmarknaden. Tre av dem förtjänar särskild uppmärksamhet: I Befolkningsutvecklingen påverkar arbetsmark nadens tillgängliga inre kännetecken. Den arbetskraftens struktur och storlek ändras, vilket påverkar de grundläggande förutsätt ningarna pä arbetsmarknaden. 2. Befolkningsutvecklingen påverkar även arbets marknaden genom att utsätta välfärdssystemen för påfrestningar. Obalans mellan antalet personer i och utanför arbetskraften påverkar inte bara finansieringen och organisationen av välfärdssystemen, utan också hur arbetsmark naden i sig fungerar. 3. Det är inte bara befolkningens ålders- och könsstruktur som avgör hur stor del av befolk ningen som ingår i arbetskraften, utan också familje- och hushållsstrukturen i samhället. Benägenheten att ingå och upplösa parför hållanden och skaffa barn, tillgängen pä barn omsorg och levnadsvillkoren för ungdomar och äldre är alla faktorer som kan påverka i vilken utsträckning att människor förvärvsarbeta. Å andra sidan påverkas den i sädana enskildes och hushållets beslut livsfrågor arbets marknaden erbjuder. vilka möjligheter väljer av Kommissionen framhöll dessa tre samband i sin förra rapport om befolkningssituationen och gjorde en första sifferuppskattning av konsekvenserna för välfärden av en allt äldre befolkning. Befolknings utvecklingens möjliga effekter på arbetsmarknaden är emellertid av samma storleksordning, och i det här kapitlet kommer vi att ge en översikt över de viktigaste av dessa effekter. Ï minnet att de här Det är viktigt att hälla effekterna endast utgör en bakgrund och att andra faktorer oundvikligen också spelar in, till exempel ekonomisk tillväxt och ökad produktivitet. Med de begränsningar som vari angreppssätt medför syftar analyserna nedan ända till all ge förståelse av och befolkningsutvecklingens effekter omfattning och av handlingsutrymmet olika befolkningsgruppenia inom de Skälen till att vi har valt åldersgruppen 20-64 ar i vår definition av "den arbetsföra befolkningen*' 11995 års rapport lät vi åldersgruppen 20-59 år utgöra den arbetsföra befolkningen. Sedan dess bar vi gjort en bedömning av bur förhållandet mellan personer i och utanför arbetskraften skulle ändras om den aktuella trenden med längre utbildning och tidigare pensionering fortsatte. Pä sä sätt kunde vi bedonia kostnaden för att behålla de nuvarande välfärdssystemen oförändrade. Det är värt att notera att mönstret för sysselsättning undan för undan förändras frän stereotypen "ungdom - utbildning, vuxen - anställning, äldre - pension". Denna skönjbara tendens gör det mycket svårt att välja ålders grupper. För den här rapporten, vars syfte är en analys av olika framtidsscenarier, har vi däremot valt gruppen 20-64 år, eftersom vi anser att den lämpar sig bäst för de frågor vi vill belysa. För det första är det sannolikt att den nuvarande tendensen att man studerar länge innan man kommer ut på arbetsmarknaden kommer att finnas kvar - särskilt med tanke på att typen av ekonomisk verksamhet förändras i en sådan riktning att en allt mer välutbildad och kompetent arbetskraft kommer att krävas pa framtidens arbetsmarknad. Ett annat skäl är att den del av befolkningen som ingår i arbets kraften redan har börjat känna av den ekono miska bördan av att vara tvungen att finansiera pensionerna. Dessa tendenser kräver en politik som till att höja den nuvarande syftar sysselsättningsnivån. samband nämligen Det finns ännu en fördel med värt val av ålders-1 grupp, med I i befotkningsprognoser. Undersökningen galleri åren 1995-2015, och de personer som kommer | att vara 20 år gamla 2015 är redan födda. \ Därför behöver vi inte göra några antaganden, 'su v om framtida födelsetal for att fas*-'^,I-. - många personer «om kommo?* Ai* fi s*. -. y v '>*w d<r yngsta s åldersgrupper» tïï-b-'- w -»en <"HPO därmed en fel k 55 M» v»m ann. ••*'••* h. *'U /_?w •" ' prognoserna mindre tillförlitliga. i c C övergripande förändring mitea arbetsföra befolkningens andel Figur 1 Förändring av den totala befolkningen och av den arbetsföra befolkningen (20-64 är). 1995 = 100; tre befolkningsutvecklingen scenarier Minimalt åldrande Fortsättning »v aktuella trender 1995 7000 2IJ05 7010 7015 2070 7025 ?t)30 Maximalt åldrande Totat befolkning Art>. tiror b. folknlng Källa: liurostal Mätningar prognoser. till och med ll)9S, därefter I figur 1 visas en jämförelse mellan förändrings takten för EU:s totala befolkning och förändrings takten för åldersgruppen 20-64 år (den arbetsföra befolkningen) enligt tre olika scenarier för befolk ningsutvecklingen3. Perioden i fråga sönderfaller i tre delar: • Under de senaste 20 åren har den arbetsföra befolkningen vuxit snabbare än den totala befolkningen. • Under de kommande 15 åren kommer den ar betsföra befolkningen att vara förhållandevis konstant medan den totala befolkningen kommer att fortsätta att växa. • Om ungefär 15 är kommer den arbetsföra befolkningen att börja minska betydligt, medan den totala befolkningen kommer att minska, så småningom allt långsammare. I korthet: Kring 1995, efter en period av tillväxt, stabi liserades den arbetsföra befolkningen i antal. Om cirka 15 år kommer antalet att börja minska. Relaterade frågor: Den sänkta tillväxttakten och den därpå följande minskningen när det gäller antalet personer i arbetsför ålder skulle kunna sänka âet tryck sont arbetskraftstiltgången utövar pä arbetskraftsefterfrågan (dvs. lägre arbetslöshet) om förvärvsfrekvensen förblir konstant. Å andra sidan kommer utvecklingstendenserna inom hela befolkningen att resultera i att den förvärvsarbetande delen av befolkningen får bära en allt större börda när det gäller finansieringen av välfärden. 3 I bilaga A beskrivs totalt fem scenarier: de tre scenarierna i fråga (yngre, baslinje och äldre) och ytterligare två scenarier (hög och låg). Med de begränsningar som följer av ett angrepps sätt som bygger enbart pä bcfolkningsstudicr kan de försörjningstal som illustreras i figur 2 ge en god uppfattning om den stigande demografiska spänningen inom välfärdssystemen och dess påverkan pä arbetsmarknaden: • Det totala försörjningstalct har sjunkit under de senaste 20 åren, av tvä anledningar: för det första har medlemmarna i babyboom-gencra- tioncrna kommit in i arbetskraften och för det andra har födelsetalen sjunkit efter 1975. • Det totala försörjningstalct kommer äter att stiga, till att börja med pä grund av ett lägre tillskott av befolkning i arbetsför ålder, och sedan, efter 2010, därför att babyboom- generationerna går i pension. Ökningen av antalet äldre kommer att vara en orsak till ökade utgifter för social trygghet. • Även om utvecklingen för födelsetalen vänder (vilket är en förutsättning i scenariot med mini malt åldrande i figur 2, scenario c) kommer det pä sikt ändå inte att kunna förhindra en relativ höjning av försörjningstalet pä grund av en större andel äldre i befolkningen. Definitioner: Totalt försörjningstal (TD)m |(M9 år + <Ï5 är och äldrel + [2(Mi4 ärj Förstfrjningstal för äldre (DE) - \$S år oeb äldre| * |20~64 årj FörsörjntngstaJ för ungdomar (DY) - 10-19 årj *• |20-64 år| TD * DE + DY korthet; Utvecklingen av försörjningstalen tyder pä att äldre personer samhällets kostnader kommer att öka. för Relaterade frågor. och ändrade försörjningstalen De det minskande antalet ungdomar i förhållande till antalet äldre kommer att påverka kostnaderna för och uppbyggnaden av välfärdssystemen. Hur stor denna påverkan är beror till stor del pä andra faktorer,, som tillväxt, produktivitet och skapandet av nya arbetstillfällen**. Figur 2 - EU 15 Försörjningstal Totalt försörjningstal (%) Förhällande mellan antalet unga och äldre personer. _. 2,5 1,5 0,5 scenarier : a b c 1975 1995 2015 2015 2015 1975 1995 2015 2015 2015 Scenarier: a = fortsättning av aktuella trender, b ^ maximalt åldrande, c = minimalt åldrande Källa: Eurostat, BefolkninRsprognoser 1996. ** Jämför "Some economic implications of demographic trends up to 2020" (Några ekonomiska konsekvenser av tendenser i befolkningsutveckling fram till 2020), European Economy, 56 (1994) Befolkningsfrågor och förändring av arbetskraftens storlek Genom en närmare analys kan vi avgöra hur för ändringar i befolkningspyramiden påverkar arbets kraftens storlek. Hur har förändringar i de olika åldersgruppernas storlek påverkat arbetskraftens tillväxt i det förflutna och hur kommer dess tillväxt att påverkas i framtiden? Resultaten visas i figur 3. På grundval av vissa hypoteser försöker denna analys att, för vart och ett av de tre decennier vi studerar, fastställa orsakerna till att arbetskraftens storlek ändras (se modellen i bilaga B och för klaringen av våra faktakällor). Ändringen kan tillskrivas tva olika faktorer: • • "Befolkningsfaktorn" - enbart förändringar i befolkningens ålders- och könsstruktur och i dess storlek (varvid förvärvsfrekvensen, dvs. andelen som har eller söker förvärvsarbete, alltså förutsätts vara konstant). "Beteendefaktorn" - det faktum alt förvärvs frekvensen för olika åldersgrupper och kön varierar över tiden (alltså skillnaden mellan det "faktiska" värdet pä arbetskraftens storlek och det värde som erhålls om man lälcr förvärvs frekvensen vara konstanl). Befolkningsfaktorns och beteendefaktorns respektive andel av lorändringen av arbetskraftens storlek. Figur 3 - EU 12 och EU 15 Arbetskraft : +9 400 000 Arbetskraft: +6 900 000 Höjd förv. frekv. +3 100 000 Befolkn. rel. ökn. +3 800 000 (+2,2%) Höjd förv. frekv +1 250 000 Arbetskraft:-2 150 000 Befolkn. rel. ökn +9 600 000 (+7%) J Sankt förv. frekv. -200 000 O -Q a. > (0 O) c c o -2 -4 1985-1995 1995-2005 2005-2015 m Befolkningsfaktorn 3 Beteendefaktorn Källor: liurostat, Befolkningsprognoser liurostat, arhetskraflsundersökningar liurostat, för\>ärvsfrekvensprognoser. 1996, haslinjesccnanet. (KU 12 I9H5 1995, KU 15 efter 1995). Analys av äldre uppgifter gör det möjligt att dra följande slutsatser: • Inom EU-12 (EU med tolv medlemsstater)^ kom 9,4 miljoner människor in i arbetskraften innebar en mellan 1985 och 1995, vilket tillväxt på 7 %. Under samma period skulle befolkningsutvecklingen ensam ha genererat en ökning med 9,6 miljoner, dvs. 200 000 fler än vad som faktiskt var fallet. Den senare siffran antyder i vilken grad förvärvsfrekvensen sjönk. endast • Under samma period 1985-1995 ökade antalet arbetstillfällen med 8,5 miljoner. Eftersom antalet vuxna i arbetskraften ökade mer än antalet arbetstillfällen motsvarar skill naden dem emellan den absoluta ökningen av arbetslösheten, dvs. det fanns 900 000 fler arbetslösa 1995 än 1985s. Samma utarbeta scenarion för framtiden. tillvägagångssätt har använts för att Bortsett från påverkan pä sysselsättning och arbets löshet är det troligt att vi kommer att fa se följande trender hos den yrkesverksamma befolkningen: • Vi kan förvänta oss att arbetskraften kommer att ha ökat med omkring 6,9 miljoner personer 2005, vilket innebär en lägre tillväxttakt än under den föregående perioden. En mindre andel av ökningen än 1985-1995 kommer att bero på befolkningsutvecklingen - 50 % av ökningen kommer att kunna hänföras till en ökad förvärvsfrekvens. • Under de 10 åren därefter, perioden 2005 2015, kan arbetskraften komma att minska med så mycket som 2. 15 miljoner. En förväntad bcfolkningsfaktorn med minskning 3,4 miljoner kommer delvis alt uppvägas av den ökade förvärvsfrekvensen som innebär att \1terligare 1,25 miljoner människor ingår i arbetskraften. pga. Folkomflyttningar kan också spela en viktig roll dä framtidstendenscrna för befolkningen i arbetsför aider skapas''. Under del senaste decenniet har in- och utvandring till alt befolkningsgruppen i arbetsför ålder ökat i storlek och åldrats långsammare. i viss män bidragit I korthet: Befolkningsutvecklingen har under de senas te 10 åren skapat ett extra tryck pä arbets marknaden, eftersom den har orsakat en kraftig ökning av tillgängen pä arbetskraft. Resultatet av befolkningsutvecklingen och en ökad kvinnlig förvärvsfrekvens pä arbets marknaden av varit arbetskraften. ökning har en Även om förvärvsfrekvensen ökar kommer befolkningsminskningen inom kort att leda arbets till marknaden. spänning pä en minskad En förändrad förvärvsfrekvens kommer att arbetskraftens roll spela en större framtida tillväxt. för Ekonomiska resultat, produktivitetsökning och framtida folkomflyttningar kan också komma att spela en viktig roll. Framtida utvecklingstendenser för den yrkes verksamma befolkningen kommer att vara en viktig parameter då politiska beslut skall fattas. Den dubbla målsättningen att minska arbets lösheten och att uppnå finansiell balans inom välfärdssystemen kommer att kräva en ram som stimulerar och ökar deltagandet av möjlig arbetskraft (framför allt kvinnor och personer över 55 år i den arbetsföra befolkningen), kombinerat med en satsning för att stimulera en syssetsättmngsintensiv tillvgxt. Uppgifter om arbetskraften i EU -15 finns bara frän och med 1995. Mellan 1985 och 1995, som värden period som hade den högsta arbetslösheten, ökade antalet arbetslösa frän cirka 15 miljoner till 16,8 miljoner, varav cirka 900 000 kan hänföras till de nya tyska delstaterna. Dessa har i mc tagits med i beräkningarna. '' Se Eurostats scenarier i bilaga A. Struktur för Åldersgruppen 20-64 Ovan har vi sett att del finns ett nära samband mellan trender inom den arbetsföra befolkningen och inom arbetskraften. Men hur är egentligen läget inom åldersgruppen 20-64? Av figur 4 framgår att åldersstrukturen inom grup pen kommer att ändras markant pä ett par olika sätt: • Den senaste tjugoärspcrioden har präglats av atl alla babyboom-gencrationer har uppnätt arbets för ålder. Därigenom har alla åldersgrupper ökat avsevärt i antal, särskilt den mellersta (30- 49 år). • Under den kommande tjugoärspcrioden kommer däremot en avsevärd obalans att uppstå mellan de olika åldersgrupperna. Gruppen 20-29 är, som "fyller pä" den arbetsföra befolkningen, kommer alt minska med 11 miljoner. Den mellersta gruppen kommer att bibehålla sin nuvarande storlek, och den äldsta gruppen (50-64 år) kommer att öka i antal med 16,5 miljoner, dvs över 25 %. I korthet: För den arbetsföra befolkningen kommer de nästkommande 20 åren att utmärkas av stora skillnader mellan tillväxttakten för de olika ål dersgrupperna, vilket betyder att de senaste 20 årens jämvikt rubbas. Relaterade frånor: i » É i i i n n t t « t t > 1 1 " 1 " M ^ i n i n Mi i ii. i äldre Det ökade antalet arbetstagare kommer att skapa behov av ett nytt sätt att gripa sig an samtliga frågor med anknytning til! förhällandet mellan ålder, arbets marknad och arbetsorganisation. Arbets villkor, produktivitet och ständig fortbild ning av arbetstagare kommer att vara myeket viktiga frågor» Figur 4 - EU 15 Tillväxt inom vissa åldersgrupper mellan 1975-1995 och 1995-2015 30% 25% 20% 15% 10% 5% 0% -5% -10% -15% -20% 6 000 000 (+12%) 18 000 000 (+20%) 7 800 000 (+14%) 60 000 (+0%) gligEl Eflggl [LkiiJ 1975-1995 1995-2015 Källa: Eurostat- Mätningar till och med 1995, därefter prognoser. Baslinjescenariet. Den arbetsföra befolkningens åldrande Ytterligare analys behövs eftersom indikatorerna för åldrandet visar pä tvä brytpunkter. 1995 - första brytpunkten Sammantagna kominer den förväntade minsk ningen av antalet personer mellan 20 och 29 är och ökningen av dem mellan 50 och 64 att leda till att den tillgängliga arbetskraften blir markant äldre. En första indikation på denna förändrade tendens är förändringen av genomsnittsåldern i gruppen 20-64 år, som visas i figur 5. • Genomsnittsåldern låg i stort sett konstant på drygt 40 år under perioden 1975-1995. Sedan 1995 har det funnits en klar tendens lill en ökning av genomsnittsåldern, vilket en jämförelse räta av kurvgradientcrna linjerna) för de båda perioderna tydligt visar Efter att ha varit stabil nnder de senaste 20 aren kominer genomsnittsåldern fram till 2015 all ha ökat med i genomsnitt 2,5 är, vilket är en avsevärd ökning. (de I korthet: Från 1995 och framåt, åtminstone till 2015, kommer genomsnittsåldern hos befolkningen i arbetsför ålder att öka konstant och avsevärt. Figur 5 - EU 15 Ändring av genomsnittsåldern för befolkningen i arbetsför ålder (20-64 år) O ) O > O k O } 0 > O ) O > O > 0 ) 0 > 0 > O ) 0 > O Q Q O O O OO ' « - • - e M w K N W C M C H eM • « - « - » - « - » - ^ - ' « - T - ' « - ' « - t - Källa: liurostat Mätningar till och med 1995, därefter prognoser. Baslinjescenariet. 2010 - andra brytpunkten Den andra punkten gäller andelen personer som väntas komma in i arbetskraften för första gängen, dvs. åldersgruppen 20-29, jämfört med andelen personer som är nära att lämna arbetskraften, dvs. åldersgruppen 55-64 är. Av figur 6 framgår följande: • Andelen för åldersgruppen 20-29 har konstant minskat sedan början av 1990-talet, medan an delen för den äldsta gruppen kommer alt börja öka omkring är 2000. • Är 2010 kommer de båda grupperna att vara jämstora och vardera motsvara en femtedel av den arbetsföra befolkningen. • Efter detta kommer den äldre gruppens andel av arbetskraften att bli allt större jämfört med den yngre gruppens. Samtidigt kommer den arbetsföra befolkningen som helhet att börja minska. I korthet Från 2010 och framåt kommer äldre arbets tagare att utgöra en större andel av den arbetsföra befolkningen än yngre arbets tagare, vars andel kommer att minska undan för undan. Andelen tor mellangruppen (30—54 är) kom mer först att öka och sedan stabiliseras, för att därefter minska till följd av forändring- arna i de båda ytterkantsgrupperna. Relaterade frågor: » Företagen kommer successivt att ställas inför en annorlunda älderspyramid för arbets kraften. Detta innebär ätten aktiv sysselsätt ningspolitik kommer att ställas inför nya utmaningar tor att förbättra utnyttjandet av de mänskliga resurserna. • Förändringar kommer att ske när det gäller den andel av den totala arbetsföra befolk ningen som utgörs av den yngsta och äldsta gruppen av arbetstagare. Detsamma kommer att drabba åldersgruppen 30-54, där liknande problem följaktligen kommer att uppstå. Figur 6 - EU 15 Andel av befolkningen i arbetsför ålder (20-64 år) för åldersgrupperna 20-29 respektive 55-64. 28°/« Källa: liurostat Mätningar till och med 1995, därefter prognoser. Baslinjescenariet. BeföHaiittgstötvfecklingens inverkan på förnyelsen av den arbets B ra iingceti Tidigare har förnyelsen av den arbetsföra befolk ningen (det faktum att de som lämnar arbetsmark naden ersätts av nya personer) haft till funktion att förse de branscher där tillväxttakten varit högst • med arbetskraft, • bidra till systemets produktivitet pä grund av att • yngre personer är mer lönsamma, och införa nya kunskaper och flexibilitet branscher. i alla Det är intressant att illustrera denna förnyelse med tvä nya indikatorer. Den ena är en uppskattning av differensen mellan antalet personer som kommer in pä arbetsmarknaden och antalet som lämnar den (figur 7 a). Denna indikator ger oss en god uppfatt ning om hur den arbetsföra befolkningens storlek ändras. Den andra indikatorn är mera kvalitativ och utgörs av kvoten mellan antalet som kommer in pä arbetsmarknaden och antalet som lämnar den (figur 7 b), det är i huvudsak fråga om en utbytes- indikator. • När del gäller differensen kommer den minsk ning som började 1990 att medföra all det antal som lämnar arbetsmarknaden överstiger det antal som kommer in omkring 2009. • När det gäller kvoten kommer utbytestalet att sjunka med 35 % under en tjugoårsperiod. 1995 gick det 140 nya personer på 100 som lämnade förhållandet 2015 arbetsmarknaden, medan en att kommer 90:100, vara dvs. nettoininskning av befolkningen aider. i arbetsför I korthet: in pä den respektive Utrymmet för att anpassa arbetsmarknaden genom att justera antalet personer som kom mer lämnar den kommer att bli allt mindre. Befolkningsutvecklingen kommer att leda till ett negativt förnyelsetal för den arbetsföra befolkningen. Möjligheterna att tillföra ny kompetens och nya färdigheter endast genom att ta in yngre personer pä arbetsmarknaden kommer att vara begränsade. Relaterade frågor: Åtgärderna för att ta arbetskraftsreserverna i anspråk måste åtföljas av åtgärder för att höja arbetskraftens övergripande utbildningsnivå, motivaiiod och säkerhet, samtidigt som större flexibilitet måste skapas. 7-a: Differens mellan antalet som kommer in i och som lämnar den arbetsföra befolkningen 7-b: Antal personer som kommer in i den arbets- föra befolkningen per 100 som lämnar den Figur 7 - EU 15 2. 000. 000 1. 500. 000 1. 000. 000 500. 000 4- -500. 000 differens = nkommande - utgående 160 140 120 100 80 60 40 20 | g ?» c 1975 1995 2015 Källa: Eurostat Mätningar till och med 1995, därefter prognoser. Baslinjescenariet. Bçfotkningsfaktorn nch skillnad i fråga otn förvärvsfrekvens mellan män oeh kvinnor Går det att fä fram ännu mer detaljerad informa tion om hur befolkningsutvecklingen kommer att påverka arbetskraften? Genom att studera olika åldersgrupper, uppdelade efter kön, och isolera bcfolkningscffcktcn pä och arbetskraftens storlek, kan vi erhålla vissa intres santa upplysningar. bctccndccfTcktcn kommer öka, att grundval av hypoteserna om arbetskraftens för bland ändring, kvinnor yngsta syssel generationerna. Däremot sättningen bland män att minska i samtliga åldersgrupper under perioden 2005 2010 sysselsättningen de även kommer i Skillnaderna mellan olika generationer, synnerhet mellan könen, är mycket tydliga: och i I korthet: Den ökning av den totala arbetskraftens storlek som noterats för perioden 1985-1995 är ojämnt fördelad mellan könen, medan den ändring som beror på ändringar i befolkningsstrukturen är densamma för båda könen men olika stor för de olika åldersgrupperna. för samtliga ungdomar Mellan 1985 och 1995 minskade antalet nytill komna pä arbetsmarknaden med 200 000. Huvudskälet till detta är att antalet nytillkomna män minskade, särskilt antalet unga män. Sysselsättningen i åldersgruppen 20-29, oavsett kön, minskade under perioden i fråga. Skälet till delta kan delvis ha varit att tidigare generationer var sä stora att de blockerade möjligheterna all komma in pä arbetsmarknaden, men del kan också ha varit den långsiktiga trenden att yngre människor utbildar sig under allt längre tid. Under den berörda perioden har andelen syssel satta bland kvinnor över 30 ökat markant. I mellangruppen (30-49 är) kan mer än 50 % av ökningen av antalet förvärvsarbetande kvinnor under perioden 1985-1995 hänföras till den ökade förvärvsfrekvensen för kvinnor. Bland kvinnor över 49 är ligger bctccndc- faktora bakom i stort sett hela ökningen av andelen förvärvsarbetande. Befolkningsfaktorns effekter har börjat avta bland de yngsta arbetstagarna, och efter 2005 är det endast bland de äldsta arbetstagarna som denna faktor kommer att leda till en ökning. När det gäller beteendefaklorn, fortfarande pä Genom att göra åtskillnad mellan beteende- faktorn oeh befolkningsfaktorn kan man ta reda på vilken förändring i arbetskrafts reserverna som skapas genom befolknings utvecklingen. Det kommer, särskilt bland ungdomar, sä småningom att bli omöjligt att uppväga bc- folkningsminskningcn genom en ökad för värvsfrekvens. Utöver den potential som finns i ökad rörlig het, såväl geografisk som mellan yrken, är kvinnorna den viktigaste resursen tor syssel sättningstillväxten. I och med att de yngre kvinnorna blir äldre kommer förvärvsfrek vensen och sysselsättningstalet för kvinnor att stiga. Relaterade frågor: särskilda Inom ramen för åtgärderna för att se till att äldre kvinnor förblir attraktiva pä arbets marknaden och att de kan återinträda i förvärvsarbete efter några års arbete i hemmet måste hänsyn tas till de berörda egenskaper. Det gruppernas kommer att behövas lämpliga anpassnings- åtgärder, såväl i fråga om arbetsorganisa tionen som i fråga om den sociala omgiv ningen. Kvinnornas allt större betydelse pä arbets marknaden betyder att jämställdhetsfräg* orna i högre grad än någonsin är av grund läggande betydelse för ekonomisk och social förändring. Alla typer av rörlighet, särskilt inom arbets livet, kommer att spela en större roll i framtiden. F i g u r 8 - EU 12 och EU 15 Befolkningsfaktorns och beteendefaktorns respektive andel av ändringen av arbetskraftens storlek per åldersgrupp och kön för tre perioder. Män 20-29 år Kvinnor 20-29 år 2 0 -2 -4 -6 -8 Arbetskr : Bef fak. Bet. fak 3 000 000 - 360 000 -2 640 000 -10 -12 J 1 Arbetskr Bef fak Bet fak Arbetskr Bef fak Bet fak -3 950 000 -3 600 000 - 350 000 1 000 000 - 800 000 200 000 2 0 -2 -4 -6 -8 -10 -12 Arbetskr Bef fak Bet fak -2 750 000 - 3 050 000 • 300 000 Arbetskr Bef fak Bet fak -1 400 000 - 650 000 - 750 000 1985-1995 Befolkningsfaktorn 1995-2005 2005-2015 ['""'] Beteendefaktorn 1985-1995 1995-2005 2005-2015 Män 30-49 år 10 Arbetskr. : +4 800 000 Bef fak. +5 500 000 - 700 000 Bet. fak. Arbetskr: Bef fak Bet fak +3 600 000 +3 500 000 + 100 000 Arbetskr Bef fak Bet fak -3 400 000 -3 300 000 - 100 000 Kvinnor 30-49 år 10 8 6 4 2 0 -2 Arbetskr Bef. fak Bet fak +3 800 000 +2 200 000 +1 600 000 Arbetskr. : Bef fak Bet fak -1 700 000 -3 100 000 +1 400 000 Arbetskr: Bef fak Bet fak T +8 100 000 +3 800 000 +4 300 000 -4 1985-1995 1995-2005 2005-2015 1985-1995 1995-2005 2005-2015 Män 50-64 år 10 Kvinnor 50-64 10 H [Arbetskr. : +2 600 000 I Bef fak. +2 500 000 +100 000 1 Bet. fak Arbetskr. : +2 900 000 Bef fak +3 100 000 \ Bet fak. -200 000 2 0 f -2 Arbetskr Bef fak Bet fak - 1 000 000 + 500 000 - 1 500 000 +2 200 000 Arbetskr. Bef fak + 1 900 000 Bet fak. + 300 000 Arbetskr: + 1 800 000 Bef fak +1 700 000 Bet fak + 100 000 -2 +1300 000 Arbetskr Bef fak +100 000 Bet fak + 1 200 000 1985-1995 1995-2005 2005-2015 1985-1995 1995-2005 2005-2015 ib bîs Ytterligare en aspekt: Familj oeh arbete Ett antal undersökningar7 bar visat pä sambandet mellan förvärvsfrekvensen och familjens och hus- bålleos struktur. Efter att ha fött barn slutar många kvinnor att förvärvsarbeta, eller också byter de arbete oeh går ned till halvtid, I vissa lånder år sådana förändringar med anledning av barnafödsel ofta permanenta - något som kan ha flera skäl, från tillgången på barnomsorg till kulturella faktorer* I och med att medellivslängden ökar är det inte längre ovanligt att tre eller fyra generationer är i livet samtidigt* och detta kommer att bli vanligare ju äldre befolkningen blir. Inom familjen är det normalt kvinnorna som tar hand om äldre släktingar som inte klarar sig själva. I framtiden kommer denna ansvarsbörda sannolikt att bli tyngre, eftersom det i de allt mindre familjerna finns färre personer att fördela arbetsuppgifterna på. Hushållet utövar i sig ett betydande inflytande pä de ingående individernas strategi inför hela levnads banan. Skatte- och bidragssystem, sysselsättningspolitiska åtgärder och andra faktorer inverkar alla i hög grad på hur familjemedlemmarna agerar. Under dessaförhållanden kommer trender ifråga omfamitje- oçh hushdUsstruktur (tit påverka möjlig heterna att utnyttja samhällets hela potentiella arbetskraft, i synnerhet kvinnorna* samtidigt som syssel sättningspolitiken påverkar både familjestrukturen och kvinnornas situation. SLITSATSER Analysen av förändringarna i fråga om den arbets föra befolkningen visar att framtida ekonomisk tillväxt i hög grad kommer att vara beroende av inom kvantitativa och kvalitativa förändringar arbetskraften. Det faktum att den arbetsföra befolkningens storlek först kommer att stabiliseras och sedan minska kan visa sig vara en positiv faktor när det gäller att minska obalansen i tillgängen och efterfrågan pä arbetskraft. Det kommer emellertid likasä att bli nödvändigt att bemöta en avsevärd ökning i fräga om åldrandets tryck pä välfärdssystemen, särskilt sådana system där dagens arbetstagare försörjer dagens pensionärer. 1 vissa branscher skulle en betydelsefull åtgärd för att åtminstone delvis lösa problemet kunna vara att låta äldre personer arbeta längre. Om man låter äldre arbetstagare stanna kvar längre på arbetsmarknaden skapar man emellertid ännu ett bekymmer med anknytning till arbetskraftens struktur: den blir allt äldre. Det innebär att anpassningen till ändrade behov måste klaras av med resurser som redan finns pä arbetsmarknaden snarare än genom att nya generationer tas in. Detta gör att aktiva insatser såsom omskolning, fort bildning och ge arbetstagarna arna lämpliga kunskaper kommer att krävas för att anpassa kompetens och färdigheter till behoven och för att EU skall förbli ekonomiskt konkurrenskraftigt. åtgärder andra för att för Ökad ekonomisk tillväxt blir en allt mer grundläg gande faktor när det gäller alt säkra välfärden, förutsatt att tillväxten ger fler arbetstillfällen och medför att de befintliga arbetskraftsresurserna utnyttjas i högre gnid. Det finns vissa begräns ningar när det gäller utnyttjandet av dessa resurser, det kvinnor. Därför särskilt nytänkande - bland annat mästc det bli enklare att komma in pä den traditionella arbetsmarknaden (bättre möjligheter att kombinera arbete och ideella familj), verksamheter som hittills varit måste tas upp i arbetsmarknaden (lokal välgören het, skattelättnader för den som tar hand om familjen osv. ), och en mer flexibel arbets organisation måste införas. Under de kommande åren kommer alla typer av rörlighet att spela en allt viktigare roll. behövs Se bland annat The New Role of Women Family Formation in Modern Societies ("Kvinnornas nya roll - Familjebildning i moderna samhällen", redaktör Hans-Peter Blossfcld, Social inequality series, Wcstvicw Press, 1994 eller Familles, travail et politiques familiales en Europe ("Familj, arbete och familjcpolilik i Europa"), L. Hantrais och M-T. Lctablicr, Cahier du Centre d'Etudes de l'Emploi, PUF, 1996. 11 DEL 2 Den regionala dimensionens betydelse 1 det förra kapitlet visade vi att det finns viktiga och samband mellan befolkningsutvecklingen arbetsmarknaden. Den övergripande strategin är emellertid ofta inte det effektivaste sättet att under söka dessa samband. Bland annat är den inte lämplig om nian vill första sädana trender som kan vara helt olika i olika regioner. Det faktum att situationen varierar avsevärt mellan tyder pä att befolkningsutveck olika regioner lingens effekter borde kunna förstås bättre om man valde ett annat angreppssätt än det som innebär alt man studerar hela bilden övergripande. Detta bekräftas genom den regionala analys som redovisas i den här delen av rapporten. Geografiska områden Av skäl som framför allt rör tillgången på statis tiska uppgifter har vi valt att använda NUTS 2- indelningen i det här kapitlet med undantag for Storbritannien, där vi använder NUTS 1. Ir land, Danmark, Österrike, Sverige oeh Finland kan vi endast analysera pä nationell nivå. Detta medför att analysen har vissa begräns ningar: vi har inte kunnat ta hänsyn till de faktiskt verksamma mekanismerna i regioner vilka avgränsas av faktorer såsom en samman hängande arbetsmarknad eller vissa verksam hetsgrenar. Därför har vi valt att göra en ganska allmänt hållen tolkning av resultaten av våra analyser. Befolkningstillväxten t regionerna Unionens regionala mångfald kan illustreras med hjälp av en rad olika kriterier. Bland de tydligaste aspekterna är befolkningens ojämna fördelning, med en stor andel koncentrerad pä en jämförelsevis liten yla. En möjlig förändring i befolkningsstor leken, som visas pä karta 1, är också av särskilt intresse. Bland annat gör den det möjligt att belysa skillnader mellan olika regioner i framlida bcfolk- ningsmönslcr. Delia är särskilt intressant med tanke pä ctl förhål lande som vi redovisade i kapitel I, nämligen all den etapp som utmärks av alt befolkningsutveck lingen ger upphov till en jämn och konstant ökning av den arbetsföra befolkningen, för närvarande övergår i en etapp av "bcfolkningsnculralitct", som i sin tur snart kommer att följas av en etapp med negativ arbetsföra befolkningen. fråga om den tillväxt i Pä karta 1 visas tillväxtindcx för varje region jämfört med befolkningens storlek 1995. Alltefter vilken etapp i fråga om befolkningstillväxt som de olika regionerna befinner sig i kan vi gruppera dem under tre olika rubriker. • Regioner som redan har uppnätt etappen med negativ tillväxt, som lill exempel före detta Östtyskland, Saarland och delar av Wcstfalcn, norra Italien, Asluricn och Aragonicn i Spanien samt Lorraine i Frankrike. • Det stora flertalet av regionerna kommer troligen all gä mot en period av befolknings- neutralitet under perioden 1995-2015 • Slutligen kommer befolkningen konsekvent att i öka omkring en femtedel av regionerna i södra delarna av storstadsområdena och Spanien, Tyskland, Italien, Frankrike, Storbritannien, Belgien och Grekland. 1 korthet: I de flesta av EU-länderna är det regionala mönstret för framtida befolkningstillväxt ojämnt Det kan finnas olika situationer inom ett och samma land när det gäller befolknings- dynamiken. Grann regioner med liknande egenskaper tenderar att bilda en grupp och utvecklas pä samma sätt. 12 Befolkningstillväxt mellan 1995 och 2015 | Karta 1 EUR-15 NUTS 3 (UK: NUTS 9) (AU. FI. SB: NUTS0) Eurostat, Befolkningsprognoscr, 1996 - Mellanscenaricl Il Sïs MmmtäMm* Konsekvenserna av polariseringen i fråga om befolkningstillväxt t regionerna är en ny faktor som kan påverka trenderna för den ekono miska, sociala och ekologiska utvecklingen på nationell nivå, oeh kanske till och med pä EU- nivå. Befolkningens åldrande Visserligen finns det tydliga skillnader mellan regionerna när det gäller vilken etapp av befolk ningsutvecklingen de har uppnätt, men åldrandet är likväl ett fenomen som är gemensamt för dem alla. Sedan 1995 har andelen personer över 65 vuxit i samtliga områden. Resultaten av denna ökning av den äldre befolkningen framgår av karta 2 a och 2 b, som visar personer över 65 som andel av den totala befolkningen. I korthet: 20 skillnaderna är kommer Befolkningen kommer att åldras överallt, takten oeh omfattningen varierar men mellan regionerna, särskilt eftersom de utgår frän ett läge med med olika åldersstruktur. Om i åldersstruktur mellan regionerna att vara ännu större. Åldrandet behöver inte nödvändigtvis med föra att befolkningen blir mindre. År 2015 kommer man att kunna se en kombination av stora befolkningsökningar och en stor andel äldre personer. Kombinationen av en avsevärd befolknings- minskning och en mycket äldre befolkning, som förekommer i norra Italien oeh Spanien oeh i före detta Östtyskland, leder till en betydande hefolkningsmässig nedgång. Sä är framtidsperspektiven möjligen beroende av ekonomiska resultat och folkomflyttningar pä regional nivå. nämndes kapitel som t i Fram till 2015 kan man förvänta sig följande utveckling: Relaterade frågor: • Som förväntat varierar åldrandetaktcn, och allt den nuvarande befolknings framför strukturen, mellan olika regioner. • • Andelen äldre kommer att vara särskilt stor i norra och centrala Italien, där de kommer all utgöra en fjärdedel av befolkningen. I mindre omfattning kommer äldre alt finnas i stor andel även i norra Spanien och, mindre koncentrerat, i norra och östra Tyskland, i Grekland och i vissa regioner i centrala Frank rike. • De regioner som fortfarande kommer att ha en förhållandevis ung befolkning kommer att vara färre och mer samlade: södra Spanien och cent rala Portugal, Irland, Apulien och Campania i södra Italien, norra Frankrike och Flevoland i Nederländerna. Isolerade områden av samma typ är East Midlands i Storbritannien och Alsace. • När befolkningen blir äldre minskar ofta an delen unga. Detta innebär att trenderna för försörjningstalew kommer att leda till ännu större skillnader mellan olika regioner. Dessa skillnader är avgörande for de nya levnadsvillkoren i de olika regionerna, vad gäller arbetsmarknaden, boendet och sjuk- och hälsovärdsbehoven. Polariseringcn av försörjnings-talen kan leda till att det blir både dyrare och svårare att utveckla vissa regioner. Detta kan fä konsek venser inte bara ekonomiskt, utan också pä miljöområdet, särskilt om urbaniseringen oeh avfolkningen av landsbygden fortsätter. Detta kan få inverkan på strukturpolitiken liksom pä ansträng på europeisk nivå, ningarna att territoriella balansen i hela unionen. förbättra den 13 ^ v Personer över 64 år som andel av den totala befolkningen 1995 Karta 2 a ,-*/t • ^ '"^ EUR-15 NUTS2 (UK:NUTS 1) ( AU, Het SS: NUTS •) 1995 • <16% 16 » 1 8% 18920% >20% Eurostat, Befolkningsprognoser, 1996 - Mellanscenariet t&a&s** n> b Personer över 64 år som andel av den totala befolkningen 2015 Karta 2 b EUR-15 NUTS 2 (UK: NUTS 1) < AL, Fl « S E: NUTS «) Eurostat, Befolkningsprognoser, 1996 - Mellanscenariet /S C^ Arbetskraftens utveckling pä regional nivå korthet: Som tidigare har framgått kommer andelen äldre i befolkningen att öka kraftigt i de flesta europeiska regioner under de närmaste decennierna. Detta kommer att bli till bekymmer, eftersom den del av befolkningen som skall bära den extra kostnaden samtidigt blir mindre. Pä karta 3 anges det är dä arbetskraften på regional nivå förväntas börja minska pä grund av bcfolkningsfaktorn med andra ord det är dä befolkningsutvecklingen inte längre bidrar till att öka arbetskraftens storlek. Metoden är densamma som vi använde för den övergripande analysen i del I av rapporten (se bilaga B). • • I flera geografiska omräden, bland annat hela södra Tyskland, Frankrike, Italien och Stor britannien, kommer den naturliga befolknings förändringen att under de kommande tvä decennierna orsaka en minskning av arbets kraften. tre stora geografiskt I sammanhängande områden kommer läget att vara rakt motsatt - arbetskraftsreserven kommer vid sekelskiftet att väsentligen ha minskats. Regionerna i fråga är hela Italien norr om Molisc, hela norra Spanien mellan Katalonicn och Galicien och den nordligaste delen av Tyskland, Nordrhcin- Wcstphalcn. Saarland. Lorraine och Flandern. tvä olika loppar: • Analysen av vilket är arbetskraften kominer alt börja minska pä grund av bcfolkningseffcklen visar kommer utvecklingen att vända i mänga regioner runt sekelskiftet, dels kommer mänga regioner att uppleva detta efter 2010. Det är endast i mycket få regioner som vändpunkten kommer att inträffa under perioden 2000-2010. dels Det finns ett gap pä tio är mellan regionerna vad gäller den tidpunkt när arbetskrafts reserverna kommer att minska. I flera grupper av regioner har befolknings- effektens bidrag till arbetskraften redan minskat. Detta minskar risken för brist pä arbetskraft i vissa omräden. % M ^ # f t f t » >K • När det gäller att motverka de befolknings trender som okapar tvä grupper av regioner i Europa inställer «ig frågan om ökad rörlig het helt naturligt. • Befolkningssituationen ökar behovet av att fortsätta strukturpolitiken på nationell nivå oeh pä EVJnivä, för att utnyttja tillgängliga resurser så effektivt mm möjligt genom att böja arbetskraftens kompetens och genom att investera för ökad produktionskapacitet och rörlighet på alla plan. • För att arbetskraftsreserverna skall kunna mobiliseras kommer det att krävas en rad åtgärder pä kompetens- och kunskaps området. Därför måste man ta reda pä vilken utbildningspolitik som lämpar sig bäst for de olika regionernas ekonomier oeh specialiteter. 14 År då arbetskraften kommer att börja minska på grund av befolkningseffekten Karta 3 EUR-15 NUTS i (UK i NUTS l) (AU, Fl « S E: NUTS t) År då minskningen börjar • mellan 1995 och 1999 mellan 2000 och 2004 mellan 2005 och 2009 mellan 2010 och 2014 inte före 2015 Eurostat, Befolkningsprognoser, 1996 -Mellanscenariet 'tsz&y* n é/s Den arbetsföra befolkningens åldrande korthet: Bn annan aspckl pä åldrandet har betydelse för arbetsmarknaden, nämligen den potentiella arbets kraftens åldrande. I den här avdelningen bygger uppskattningarna på åldersgruppen 15-64 år, efter som det är den enda grupp som del finns lämpliga statistiska uppgifter om. Pä karta 4 visas äldringstaktcn i form av tillväxt- index för den andel som åldersgruppen 50-64 utgör av den totala arbetsföra befolkningen; indextalet för 2015 (1995= 100) varierar mellan 105% och 160%. • • I de franska, nederländska, belgiska och irländska regionerna är äldringstaktcn inom den arbetsföra befolkningen mycket hög. I de regioner där befolkningen redan 1995 var äldre (Tyskland och norra Italien) åldras ar betskraften i lägre takt. • Oberoende av äldringstaktcn visar analysen av arbetskraftens åldersstruktur (andelen personer över 45 i åldersgruppen 15-64) att det är i de tyska regionerna som EU:s äldsta arbetskraft troligen kommer att finnas om 20 är. Andelen personer över 45 i gruppen 15-64 kommer att vara över 40 % där. I nästan samtliga övriga regioner kommer åldersgruppen 45-64 att utgöra mer än en tredjedel av den arbetsföra befolkningen. • • En mindre andel, cirka 25 %, kommer 2015 att förekomma endast i fyra isolerade omräden: södra Spanien, Irland, Bretagne, Nord-Pas-de- Calais och hälften av regionerna i Benelux- ländcrna. I kombination med befolkningseffektens minskande bidrag till arbetskraften kommer det faktum att den arbetsföra befolkningen i allmänhet blir äldre att göra de regionala återverkningarna pä arbetsmarknaden mer betydande. Allmänt sett tinns en mer markant tendens att den arbetsföra befolkningen blir äldre i Tyskland och Italien. Med undantag av vissa isolerade omräden påverkas samtliga Eli-regioner, fast vid olika tidpunkter. Relaterade frågor: * Inom den ekonomiska sfären, när det börjar märkas mer konkret på regional nivå att arbetskraftsreserverna blir allt äldre, kan särskilda åtgärder komma att krävas, pä grund av regionernas specialisering och villkoren på arbetsmarknaden» beroende * Uttryckt i mer allmänna sociala termer kan i det, befolkningsfrågan, ställas politiska krav i de olika regionerna när det gäller till exempel bostäder oeh hälso- och sjukvård» utvecklingen att pä komma 15 Tillväxt för åldersgruppen 50 64 år under perioden 1995-2015 Karta 4 EUR-15 NUTS3 ( AU, Fl et SE : NUTS (T) 1995= 100 • < 107. 5 JU 107. 5 W 125 J| 125 »142 5 • > 142 5 Eurostat, Befolkningsprognoser, 1996 -Mellanscenariet t^CP^ A £< X Vi fann tre trender när det gäller befolkningsutvecklingens effekter: Slutsatser 1. Stora skillnader i läget pä regional och nationell nivä. 2. Polarisering av vissa befolkningstrcndcr och ekonomiska trender, med konsekvenser för arbetet med att göra EU mer enhetligt. 3. Potentiell befolkningsmässig obalans, som skulle kunna leda till brist pä arbetskraft och därmed underminera arbetsmarknaden. Eftersom framtidsscenariot för befolkningsutvecklingen i regionerna är mycket osäkert, är det troligt att unionen kommer att ställas inför nya utmaningar under nästa århundrade. Politiken både i de olika nationerna och i unionen måste gä ut pä att se till att arbetskraften utnyttjas maximalt i områden där den är en bristvara, och samtidigt alt nya arbetsmöjligheter skapas där det finns arbetskraft i överflöd och där arbetslösheten ligger kvar pä en hög nivä. En viss geografisk rörlighet krävs av arbetskraften i en marknadsekonomi, men den viktigaste utmaningen inför framliden är att. alltmedan tekniken snabbi ändras, underlätta röriiglielen inom arbetslivet genom alt ge arbetskraften nödvändig kompetens. 16 DEL 3 Befolkninsstreiuler i ansöka Händerna Utvidgningen av unionen är ett av de viktigaste stegen i den europeiska integrationen. Under de närmaste åren måste åtminstone några av de för närvarande tolv ansökarländema finna sin plats i inled inom Europeiska unionen (se fotnoten ningen avseende Malta). Det är därför lämpligt att avsluta den här över sikten över unionens viktigaste befolknings- relaterade utmaningar med en kortfattad redogör else för den framtida befolkningsutvecklingen i dessa länder. Syftet är inte att göra nägon detaljanalys, utan snarare att peka pä punkter där de berörda länd erna uppvisar likheter eller olikheter, säväl sins emellan som i förhållande till EU:s nuvarande medlemsstater, när det gäller de utmaningar som befolkningsutvecklingen kan leda till. WÊ^K^^^ÊÊ^ÊÊÊÊ^UÊ^^^^Ê Hur ser den befolkningsmässiga bilden ut för de länder som är i färd med all övergå till marknads indikator visas i figur 9, ekonomi? En första nämligen index för befolkningsökningen mellan 1995 och 2015. Som synes kommer nästan ingen ökning alls atl ske. • Mellan 1995 och 2015 kommer EU. s befolk ning atl öka trots att befolkningsutvecklingen kommer atl sakta ned. Delia är fallet lör enbart lyra av ansökarländema: Polen. Slovakien. Cypern och Malla. • Om vi undantar Cypern och Malta, vilkas små befolkningar gör all ökningen ändå inte går alt jämföra med de andra ländernas, kommer samtliga ansökarländer att ha en lägre befolk ningstillväxt än EU. Figur 9 - Ansökarländema Total befolkningstillväxt mellan 1995 och 2015 (1995= 100) 130 120 110 100 90 un o CM à O) x X3 1995 = 100 I » à 70 60 £L » Källor: United Nations World Population Prospect 1996 (ansökarländema) baslinjescenariet (EU 15). Eurostat, hefolkningsprognoser 1996, Den arbetsföra befolkningen kommer befolkningsförändringarna alt Hur i ansökarländema? påverka arbetsmarknaden Liksom i de föregående analyserna ligger tvä indikatorer till grund för slutsatserna: försörjnings- talen och den arbetsföra befolkningens tillväxt. Resultaten, som redovisas i figur 10, leder till följande slutsatser: Några av de länder där den totala befolkningen kommer att minska under de närmaste 20 åren kommer under samma period alt fä uppleva en markant minskning av den arbetsföra befolk ningen. 17 • I Polen och Slovakien kommer den arbetsföra befolkningen att växa snabbare än den totala befolkningen. • Försörjningstalen ger en mer detaljerad bild av skillnaderna mellan de olika länderna när det gäller befolkningens åldrande. Försörjningstalet för äldre är lägre i samtliga ansökarländcr än i EU. Trots delta har fem av dem en större andel äldre än yngre personer och förhål lande vis höga (Estland. Ungern. försörjningslal Slovcnicn, Bulgarien och Tjeckien). Bland de länder som har en yngre befolknings struktur bör Polen och Slovakien särskilt noteras. Figur 10 - Ansökarländema Utvecklingsindikatorcr för den arbetsföra befolkningen (15-64 är) mellan 1995 oeh 2015 10a - Tillväxtindcx för den arbetsföra befolkningen ( 1995 = 100) 130 uo120 o 7 110 * 100 I 90 •s m 4 80 i- 1995 - 100 — — 70 60 C 22 O IQb - Försörjningstal är 2015 de = förs. tal för äldre (65+/15-64); dy = förs. tal för unga (0-14/15-64); dt = totaft förs. tal (de + dy) 60% Antal personer över 65 år per ung person (0-14 år) Källor: United Nations World Population Prospect 1996 (ansökarländema) Eurostat, hefolkningsprognoser 1996, baslinjescenariet (EU 15). Kännetecken för befolkningsutvecklingen Den långsammare befolkningstillväxt som kan iakttas i de flesta östeuropeiska länder kan för klaras av låga födelsetal, hög dödlighet och en stor utvandring under de senaste åren. De samman lagda födelsetalen har sjunkit betydligt under de senaste åren och vissa av de östeuropeiska länderna ligger nu under genomsnittet i EU. Befolkningens åldrande har inte gäll sä långt i dessa länder pä grund av deras förhållandevis höga dödlighetstal. Detta rör barn yngre än ctl är (hög spädbarnsdödlighet) och den äldsta delen av befolkningen. I figur 11 visas var varje land befinner sig i förhållande till tvä variabler som generellt kan fungera som ulvecklingsindikaloier • Om man bortser frän de atypiska fallen Malta och Cypern, vilkas tidigare ekonomiska och sociala utveckling är väsensskild frän de övriga tio ansökarländcrnas, kan man konstatera att betydande insatser krävs för att sänka dödlig heten. • Slovcnicn och Tjeckien förefaller ha gjort fram steg i dctla sammanhang deras spädbarnsdöd lighet är lägre än 10 per 1000 nyfödda • Rumänien har ganska hög spädbarnsdödlighet och ganska korl medellivslängd. Tillsammans länderna och Ungern har med de baltiska Rumänien lyckats sämst med all öka medel livslängden. Figur 11 - Ansökarländema Spädbarnsdödlighet och medellivslängd 1995 • Rumänien 25 20 0) Q. Lettland Ungern T • Estland 15 10 x: O) o "O w c « XI •o (0 Q. W Bulgarien I • Polen Litauen i I • Slovakien Tjeckien Slovenien Cypern Matta • • EU15 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 Medellivslängd 78 Källor: United Nations World Population Prospect 1996 (ansökarländema) -Eurostat, befolkningsprognoser 1996, baslinjescenariet (EU 15). Slutsatser Befolkningens åldrande kommer att drabba även de central- och östeuropeiska länderna, även om det kommer att ske senare och i mindre omfattning. I hälften av dessa länder har befolkningsutvecklingen redan lett till att trycket pä deras välfärdssystem har ökat - systemen är redan nu i svårigheter. Dessutom kommer dessa länder all drabbas av en minskning av den arbetsföra befolkningens storlek, i vissa fall en markant minskning Delta är en förvarning om alt de kommer all ställas inför samma problem som EU kommer alt drabbas av efter 2010. För alt tillväxt skall vara möjlig i framtiden inäsle arbetskraftsreserverna tas i anspråk. Utvecklingen i Polen och Slovakien kan bli något annorlunda. En kontinuerlig ekonomisk tillväxt och ett ökat antal arbetstillfällen kommer att krävas. Klyftan mellan städer och landsbygd kan bli en särskild utmaning i dessa länder. Dessutom står länderna i fråga inför andra utmaningar, särskilt pä hälso- och sjukvårdsområdet sänka sina höga dödlighetstal. de måste 19 BILAGA A. SCENARIER FÖR DEN FRAMTIDA UTVECKLINGEN AV EU:S BEFOLKNING (1995-2015) Hög Låg Baslinje Äldre Yngre Hög Låg Baslinje Äldre Yngre Hög Låg Baslinje Äldre Yngre Hög Låg Baslinje Äldre Yngre 1995 1,50 1,42 1,45 1,42 1,50 1995 74,3 73,5 73,9 74,3 73,5 1995 80,7 80,1 80,4 80,7 80,1 Genomsnittligt 2000 1,75 1,40 1,55 1,40 1,75 antal barn per kvinna 2005 1,87 1,40 1,60 1,40 1,87 2010 1,91 1,40 1,63 1,40 1,91 Medellivslängd för nyfödda (män) 2000 75,5 73,9 74,7 75,5 73,9 2005 76,9 74,3 75,6 76,9 74,3 2010 78,1 74,7 76,4 78,1 74,7 Medellivslängd för nyfödda ( kvinnor) 2000 81,7 80,5 81,1 81,7 80,5 2005 82,7 80,9 81,9 82,7 80,9 2010 83,7 81,3 82,5 83,7 81,3 2015 1,92 1,41 1,64 1,41 1,92 2015 79,2 75,0 77,2 79,2 75,0 2015 84,4 81,5 83,1 84,4 81,5 Årligt invandringsnetto (tusental) 1995-1999 934 527 719 527 934 2000-2004 977 391 654 391 977 2005-2009 840 388 605 388 840 2010-2014 788 396 592- 396 788 ^0 B. METOD FÖR BERÄKNING AV BEFOLKNINGSFAKTORNS OCH BETEENDEFAKTORNS (FÖRVÄRVSFREKVENSENS INVERKAN) ANDEL AV FÖRÄNDRINGAR AV ARBETSKRAFTEN Pä grundval av befolkningen i åldern 15-64 är, uppdelad efter årsklass och kön för 1995, och bcfolk- ningsprognoscr för åldersgruppen 15-64, uppdelad efter årsklass och kön för perioden fram till 2015, har vi för vartdera könet. om Pt P,,t alt = = = antal personer i åldersgruppen 15 64 är / antal personer i årsklassen med åldern / är / (/ mellan 15 och 64 är) andelen personer i årsklassen med åldern / inom åldersgruppen 15-64 är /, varvid vektorn (a]5, aMX anger strukturen per äldcr är / sä att och om ar,)t = AP,,t = APt = förvärvsfrekvensen årsklassen med åldern / är / (dvs. andelen personer i Pit / Pt = c?i,t där I rjj = 1 för är / för årsklassen som ingår i arbetskraften) antal personer i årsklassen med åldern / är / som ingår i arbetskraften (dvs. som förvärvsarbetar eller söker förvärvsarbete) antal personer (15-64 är) som ingår i den totala arbetskraften är / följande förhållanden: APj. t = a rl tx P,t = a rl tx o,, x P, APt = 2, (arlt x ait x P,) och skillnaden i arbetskraftens storlek mellan tvä tidpunkter enligt följande: AAP = Si (ar, x cjjxAP) + Ej (ar, x Aa, x P) + £, (Aar; x a, x P) + e befolkningscfFckt förvärvsfrckvenseffekt rest det vill säga summan av de tvä effekterna: • Förvärvsfrekvenseffekten (beteendeeffekten), uttryckt som arbetskraftens ändring med konstant storlek pä åldersgruppen 15-64 och konstant åldersstruktur; detta anger vilken andel av en given population som ingår i arbetskraften, dvs. har eller söker arbete • Befolkningseffekten, uttryckt som arbetskraftens ändring med konstant förvärvsfrekvens för varje årsklass och konstant åldersstruktur; befolkningseffekten kombinerar en effekt med anknytning till populationens storlek och en effekt med anknytning till dess ålderssammansättning. Vid metodens tillämpning pä var och en av LU-mcdlcmsslalcma har lastfaktorn v. med anknylning till tidsseriens diskreta natur aldrig överstigit 2,5 % av den totala avvikelsen. Därför har vi bortsett frän den i analysen av resultaten. 2 ( i. ISSN 1024-4506 KOM(97) 361 slutlig DOKUMENT SV 04 05 16 Katalognummer : CB-CO-97-361-SV-C ISBN 92-78-22725-0 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg Jl


title: 97/523/EG: Kommissionens beslut av den 9 juli 1997 om en gemensam teknisk föreskrift för anslutningskrav på terminalutrustning för DECT (Digital Enhanced Cordless Telecommunications) (Utgåva 2) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
information system
radio telecommunications
technical regulations
telecommunications

formats: html pdfa1b print


title: 97/486/CE: Decisión de la Comisión de 9 de julio de 1997 relativa a una reglamentación técnica común para los requisitos generales de conexión relativos a la interfaz de equipo terminal con las líneas arrendadas ONP (oferta de red abierta) analógicas de 2 hilos (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
public service
technical regulations
telecommunications
transmission network


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om fastsættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund (kodificeret)«

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
codification of EU law
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing regulations


title: 97/527/EC: Commission Decision of 9 July 1997 on a common technical regulation for the telephony application requirements for public pan-European cellular digital land-based mobile communications (Edition 2) (Text with EEA relevance)

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
radio telecommunications
technical regulations
telecommunications


title: 97/526/EC: Commission Decision of 9 July 1997 on a common technical regulation for the general attachment requirements for public pan-European cellular digital land-based mobile communications (Edition 2) (Text with EEA relevance)


title: 97/521/EF: Kommissionens beslutning af 9. juli 1997 om en fælles teknisk forskrift med tilslutningskrav til grænseflader for terminaludstyr til digitale strukturerede faste ONP-kredsløb med en kapacitet på 2 048 kbit/s (EØS-relevant tekst)


title: Rozhodnutie Komisie z 9. júla 1997 o spoločnom technickom predpise týkajúcom sa všeobecných požiadaviek pripojenia koncového zariadenia k rozhraniu štvorvodičových analógových prenajatých sietí služieb otvorenej siete (ONP)Text s významom pre EHP

text: 13/zv. 19 SK Úradný vestník Európskej únie 165 31997D0487 2. 8. 1997 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 208/47 ROZHODNUTIE KOMISIE z 9. júla 1997 o spoločnom technickom predpise týkajúcom sa všeobecných požiadaviek pripojenia koncového zariadenia k rozhraniu štvorvodičových analógových prenajatých sietí služieb otvorenej siete (ONP) (Text s významom pre EHP) (97/487/ES) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na smernicu Rady 91/263/EHS z 29. apríla 1991 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa telekomunikačného terminálového zariadenia, vrátane vzá- jomného uznávania ich súladu (1), zmenenú a doplnenú smer- nicou 93/68/EHS (2), a najmä na jej článok 6 ods. 2 druhá zarážka, keďže Komisia prijala opatrenie na identifikáciu typov konco- vých zariadení, na ktoré je požadovaný spoločný technický predpis, ako aj pridružené cieľové prehlásenie; keďže majú byť prijaté zodpovedajúce harmonizované normy alebo ich časti vykonávajúce základné požiadavky, ktoré majú byť transformované do spoločných technických predpisov; keďže spoločný technický predpis prijatý v tomto rozhodnutí je zhodný so stanoviskom ACTE, PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 1. Toto rozhodnutie sa týka koncových zariadení, ktoré môžu byť pripájané ku koncovému bodu verejnej telekomuni- kačnej siete štvorvodičových analógových prenajatých okruhov otvorenej siete ONP s obyčajnou kvalitou alebo špeciálnou kvalitou v hlasovom pásme, spadajúcich do pôsobnosti harmo- nizovanej normy uvedenej v článku 2 ods. 1. Toto rozhodnutie zavádza spoločný technický predpis 2. zahŕňajúci všeobecné požiadavky na pripojenie koncových za- riadení uvedených v odseku 1. Článok 2 Spoločný technický predpis má obsahovať harmonizova- 1. nú normu pripravenú zodpovedným normalizačným orgánom, zavádzajúcu v uplatniteľnej miere základné požiadavky uvedené v článku 4 písm. c), d) a f) smernice 91/263/EHS. Odkaz na normu je v prílohe. Koncové zariadenia, ktorých sa týka toto rozhodnutie, 2. majú vyhovovať spoločnému technickému predpisu uvedenému v odseku 1, majú spĺňať základné požiadavky uvedené v článku 4 písm. a) a b) smernice 91/263/EHS a majú vy- hovovať požiadavkám ostatných uplatniteľných smerníc, najmä smerniciam Rady 73/23/EHS (3)a 89/336/EHS (4). Článok 3 Oznamovacie orgány poverené realizáciou postupov uvedených v článku 9 smernice 91/263/EHS majú, vzhľadom na koncové zariadenia uvedené v článku 1 ods. 1 tohto rozhodnutia, používať alebo zabezpečiť používanie harmonizovanej normy uvedenej v článku 2 ods. 1 najneskôr do jedného roka od oznámenia tohto rozhodnutia. Článok 4 Toto rozhodnutie je adresované členským štátom. V Bruseli 9. júla 1997 Za Komisiu Martin BANGEMANN člen Komisie (1) Ú. v. ES L 128, 23. 5. 1991, s. 1. (2) Ú. v. ES L 220, 31. 8. 1993, s. 1. (3) Ú. v. ES L 77, 26. 3. 1973, s. 29. (4) Ú. v. ES L 139, 23. 5. 1989, s. 19. 166 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 19 PRÍLOHA Harmonizovaná norma uvedená v článku 2 rozhodnutia je: Odkaz na uplatniteľnú harmonizovanú normu Podnikové telekomunikácie (BTC); Technické požiadavky na otvorené siete (ONP); Štvorvodičové analógové prenajaté okruhy s obyčajnou a špeciálnou kvalitou v hlasovom pásme (A40 a A4S) Požiadavky na pripojenie rozhrania koncových zariadení ETSI Európsky telekomunikačný normalizačný inštitút Sekretariát ETSI TBR 17 – január 1997 (s vylúčením predslovu) Doplňujúce informácie Európsky telekomunikačný normalizačný inštitút sa uznáva podľa smernice Rady 83/189/EHS (1). Harmonizovaná norma, na ktorú sa odvoláva vyššie, bola vytvorená podľa vydaného oprávnenia v súlade s príslušnými postupmi v smernici Rady 83/189/EHS. Úplné znenie harmonizovanej normy môže byť získané od: European Telecommunications Standards Institute, 650, Route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis Cedex. European Commision, DG XIII/A/2 – (BU 31, 1/7), Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels. (1) Ú. v. ES L 109, 26. 4. 1983, s. 8


title: Opinion of the Economic and Social Committee on 'Equal opportunities for women and men in the European Union - 1996'

eurovoc_concepts:
equal treatment
female work
gender equality
report
women's rights