title: Informe de la Comisión sobre el funcionamiento, durante el año 1996, del sistema de estabilización de los ingresos de exportación instaurado por el Cuarto Convenio ACP-CE, cuya última revisión la constituye el Acuerdo de Mauricio

eurovoc_concepts:
ACP-EU Convention
Stabex
export revenue
financial protocol
marketing

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 18. 07. 1997 COM(97) 374 final INFORME DE LA COMISIÓN sobre el funcionamiento, durante el año 1996, del sistema de estabilización de los ingresos de exportación instaurado por el Cuarto Convenio ACP-CE, cuya última revisión la constituye el Acuerdo de Mauricio. I. INTRODUCCIÓN 1. El apartado 3 del artículo 31 del Acuerdo interno relativo a la financiación y a la gestión de las ayudas de la Comunidad estipula lo siguiente: La Comisión elaborará cada año, para los Estados miembros, un informe recapitulativo sobre el funcionamiento del sistema de estabilización de los ingresos de exportación y sobre la utilización, por parte de los Estados ACP, de los fondos transferidos. 2. El presente informe se refiere a las actividades de las instituciones ACP-CE y a la gestión del sistema durante el año 1996, en particular la asignación de las transferencias para 1995, primer año de aplicación del STABEX de conformidad con el Cuarto Convenio ACP-CE, cuya última revisión la constituye el Acuerdo de Mauricio. La situación financiera del sistema siguió mejorando puesto que, por segundo año consecutivo de aplicación, las transferencias pudieron efectuarse en su totalidad. IL ACTIVIDADES DE LAS INSTITUCIONES ACP-CE 3. El funcionamiento del STABEX fue objeto de debates en el 21° período de sesiones del Consejo de Ministros ACP-CE (Apia, 27-28 de junio de 1996) y en la 43a reunión del Comité de Embajadores ACP-CE (Bruselas, 31 de mayo de 199o) 4. Las cuestiones examinadas se refirieron a la preparación de una decisión del Consejo de Ministros ACP-CE para permitir efectuar las transferencias con cargo al año de aplicación 1995, a la espera de la entrada en vigor del Cuarto Convenio ACP-CE, cuya última revisión la constituye el Acuerdo de Mauricio (véase apartado 8). m. TRANSFERENCIAS CON CARGO AL AÑO DE APLICACIÓN 1995 5. Cálculo de las bases de transferencia Para el año de aplicación 1995, la Comisión ha comprobado que 19 Estados ACP pudieron beneficiarse de 21 transferencias con cargo al STABEX. La lista de las 21 parejas país-producto que presentan pérdidas de ingresos subvencionables figura en el cuadro n°l del presente informe (véase página 24). 6. El importe total de las bases de transferencia, después de aplicarse la franquicia prevista en los apartados 3 y 4 del artículo 197 del Convenio, asciende a 87. 989. 500 ecus. A este respecto, conviene señalar que, en aplicación del artículo 204 del Convenio, el importe de la base de transferencia calculada según las estadísticas de importación de la Comunidad se reduce al de la base de transferencia calculada según las estadísticas que se aplican a las exportaciones del Estado ACP a todos los destinos, cuando el segundo importe sea inferior. 7. Reducciones en virtud del artículo 203 En numerosos casos, debido a la evolución de la producción comercializada, de las exportaciones totales y de las exportaciones a la Comunidad de los productos en cuestión, fue necesario celebrar consultas entre la Comisión y los representantes de los Estados ACP, en aplicación del artículo 203 del Convenio. Estas consultas llevaron a aplicar las siguientes reducciones: 7. 1. reducciones debidas a importantes cambios en la evolución de la producción comercializada del producto en cuestión: País Producto Reducción Cabo Verde Sierra Leona Benin Plátanos frescos Granos de cacao Productos palmera de la Guinea Ecuatorial Ruanda Dominica Granada San Vicente Tuvalu Cacao Té1 Plátanos Plátanos Plátanos Copra en ecus 206. 239 1. 293. 024 308. 017 168. 058 1. 478. 865 1. 450. 157 614. 930 1. 407. 941 11. 319 en % de B. T. 23,80 51,80 34,20 17,50 68,80 10,19 34,02 9,46 52,30 1 Conviene tener en cuenta que la República Ruandesa pidió mediante carta del 24. 10. 1996 la reapertura de las consultas en virtud del artículo 203 para el té y el café. En el caso de este último producto, la posición de la Comisión había llevado a una reducción del 100% de la base de la transferencia. Estas consultas proseguían en la fecha de elaboración del presente informe. 7. 2. reducciones debidas al descenso del porcentaje de las exportaciones a todos los destinos dentro de la producción comercializada: País Producto Reducción Togo Tuvalu Vanuatu Granos de cacao Copra Cacao en ecus en % de B. T. 1. 364. 177 7. 514 268. 957 52,40 72,80 37,10 7. 3. reducciones debidas al descenso del porcentaje de las exportaciones a la Comunidad dentro de las exportaciones a todos los destinos. País Producto Reducción Benin Burundi Malaui Productos de la palmera Pieles en bruto Té en ecus en % de B. T. 388. 389 65,40 200. 259 2. 579. 830 40,10 24,14 8. Determinación de las transferencias El importe total de las transferencias procedentes, tras celebrar en su caso consultas de conformidad con los artículos 202 y 203 del Convenio ascendía a 76. 241. 824 ecus. El tramo anual con cargo al año de aplicación 1995 es de 360 millones de ecus, de conformidad con el artículo 191 del Convenio revisado y el segundo Protocolo Financiero adjunto. No obstante, dado que sólo podrá disponerse de este tramo este tramo después de la entrada en vigor del Convenio revisado, cuando se ratifique el segundo Protocolo Financiero adjunto, el Consejo de Ministros ACP-CE convino en lo que sigue, a fin de garantizar la continuidad en el funcionamiento del sistema permitiendo operar las transferencias con cargo al año de aplicación 1995, mediante Decisión n° 2/96 de 28. 6. 96: - La Comisión utilizará temporalmente fondos no utilizados bajo el régimen del primer Protocolo Financiero del Cuarto Convenio de Lomé y añadirá los intereses acumulados en la cuenta STABEX abierta en aplicación del artículo 192 de dicho Convenio para pagar, enteramente o en gran parte, las transferencias a los Estados ACP para el año de aplicación 1995. - La Comunidad garantizará la disponibilidad de los recursos utilizados, en caso de que el segundo Protocolo Financiero no fuera ratificado, recurriendo a créditos no asignados. - A partir de la ratificación del segundo Protocolo Financiero, las transferencias así utilizadas volverán a ponerse a disposición de los países ACP, mediante su ingreso en la cuenta STABEX prevista en el artículo 192 del Convenio de Lomé. Al ser los fondos no utilizados mencionados en la decisión superiores al importe total de las transferencias pagaderas con cargo al año de aplicación 1995, éstas podrán por lo tanto efectuarse al 100%. 9. Balance del ejercicio por país beneficiario y por producto En el cuadro n° 2 (página 25) figura el balance del ejercicio por países beneficiarios. Los países exportadores de plátanos del Caribe siguen siendo, al igual que en 1994, los principales beneficiarios del sistema, y las pérdidas de ingresos subvencionables resultan de una serie de causas: consecuencias de un ciclón y de la sequía, así como problemas estructurales del sector. 10. El balance por producto (véase cuadro n° 3, página 26) confirma las tendencias observadas en 1994, ya que los plátanos y el algodón están en el origen de la mayor parte de las transferencias (respectivamente 60 y 15. 9% del total). Las transferencias efectuadas representan, en numerosos casos, un complemento sustancial en relación con los ingresos de exportación totales de los Estados beneficiarios. Como ejemplo, mencionaremos: Estados ACP Producto Transferencias / ingresos todos los productos 1995 (estimación) en % Dominica Santa Lucía San Vicente Tuvalu Plátanos Plátanos Plátanos Copra 38,7 24,7 30,8 20,4 11. La incidencia de los recursos disponibles procedentes del STABEX en el sector afectado puede sin embargo apreciarse mejor comparando los importes transferidos a los ingresos de exportación del producto que da lugar a la transferencia: Estados ACP Producto Transferencias / ingresos totales procedentes del producto en cuestión (1995) en % Guinea Ecuatorial Cacao Ruanda Burundi Zimbabue Malaui Dominica Santa Lucía San Vicente Tuvalu Vanuatu Pieles en bruto Pieles en bruto Algodón Té Plátanos Plátanos Plátanos Copra Cacao 17,9 38,2 21,7 31,6 37,9 99,9 48,8 77,7 62,1 43. 2 Estos porcentajes pueden aumentar, sobre todo cuando los niveles de exportación de los productos son relativamente escasos y muy fluctuantes de un año para otro. Así pues, cuando unos precios bajos en los mercados van acompañados de dificultades específicas en el sector, las reducciones de ingresos pueden ser extremadamente importantes y originar transferencias relativamente elevadas. Se tendrá en cuenta no obstante que, incluso en algunos casos en que los ingresos de exportaciones procedentes de los productos en cuestión son considerables, las transferencias representan una contribución significativa. IV. UTILIZACIÓN DE LAS TRANSFERENCIAS 12. Marcos de Obligaciones Mutuas (MOM) 12. 1. BENIN Año de aplicación 1993 Productos Productos de la palmera Productos de la palmera 1993 662. 709 ecus 1993compl. 27. 049 ecus* Fecha de los pagos 09. 03. 1995 (1993) 16. 09. 1996 (1993 compl. )* Fecha firma MOM 25. 11. 96 Resumen: Los recursos del STABEX se utilizarán para contribuir a los siguientes objetivos: - diversificación de la producción agraria y de las exportaciones de productos agrícolas a través de las medidas de promoción de los sectores agrícolas para los cuales existe un mercado potencial, tanto a nivel mundial como subregional. Se dará preferencia a los productos que pueden servir al mismo tiempo para la exportación y el mercado nacional, por ejemplo el maíz, el cacahuete, los frutos y hortalizas. - reactivación del sector de la palmera de aceite financiando la rehabilitación de las plantaciones existentes y el apoyo a la creación de nuevas plantaciones de propiedad colectiva o privada, así como el mantenimiento de las plantaciones de las cooperativas de ordenación rural. véase p. 23 12 2 BURKINA FASO Año de aplicación 1992 y 1993 Productos Cuero y pieles Algodón Algodón Algodón 1992 1992 1993 783. 508 ecus 792. 762 ecus 704. 412 ecus 1993 compl. 28. 751 ecus* Fecha de los pagos 08. 02. 1995(1992) 08. 02. 1995(1993) 05. 09. 1996 (1993 compl. )* Fecha firma MOM 21. 10. 1996 Resumen: Teniendo en cuenta el interés del Gobierno por la ruptura del aislamiento de las zonas con un fuerte potencial algodonero, uno de los factores clave para mejorar los resultados del sector y aumentar su impacto en la economía nacional, el Gobierno y la Comisión decidieron asignar los recursos generados por el sector al refuerzo del capítulo dedicado a la reparación y rehabilitación de pistas algodoneras en la provincia del Sissili. Durante estos últimos años, la producción de algodón ha progresado de manera significativa. En la campaña 1994/95 se registró un fuerte aumento de la superficie dedicada al algodón (164%) y un incremento paralelo de la producción. Sin embargo, está claro que el desarrollo de la región pasa por la ruptura de su aislamiento interno. El estado actual de las pistas secundarias constituye uno de los principales impedimentos al aumento de la producción. Un estudio sobre la habilitación de 105 km de pistas en la provincia del Sissili permitió identificar cuatro ejes de pistas rurales: Léo-Beune, Boura-Niabouri, Tô-Silly y Godé-Nébiélianayou. Estas obras de adaptación de las pistas rurales tendrán repercusiones económicas importantes tanto en el conjunto de los productores de algodón como en toda la economía regional, y generarán una mejora de las condiciones de vida de las poblaciones rurales. El coste de las obras deberá financiarse íntegramente con los fondos STABEX de 1992-1993. El mantenimiento de estas pistas rurales correrá a cargo del presupuesto nacional, según lo dispuesto en el Programa de Ajuste Sectorial de los Transportes (PASECT). véase p. 23 12 3 CABO VERDE Año de aplicación 1993 y 1994 Productos Plátanos frescos Plátanos frescos 1993 1994 355. 847 ecus 716. 057 ecus Fecha de los pagos 06. 04. 1995 (1993) 03. 11. 1995(1994) Fecha firma MOM 01. 03. 96 Resumen Las pérdidas sufridas en 1993 y 1994 resultan principalmente del cese de las exportaciones, debido a la mala calidad de los plátanos a su llegada al mercado europeo como consecuencia de un sistema de transporte marítimo anticuado y una calidad inicial claramente insuficiente. El primer objetivo de la utilización de las transferencias de 1993 y 1994 para el sector bananero consistirá en obtener un producto de calidad internacional, compatible con las exigencias del mercado europeo. Para ello, es necesario establecer: - una cadena de máxima calidad de la plantación al puerto, - una cadena de frío que actúe lo antes posible después del embalaje y sin interrupción hasta el puerto de descarga, - un transporte marítimo en contenedores refrigerados. La reanudación de las exportaciones implica una reactivación de la producción que se adecué a las exigencias de calidad de exportación. En ese sentido, el cultivo del banano debe aplicar los fundamentos de una productividad intensiva: - adoptar técnicas de alto nivel y practicar un cultivo sin pesticidas para lograr una etiqueta de "cultivo biológico", - adoptar técnicas de irrigación que permitan reducir el consumo de agua en aproximadamente un 50%, garantizando al mismo tiempo una alimentación hídrica óptima de los bananos. 10 12. 4. RCA Año de aplicación 1992 y 1993 Productos Algodón Algodón Madera 1992 1993 1993 450. 591 ecus 724. 213 ecus 1. 022. 587 ecus Fecha de los pagos 3. 5. 94(1992) 1. 12. 94(1993) Fecha firma MOM 25. 9. 96 Resumen: El MOM contribuye al programa de emergencia a través de una ayuda que permite cubrir una sexta parte de sus necesidades residuales. Por otra parte, el programa recibe también el apoyo financiero de los principales proveedores de fondos de la RCA. Este apoyo sirve, en particular, para asegurar los gastos prioritarios del Estado además del instrumento comunitario de servicio financiero de ajuste estructural. Tanto el MOM como el SFAE cubren los gastos de funcionamiento de los ministerios siguientes: Sanidad, Educación, Administración Territorial, Recursos Hídricos y Forestales, Medio Ambiente, Agricultura, Transportes, Obras Públicas, Asuntos Sociales, Justicia, Economía, Planificación, por valor de 2. 900 millones de FCFA. H 125 DOMINICA Año de aplicación 1994 Producto Plátanos 9. 159. 385 ecus (+ 221. 588 ecus*) Fecha de los pagos 13. 09. 1995 (11. 10. 1996*) Fecha firma MOM 30. 10. 1996 Resumen Véase San Vicente véase p. 27 12 12 6 GUINEA BISSAU Año de aplicación* 1993 Productos Cacahuetes 1993 Nueces y almendras 1993 de palma Fecha de los pagos 02. 02. 1995(1993) Fecha firma MOM 28. 03. 96 83. 256 ecus 30. 192 ecus Resumen: Las pérdidas sufridas en 1993 resultan principalmente de los siguientes factores: - para los cacahuetes: de la disminución de las lluvias - para los productos de la palmera: de la antigüedad de las palmeras y del sistema inadecuado de recolección, de tratamiento y de almacenamiento. Las acciones previstas en el MOM tienen como objetivos principales: - impulsar la producción, mejorar la recolección, la conservación y el transporte de frutas tropicales y apoyar la creación de circuitos comerciales internos y externos, - mejorar la calidad e incrementar la producción de derivados de la palmera a fin de aumentar las exportaciones. Renovación de las palmeras, introducción de nuevas especies y ampliación de la superficie de las plantaciones. 13 12 7 HAITI Año de aplicación 1994 Producto Café 6. 495. 387 ecus (+ 287. 225 ecus* ) Fecha de los pagos 03. 12. 1995 (02. 12. 1996*) Fecha firma MOM 10. 03. 1997 Resumen Los fondos pagados a la República de Haití con cargo al año de aplicación 1994 completarán las acciones emprendidas con los recursos asignados anteriormente y se utilizarán principalmente para reactivar los sectores de exportación mediante e institucionales. intervenciones organizativas agrotécnicas, comerciales, Los objetivos que se espera alcanzar con estas distintas acciones son: - la mejora de la calidad de los productos, - el aumento de las rentas de los productores, - el incremento de los ingresos de exportación, - el refuerzo de las capacidades institucionales, y - una contribución a la política de creación de empleo. El Gobierno de la República de Haití se compromete a: - proseguir su programa de reformas económicas y de ajuste estructural; - definir y comenzar la aplicación de una política de seguridad financiera; - proseguir la descentralización de las administraciones públicas; - promover el desarrollo de la iniciativa privada en el desarrollo rural. * véase p. 27 14 128 MALAUI Año de aplicación 1990 y 1991 Productos Té Té Café 1990 1991 1991 1. 705. 852 ecus 2. 288. 885 ecus 220. 364 ecus Fecha de los pagos 02. 08. 1995 Fecha firma MOM 13. 09. 1996 Resumen: El proyecto en el que se van a utilizar los fondos STABEX de 1990-91 pretende incrementar la producción por hectárea y la calidad del té de Malaui mediante la aceleración del programa de replantación. Abarca un período de entre dos y tres años y constituye un sistema de pagos extraordinarios en efectivo que compensará parcialmente las pérdidas sufridas por las plantaciones de té durante los primeros cinco años. Dada la importancia del sector del té, segunda fuente de divisas para este país, el Gobierno de Malaui se ha comprometido a mejorar la viabilidad económica de dicha industria a través de un programa de replantación de té transgénico. 15 12 9 SANTA LUCÍA Año de aplicación 1994 Producto Plátanos 22. 176. 403 ecus (+ 302. 130 ecus*) Fecha de los pagos 24. 08. 1995 (26. 11. 1996)* Fecha firma MOM 05. 09. 1996 Resumen: Véase San Vicente * véase p. 27 16 12. 10. SAN VICENTE Año de aplicación 1994 Producto Plátanos 25. 724. 865 ecus (+173. 908 ecus*) Fecha de los pagos 24. 08. 1995 (26. 11. 1996)* Fecha firma MOM 05. 09. 1996 Resumen: Los problemas del sector bananero son muy parecidos en las distintas Islas de Barlovento, entre ellas DOMINICA, SANTA LUCÍA y SAN VICENTE, por lo que no es sorprendente que la utilización prevista de los fondos STABEX de 1994 sea similar, si no idéntica. A fin de permitir que los productores de estas islas aumenten la eficacia de su producción para facilitar su competencia en los mercados internacionales hacia finales de siglo, está previsto no utilizar únicamente los fondos STABEX para completar los proyectos financiados a través de transferencias STABEX anteriores, sino de manera más amplia, debido a la magnitud de los fondos de 1994. Por consiguiente, el STABEX de 1994 no sólo se utilizará en las tres islas para beneficiar a los agentes económicos afectados por la pérdida de ingresos de exportación, sino también para aplicar medidas de diversificación en el sector agrícola y en la economía en general. Los objetivos específicos son: - incrementar la calidad de los plátanos y la productividad de los bananos; - fomentar una mayor diversificación agraria y económica; - crear unas redes de seguridad social, etc. Los Gobiernos de DOMINICA, SANTA LUCÍA y SAN VICENTE se comprometen a seguir apoyando la reestructuración de su industria bananera (en particular, los sistemas para controlar la calidad de la fruta) y la diversificación económica, así como a eliminar las deficiencias institucionales, administrativas, de gestión y financieras. Los cultivadores deberán adoptar asimismo una mayor disciplina y unos métodos de cultivo más rigurosos. * véase p. 27 17 12. 11. SENEGAL Año de aplicación 1994 Productos Productosdel cacahuete Fecha de los pagos 14. 09. 1995 Fecha firma MOM 26. 04. 96 1994 5. 455. 077 ecus Resumen La continuación del programa de reactivación de la producción de cacahuetes implica la aplicación de algunas medidas que permitan realizar acciones concretas a corto y medio plazo, y deberá basarse necesariamente en algunos principios básicos en los cuales el presente MOM se propone participar. Se tratará, en particular, de: - respaldar la creación de una Organización Interprofesional del Cacahuete, que tendrá por objeto estructurar las relaciones entre los agentes del sector, - adoptar un mecanismo para determinar los distintos precios en el sector que, a la vez que refleje los precios internacionales y garantice el equilibrio financiero de este último, pueda garantizar al productor la publicidad necesaria para su producción, permitiéndole adquirir los insumos necesarios y renovar sus equipamientos más importantes, - emprender la privatización de las actividades de transformación del cacahuete teniendo en cuenta las obligaciones mínimas que deberán imponerse al aceitero comprador y que puedan preservar los intereses legítimos del productor, - facilitar la elaboración de un proyecto de apoyo a la gestión de los instrumentos financieros puestos a disposición del sector, así como a la estructuración de las organizaciones profesionales agrícolas miembros de la Organización Interprofesional. 18 12. 12. CHAD Año de aplicación 1993 y 1994 Productos Algodón Algodón 1993 1994 4. 439. 203 ecus 6. 530. 755 ecus Fecha de los pagos 16. 12. 1994(1993) 08. 01. 1996 (1994) Fecha firma MOM 29. 05. 96 Resumen La utilización de las transferencias STABEX tendrá dos objetivos: - mejorar las condiciones de producción y de comercialización en la zona algodonera, en particular mediante la ejecución de acciones destinadas a rehabilitar las pistas algodoneras para garantizar su durabilidad. - mejorar la situación económica global del Chad, en particular por medio de un apoyo concreto al presupuesto chadiano para el mantenimiento viario. 19 12 13 ZIMBABUE Año de aplicación: 1993 Producto Algodón 5. 439. 952 ecus (+222. 039 ecus* ) Fecha de los pagos 14. 12. 1994 (20. 08. 1996)* Fecha firma MOM: 03. 10. 1996 Resumen: Los recursos del STABEX de 1993 están destinados a utilizarse en operaciones para paliar la sequía a fin de contribuir a una rápida reactivación del sector agrícola después de la sufrida en 1994-95. Debe apoyarse, en particular, el programa de distribución de semillas y de insumos agrarios a los agricultores necesitados para la cosecha de 1995-96. El Gobierno de Zimbabue se compromete a ejecutar los programas para paliar la sequía -y en particular el capítulo dedicado a los cultivos- tal como se presentaron a los donantes. véase p. 23 20 13. EVALUACIÓN GLOBAL DEL STABEX La presente evaluación global, que se inició a finales de 1996 basándose en una quincena de evaluaciones por países, debería concluir a mediados de 1997. Se analizarán y presentarán los resultados en el próximo informe de la Comisión sobre el funcionamiento del STABEX. 21 V. REMANENTES DEL PRIMER PROTOCOLO FINANCIERO 14. De acuerdo con las disposiciones de la letra A del artículo 195 del Cuarto Convenio ACP-CEE, la Comisión decidió con fecha de 3. 6. 96 transferir a los Estados ACP que pueden acceder a ello los remanentes en concepto de dotación e intereses que subsistían al expirar el año 1995, último año de aplicación del STABEX en el marco del primer Protocolo Financiero adjunto a dicho Convenio. A finales de 1995, el importe total de los remanentes contemplados más arriba ascendía a 67. 661. 825 ecus, de los cuales 49. 640. 081,69 ecus en concepto de dotación y 18. 021. 743,31 ecus de intereses. Estos remanentes procedían principalmente del año de aplicación 1994, realizado en 1995, único año de aplicación del primer Protocolo Financiero en que los recursos disponibles del sistema fueron superiores al importe total de las transferencias a las cuales podían acceder los Estados ACP-CE. 15. El importe total de los remanentes, es decir 67. 661. 825 ecus, debe ser transferido, tal como lo prevé el Convenio, a cada Estado ACP-CE proporcionalmente a la reducción o las reducciones que se le hubieran aplicado de conformidad con lo dispuesto en los apartados 3 y 4 del artículo 197 del Convenio. Estas disposiciones, conocidas bajo el nombre de "franquicia", estipulan en efecto que, mientras se cumplan algunas condiciones, podrá efectuarse una reducción para aminorar la pérdida de ingresos correspondiente sufrida por los Estados ACP-CE afectados y disminuir en consecuencia las transferencias con cargo al STABEX. En el cuadro 4 (p. 27) figuran los importes de las franquicias para los años de aplicación 1990 a 1994, así como de las transferencias en proporción con el importe total de los remanentes, o sea 67. 661. 825 ecus, para todos los Estados ACP que pueden acceder a ellas. Los importes asignados a cada país ACP en concepto de redistribución de la franquicia están destinados a completar los recursos asignados a un marco de obligaciones mutuas que se esté aplicando o preparando. 22 VI. IMPORTES ADICIONALES DEL AÑO DE APLICACIÓN 1993 (Decisión de la Comisión de 2. 5. 1996) 16. Con fecha de 29 de marzo de 1995, las autoridades etíopes informaron a la Comisión, a través de su Delegación, de que las estadísticas transmitidas en relación con las transferencias 1993 para el café y los cueros y pieles habían sufrido una revisión importante. Sobre la base de las estadísticas revisadas, la Comisión volvió a calcular las transferencias para Etiopía, en las condiciones que prevalecieron en el año de aplicación 1993 (véase Decisión de la Comisión, Actas de la 1211a reunión de la Comisión, de 19. 7. 1994),. La diferencia entre el importe que se pagó a Etiopía y el importe revisado ascendía a 10. 894. 357 ecus, cobrados de más por este país. Como no era posible conocer de antemano los derechos a transferencia de Etiopía para los ejercicios posteriores, la Comisión pidió a este país que reembolsara este importe a la cuenta STABEX del Fondo Europeo de Desarrollo. Este reembolso se efectuó el 27 de noviembre de 1995. 17. Por otra parte, una revisión estadística emprendida por Vanuatu para el año de aplicación 1993 permitió comprobar que la transferencia aprobada en favor de este país para la copra, que ascendía a 547. 401 ecus, debía reducirse a 265. 281 ecus. Al haber tenido lugar esta comprobación antes del pago de la transferencia, el importe efectivamente pagado a Vanuatu se limitó por lo tanto a 265. 281 ecus. En cuanto a la diferencia entre el importe aprobado y el importe efectivamente pagado, o sea 282. 120 ecus, en vista de su escasa importancia no habría sido objeto por sí solo de un pago a los Estados ACP beneficiarios con cargo al año de aplicación 1993. No obstante, por motivos de coherencia, pareció conveniente añadir al importe devuelto por Etiopía el importe retenido de la transferencia a Vanuatu. 18. Habida cuenta de que el año de aplicación 1993 se caracterizó por la insuficiencia de recursos, convenía pues distribuir los importes previstos, o sea un total de 11. 176. 477 ecus, en proporción a las transferencias ajustadas, entre los distintos Estados ACP (incluidos Etiopía y Vanuatu). El resultado de esta distribución figura en el cuadro 5. Los fondos adicionales procedentes de esta nueva distribución de las transferencias están destinados a utilizarse en el contexto de los marcos de obligaciones mutuas con cargo al año de aplicación 1993. 23 CUADRO 1 : STABEX EJERCICIO DE 1995 Importe de las transferencias (en ecus) código del país país producto 236 247 248 264 280 284 310 324 328 350 382 386 460 465 467 473 806 807 816 Burkina Faso Cabo Verde Senegal Sierra Leona Togo Benin Guinea Ecuatorial Ruanda Burundi Uganda Zimbabue Malaui Dominica Santa Lucía San Vicente y las Granadinas Granada Islas Salomón Tuvalu Vanuatu Pieles en bruto Plátanos frescos Productos del cacahuete Cacao en grano Cacao en grano Productos de la palmera Cacao en grano Té Pieles en bruto Pieles en bruto Té Algodón sin cardar ni peinar Té Plátanos frescos Plátanos frescos Plátanos frescos Plátanos frescos Nuez moscada y macis Cacao en grano Copra Cacao en grano nivel de referencia ingresos por año de aplicación pérdida de ingresos franquicia base de transferencia tras la franquicia consultas art. 202/203 base de transferencia tras las consultas reducción art. 194. 2 reducción art. 194. 4 importe de la transferencia 5,725,787 903,192 78,938,347 5,305,628 7,902,523 2,092,556 5,404,285 3,333,272 2,823,113 2,880,413 637,842 56,092,468 44,792,020 33,084,870 73,048,802 42,538,191 4,083,060 2,768,040 4,018,295 26,173 1,780,660 5,066,939 36,933 74,757,140 2,755,037 5,219,213 1,190,708 4,442,305 1,149,770 2,252,745 2. 380,914 207. 630 41,427,062 33,657,590 18,524,240 54,612,020 27. 223,411 2. 275,346 2,236,740 3. 835,306 4,528 1,055,884 658,848 866,259 4,181,207 2,550. 591 2,683,310 901,848 961,980 2,183,502 570,368 499,499 430,212 14,665,406 11,134,430 14. 560. 630 18,436,782 15,314,780 1,807,714 531,300 182,989 21,645 724,776 0 0 1,254,362 53,056 79,025 0 0 33,333 0 0 0 2,524,161 447. 920 330,849 730,488 425,382 0 0 0 0 0 658,848 866. 259 2,926,845 2,497,535 2,604,285 901,848 961,980 2,150,169 570,368 499,499 430,212 12,141,245 10,686,510 14,229,781 17,706,294 14,889,398 1,807,714 531,300 182. 989 21,645 724,776 0 206,239 0 1,293,024 1,364,177 696,406 168,058 1,478,865 0 200,259 0 0 2,579,830 1,450,157 0 1,407,941 614,930 0 0 18,833 268,957 658,848 660,020 2,926. 845 1,204,511 1,240,108 205,442 793. 922 671,304 570,368 299,240 430,212 12,141,245 8,106,680 12,779,624 17,706,294 13,481,457 1,192,784 531,300 182. 989 2,812 455,819 378,179,537 284,311,461 93,868,076 5,878,576 87,989,500 11,747,676 76,241,824 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 658. 848 660,020 2,926,845 1,204,511 1. 240,108 205,442 793,922 671,304 570. 368 299,240 430,212 12,141,245 8,106,680 12,779,624 17,706,294 13,481,457 1,192,784 531,300 182. 989 2,812 455,819 76,241,824 24 CUADRO 2 : BALANCE POR PAÍS BENEFICIARIO EJERCICIO DE 1995 país Importe en ECUS % del importe total Santa Lucía San Vicente y las Granadinas Dominica Zimbabue Malaui Senegal Granada Ruanda Togo Sierra Leone Guinea Ecuatorial Cabo Verde Burkina Faso Vanuatu Uganda Burundi Benin Islas Salomón Tuvalu 17,706,294 13,481,457 12,779,624 12,141,245 8. 106,680 2,926,845 1,724,084 1,241,672 1,240,108 1,204,511 793,922 660,020 658,848 455,819 430. 212 299,240 205,442 182,989 2,812 23. 224 17. 682 16. 762 15. 925 10. 633 3. 839 2. 261 1. 629 1. 627 1. 580 1. 041 0. 866 0. 864 0. 598 0. 564 0. 392 0. 269 0. 240 0. 004 TOTAL 76,241,824 100. 000 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 25 CUADRO 3 : BALANCE POR PRODUCTO EJERCICIO DE 1995 Producto Importe en ECUS % del importe total 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Plátanos frescos Algodón sin cardar ni peinar Té Cacao en grano Productos del cacahuete Pieles en bruto Nuez moscada y macis Productos de la palmera Copra 45,820,179 12,141,245 9,208,196 3,877,349 2,926,845 1,528,456 531,300 205,442 2,812 60. 098 15. 925 12. 078 5. 086 3. 839 2. 005 0. 697 0. 269 0. 004 76,241,824 100. 000 26 Código pals Pals 224 Sudán 228 Mauritania 236 Burkina Faso 244 248 264 Chad Senegal Sierra Leone 272 Costa de Marfil 276 280 Ghana Togo 284 302 Benin Camerún 306 República Centroafricana 310 311 324 Guinea Ecuatorial Santo tomé y Principe Ruanda 328 334 Burundi Etiopia 346 Kenia 350 Uganda 352 Tanzania 366 370 Mozambique Madagascar 375 Comoras 386 395 Malawi Lesoto 452 Haiti 460 465 467 473 801 Dominica Santa Lucía San Vincente y Granadinas Grenada Papua Nueva Guinea 806 816 819 Islas Salamón Vanuatu Samoa Occidental CUADRO 4 : REDISTRIBUCIÓN DE FRANQUICIAS CON ARREGLO AL PRIMER PROTOCOLO FINANCIERO DE LOME IV Producto franquicia 1990 franquicia 1991 franquicia 1992 franquicia 1993 franquicia 1994 total franquicias total franquicia por pais Prod, de cacahuete Prod, de algodón Cueros y pieles Goma arábiga Semilla de sésamo Tortas de oleaginosas Camarones, langostinos, quisquillas y gambas Algodón Cueros y pieles Algodón Prod, de cacahuete Cacao Café Prod, del cacao Prod, del café Algodón Madera Prod, del cacao Cacao Café Prod, palma Prod, del cacao Café Café Algodón Cacao Cacao Café Cueros y pieles Café Café Cueros y pieles Café Té Café Algodón Cueros y pieles Café Algodón Nueces y almendras de cajuil Café Vainilla Clavo Vainilla Clavo Café Algodón Té Lana sin cardar ni peinar Mohair Cacao Café Bananas o plátanos frescos Bananas o plátanos frescos Bananas o plátanos frescos Nuez moscada y macis Prod, del cacao Café Prod, de copra Prod, palma Copra Copra Prod de copra 161,459 2,832,293 175,385 566,906 453,307 145,643 0 2,305,670 134,505 512,344 406,492 89,529 1,394,282 1,394,282 43,003 118,342 101,117 17,961,289 6,640,050 9,072,855 96,562 251,558 28,385 10,144,405 7,818,649 256,722 107,817 75,373 991,600 46,878 928,441 2,569,533 341,027 8,430,863 2,107,647 87,025 894,172 598. 184 50,095 3,485,014 752,895 147,071 572,080 0 113,148 374,925 0 70,655 1,750,095 3,753,889 890,921 87,830 0 53,504 101,117 20,371,339 26,162. 882 8,415,000 134,277 251,558 0 12,106,695 8,961,075 335,130 144,332 134,546 68,770 1,091,670 58. 466 971,388 2. 899,003 408,230 9,572,502 2,391,240 48,500 1,114,090 4,096,463 835,031 170,775 117,159 42,453 53,767 417,425 0 69,502 2,029,376 3,802,590 1,288,013 2,526,458 148,506 130,913 68,778 84,708 2,061,180 468,874 530,286 509,308 35,086 3,616,477 96,075 86,310 12,780,957 1,693,395 5. 378,625 66,462 213,131 7,794,383 6,361,122 183,142 43,522 93,041 49,285 858,593 35,870 791,116 2. 169,466 273,563 6,801,717 311,234 1,676,165 77,820 743,110 189,630 0 2,739,229 621,825 132,075 31,023 606,184 2,404,890 58,036 0 0 264,372 399,008 0 66,070 1,469,025 3,408. 559 325,457 23,947 271,292 0 768,627 405,137 2,648,567 63,745 0 5,539,371 63,391 743,831 428,681 536,321 254,530 0 167,992 353,115 768,347 451,635 0 948,454 405,137 3,414,353 80,527 80,208 6,860,025 10,458,135 8,284,219 121,720 176,837 0 6,314,232 5,523,401 174,856 0 74,292 701,300 1,655,104 202,086 6,065,539 1,859,622 0 908,301 40,757 2,047,500 77,500 0 2,127,375 0 0 0 213,355 398,797 800,908 451,635 54,160 1,192,151 2,956,748 0 37,268 0 0 26,481 246,167 7,795,892 333. 837 1,548,124 859,799 235,172 3,318,850 1,277,935 78,089 810,274 9,679,397 358,689 368,752 27,231,364 67,363,263 1,693,395 6,640,050 31,150,699 419,021 893,084 28,385 41,899,086 28,664,247 949,850 187,854 473,087 193,428 2,941,863 141,214 3,392,245 9,293. 106 1,224,906 30,870,621 311,234 8,034,674 48,500 164,845 4,403,504 787,814 90,852 12,368,206 2,209,751 527,421 117,159 73,476 1,034,865 5,068,586 1,514. 262 58,036 113,148 53,767 1,438,069 1,150,920 1,569,255 903,270 260,387 7,389,101 13,921,786 2,178,934 2,526,458 236,336 130,913 186,031 11,018,991 3,318,850 1,356,024 810,274 9,679,397 727,441 102,928,072 31,150,699 1,312,105 28,385 70,563,333 1,137,704 473,087 193. 428 3,083,077 3,392,245 10,518,012 31,181,855 8,248,019 5,191,318 90,852 15,105,378 190,635 6,103,451 1,514,262 171,184 1,491,836 1,150,920 1,569,255 903,270 260,387 26,016,279 236,336 130,913 186,031 redistribución de franquicia por país 2,121,498 redistribución de franquicia por producto 47,395 1,500,951 64,274 298,062 165,538 45,278 638,982 246,042 15,035 156,003 1,863,584 69,059 70,996 5,242,883 12. 969,520 326,031 1,278,416 5,997,477 80,675 171,946 5,465 8,066,875 5,518,758 182,875 36. 168 91,084 37,241 566,400 27,188 653,113 1,789,212 235,832 5,943,553 59,922 1,546,924 9,338 31,738 847. 811 151,679 17,492 2,381,263 425,446 101,5451 22,557 14,146 199,244 975,860 291. 542 11. 173 21. 785 10. 352; 276. 873 221. 588! 302. 130 173. 908' 50 133 1. 422. 631 2680. 376 419. 512 486. 422 45 502 25. 205; 35. 817 j 638,982 261,077 156,003 1,863,584 140,055 19,816,850 5,997,477 252,621 5,465 13,585,633 219,043 91,084 37,241 593,588 653,113 2,025,044 6,003,475 1,588,000 i 999,490' 17,492 2,908,254 36,703 1,175,104 291,542 32. 958 287. 225 221,56» 302. 133 173,905 50. 1 Sí 5,008. 9¿" 45. 5;; 25. 2C: 35,8-' 27 TOTAL 117. 955. 946 86,656,441 64,107,452 14,439,517 351,433,305 351,433,3051 67. 661. 825; 67,661. 825 CUADRO 5 : Pagos adicionales con cargo al año de aplicación 1993 Transferencias Tranferencias | Reparto de importes calculadas con 1993 tras [cargo al del año 1993 ajustes ** resultantes tras ajustes Total por pais Bananas o plátanos frescos 355,847 355,847 Prod, de cacahuete 15,123,888 15,123,888 Código País pais 224 Sudán 236 Burkina Faso 244 Chad 247 Cabo Verde 248 Senegal Producto Prod, de algodón Cueros y pieles Algodón Algodón 257 Guinea-Bissau Cacahuetes Nueces y almendras de palmis 264 Sierra Leona 272 Costa de Marfil 276 Ghana 280 Togo 284 Benin 302 Camerún 306 República Centroafricana 310 328 Guinea Ecuatorial Burundi 334 Etiopía 346 Kenía 350 Uganda 366 Mozambique 352 370 Tanzania Madagascar 375 Comoras 382 395 Zimbabwe Lesoto 452 Haití Café Cacao Prod, del cacao Prod, del café Prod, del cacao Cacao Café Nueces y aceites de karité Prod, palma Prod, del cacao Café Café Algodón Madera Cacao Café Cueros y pieles Café Cueros y pieles Café Café Cueros y pieles Copra Nueces y almendras de cajuil Café Café Clavo Clavo Aceites esenciales Algodón Lana sin cardar ni peinar Mohair Cacao Café 460 | Dominica 465 Santa Lucia 467 San Vicente y Granadinas Bananas o plátanos frescos Bananas o plátanos frescos Bananas o plátanos frescos 473 Granada Cacao 801 Papua Nueva Guinea 806 Islas Salamón 807 Tuvalu 812 Kiribati 816 Vanuatu 817 Tonga 819 Samoa Occidental Bananas o plátanos frescos Nuez moscada y macis Prod, del cacao Café Cacao Copra Copra Copra Prod, de copra Prod, de copra Tortas de oleaginosas 1,632,015 1,632,015 784,283 704,412 784,283 704,412 4,439,203 4,439,203 83,256 30,192 1,595,960 1,011,865 8,678,825 83,256 30,192 1,595,960 1,011,865 8,678,825 66,613 32,012 28,751 98,625 28,751 181,192 181,192 14,524 14,524 617,301 617,301 3,398 1,232 4,630 65,141 106,442 41,301 354,238 1,299,999 23,171,128 23,171,128 945,761 15,738,690 15,738,690 642,396 642,396 1,937,651 1,718,417 281,571 662,709 1,937,651 1,718,417 281,571 662,709 79,088 70,139 11,493 27,049 160,720 27,049 20,076,543 20,076,543 819,451 1,329,648 12,499,807 12,499,807 510,197 4,596,992 4,596,992 724,213 724,213 1,022,587 1,022,587 850,805 850,805 19,577,265 19,577,265 273,078 273,078 27,643,660 19,318,033 4,949,289 2,380,559 16,048,216 16,048,216 43,995,103 43,995,103 439,021 157,685 1,568,577 8,300,103 3,752,286 542,199 317,372 493,726 439,021 157,685 1,568,577 8,300,103 3,752,286 542,199 317,372 493,726 5,439,952 5,439,952 969,858 69,814 80,947 4,471,097 3,368,793 3,481,275 5,452,277 213,084 589,553 1,445,902 4,335,550 7,878,555 599,132 3,622 36,024 547,401 110,264 111,859 16,602 969,858 69,814 80,947 4,471,097 3,368,793 3,481,275 5,452,277 213,084 589,553 1,445,902 4,335,550 7,878,555 599,132 3,622 36,024 265,281 110,264 111,859 16,602 187,632 258,930 29,560 41,738 34,727 34,727 799,072 810,218 11,146 788,492 97,166 655,030 885,658 655,030 1,795,720 1,813,639 17,919 6,436 64,024 338,780 153,155 22,131 12,954 20,152 222,039 39,586 2,850 3,304 182,494 137,502 142,093 222,542 8,697 24,063 59,016 176,961 321,574 24,454 148 1,470 10,828 4,501 4,566 678 70,460 338,780 175,286 33,106 222,039 42,436 185,798 137,502 142,093 222,542 91,776| 498,535 24,454 148 1,470 10,828 4,501 5,244 De corformidad con la Decisión de la Comisión de 19. 07. 1994 ' Ajustas relativos a Etiopia y Vanuatu 28 285,000,000 273,823,523 11,176,477 11,176,477| ISSN 0257-9545 COM(97) 374 final DOCUMENTOS ES 11 02 17 N° de catálogo : CB-CO-97-366-ES-C ISBN 92-78-22770-6 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo J%


title: WRITTEN QUESTION No. 2500/97 by Anita POLLACK to the Commission. Fire safety in hotels

eurovoc_concepts:
building safety
dissemination of EU information
fire protection
hotel industry
occupational safety
sample survey
statistics
tourism

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 2318/97 by Leonie van BLADEL to the Council. The humanitarian situation of prisoners in Morocco

eurovoc_concepts:
Morocco
Netherlands
consulate
human rights
prison system
prisoner

formats: html pdf print

text: 3. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities C 102/25 The ancient city of Haskif (Hasankeyf) was their centre and is in danger of being buried under mud once the dam at Lusu › being built by Turkey to which the region belongs › is completed. Turkey, however, is a signatory to the international UNESCO Conventions (of Granada and Malta) on the protection of antiquities. What measures will the Commission take to protect the antiquities of this region? Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (23 September 1997) The Commission shares the Honourable Member’s concern about the threat to the ancient city of Haskif (Hasankeyf) once construction of the dam at Lusu is completed. The Commission recalls that Turkey, like all signatories of United Nations educational, scientific and cultural organization conventions, has specific obligations as to the protection of antiquities. The Commission, therefore, expresses the wish that the Turkish authorities have undertaken all appropriate measures to ensure the protection of this important archaeological site and its preservation for future generations. Furthermore, the Commission has raised the issue in its regular contacts with the Turkish authorities. (98/C 102/37) WRITTEN QUESTION E-2308/97 by Heidi Hautala (V) to the Council (18 July 1997) Subject: Health risks of silicone implants According to recent research silicone implants inserted to increase the size of women(cid:146)s breasts may leak silicone into the body, which can result in serious damage to health. Silicone is also thought to migrate to the foetus in pregnant women, with serious consequences. In the USA a number of court cases with far-reaching implications are under way against the manufacturers of silicone implants, which may result in the authorities banning such implants. Is the Council aware of the serious damage to health caused by silicone, and in particular of the claims that silicone may migrate to other parts of the body and to the foetus? Is the Council considering measures to tighten the product liability of silicone implant manufacturers? Does the Council intend to ban them? Answer (17 November 1997) The question to which the Honourable Member refers has not yet been submitted to the Council. At this stage, the Honourable Member could apply to the Commission to ascertain whether it intends to take up that question. (98/C 102/38) WRITTEN QUESTION E-2318/97 by Leonie van Bladel (UPE) to the Council (18 July 1997) Subject: The humanitarian situation of prisoners in Morocco Is the Netherlands Presidency of the Council aware of the degrading humanitarian conditions in which 1. prisoners are kept in Morocco? Has the Netherlands Presidency considered holding consultations with the Moroccan Government with a 2. view to improving humanitarian conditions for prisoners in Moroccan prisons?


title: Komission kertomus neuvostolle tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä 7 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/106/ETY soveltamisesta vuosina 1993-1995

eurovoc_concepts:
application of EU law
carriage of goods
combined transport
intra-EU transport
statistics

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 18. 07. 1997 KOM(97) 372 lopull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä 7 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/106/ETY soveltamisesta vuosina 1993-1995 1. JOHDANTO Ennen kuin neuvoston direktiivi 92/106/ETY annettiin 7. joulukuuta 1992, yhteisön lainsäädännöllä oli jo pyritty luomaan yhdistettyjä kuljetuksia koskevia yhteisiä sääntöjä. 1. 1 Neuvoston direktiivi 75/130/ETY Direktiivin päätavoitteet olivat vapauttaa yhdistetyt kuljetukset kaikista määrällisistä tietyt hallinnolliset muodollisuudet1. rajoituksista (kiintiöistä) ja poistaa Direktiiviä 75/130/ETY on muutettu viisi kertaa2. Näiden muutosten päätarkoitus on ollut ulottaa toimet koskemaan myös seuraavia: - yksiköiden kuljetukset jäsenvaltioiden välisillä sisävesiväylillä sekä maanteitse tapahtuvat syöttö- ja jakelukuljetukset - yhdistetyissä kuljetuksissa käytetyistä ajoneuvoista perityn kansallisen tieveron takaisinmaksu - omaan lukuun suoritettavat yhdistetyt kuljetukset - maanteitse tapahtuvista syöttö- ja jakelukuljetuksista perittävien pakollisten maksujen poistaminen. 1. 2 Neuvoston direktiivi 92/106/ETY Tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä 7 päivänä joulukuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/106/ETY3 on 17 päivänä helmikuuta 1975 annetun direktiivin 75/130/ETY kodifioitu toisinto. sellaisten yhdistettyjen tarkoitus on vapauttaa Direktiivin 92/106/ETY kuljetusten alku- ja loppuosuudet kaikista lupajärjestelmistä, joissa käytetään rautatie-, sisävesi- ja merikuljetuksia, silloin kun kyseisen osuuden pituus on 1 Direktiivi 75/130/ETY, 17. 2. 1975 (EYVL N:o L 48, 17. 2. 1975, s. 31). 2 Direktiivi 79/5/ETY, 19. 12. 1978 (EYVL N:o L 5, 9. 1. 1979, s. 33). Direktiivi 82/3/ETY, 21. 12. 1981 (EYVL N:o L 5, 9. 1. 1982, s. 12). Direktiivi 82/603/ETY, 28. 7. 1982 (EYVL N:o L 247, 23. 8. 1982, s. 6). Direktiivi 86/544/ETY, 10. 11. 1986 (EYVL N:o L 320, 15. 11. 1986, s. 33). Direktiivi 91/224/ETY, 27. 3. 1991 (EYVL N:o L 103, 23. 4. 1991, s. 1). 3 EYVL N:oL 368, 17. 12. 1992, s. 38. linnuntietä yli 100 kilometriä. Maantieosuuksiin pätevät samat rajoitukset kuin maanteiden tavaraliikenteeseen, johon liittyy sisävesikuljetus. Direktiivin 92/106/ETY päätavoite on tiivistetty seuraavaan johdanto-osan kappaleeseen. "lisääntyvät ongelmat, jotka liittyvät teiden ruuhkautumiseen, ympäristöön ja yhdistettyjen liikenneturvallisuuteen, kuljetusten edelleen kehittämistä vaihtoehtona maantiekuljetuksille". edellyttävät yleisen edun vuoksi Direktiivin 92/106/ETY 5 artiklan mukaan komissio kertomuksen laatii neuvostolle yhteisön oikeuden soveltamisesta tällä alalla sekä yhdistettyjen kuljetusten taloudellisesta kehityksestä ja toimenpiteiden määrittelemisestä, joilla on tarkoitus edistää yhdistettyjä kuljetuksia. tarvittaessa sellaisten uusien Komissio on velvollisuutensa. laatinut tämän kertomuksen täyttääkseen edellä mainitun lähetti jäsenvaltioille varten komissio alan Tätä kertomusta ammattijärjestöille kyselylomakkeet. Kertomus käsittelee direktiivin soveltamista vuosina 1993-1995. Tilastotaulukot on tehty vuosia 1993 ja 1994 koskevien tietojen perusteella, koska ainoastaan näistä vuosista oli saatavilla riittävästi tietoja. Kertomuksessa tehdyt analyysit perustuvat suureksi osaksi 23. toukokuuta 1995 ja 11. tammikuuta 1996 välisenä ajanjaksona saatuihin vastauksiin. Kyselyyn ei saatu lainkaan vastauksia Espanjasta, Italiasta eikä Kreikasta. ja Direktiivin 92/106/ETY 1 artiklassa yhdistetty kuljetus määritellään seuraavasti: "Tässä direktiivissä 'yhdistetyllä kuljetuksella' tarkoitetaan jäsenvaltioiden välistä tavaroiden kuljetusta, jossa kuorma-auton, perävaunun, vetoautollisen tai vetoautottoman puoliperävaunun, vaihtokuormatilan tai vähintään 20 tai jalan kontin kuljettamiseen käytetään maantietä matkan alku- loppuosuudella ja toisella osuudella rautatie-, sisävesi- tai merikuljetusta, silloin kun tämän osuuden pituus on yli 100 km linnuntietä ja se muodostaa maantiekuljetuksen alku- tai loppuosuuden: - joko tavaroiden kuormauspaikan sopivan rautatien kuormausaseman välillä alkuosuuden, ja lähimmän sopivan rautatien purkausaseman ja tavaroiden purkauspaikan välillä loppuosuuden, tai lähimmän ja - enintään 150 km säteellä linnuntietä sisävesisatamasta tai merisatamasta, missä tavarat laivataan tai puretaan. " -3 2. DIREKTIIVIN 92/106/ETY SOVELTAMINEN 2. 1 Direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä edellyttämät Direktiivin 92/106/ETY 10 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on saatettava voimaan direktiivin noudattamisen ja hallinnolliset määräykset 1 päivään heinäkuuta 1993 mennessä. Jäsenvaltiot ovat muutamaa poikkeusta saattaneet direktiivin 92/106/ETY osaksi kansallista lainsäädäntöään. Niissä tapauksissa, joissa koko direktiiviä ei ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä tai joissa säädöksiä ei ollut tätä kertomusta laadittaessa vielä annettu, komissio on aloittanut rikkomisesta johtuvan menettelyn EY. n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti. lukuun ottamatta asetukset lait, 2. 2 Direktiivin säännösten puutteellinen soveltaminen Saatuaan erään tiekuljetusyhtiön tekemän valituksen komissio havaitsi, että Italia oli direktiivin 75/130/ETY 2 artiklan vastaisesti kiintiöinyt sellaisia ajoneuvoja varten myönnettävät luvat, joita käytetään Italiassa ainoastaan yhdistettyjen kuljetusten maanteitse tapahtuviin syöttö- ja jakelukuljetuksiin. Kiintiöinti koski myös Italiassa rekisteröityjä ajoneuvoja. Komissio nosti Italiaa vastaan kanteen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa, joka ratkaisi asian komission hyväksi Italiaa vastaan 7. toukokuuta 1992 antamassaan tuomiossa (asia 45/89). Erään tieliikenteen harjoittajien liiton mukaan eräässä jäsenvaltiossa on yhä voimassa yhdistettyjä kuljetuksia koskeva lupajärjestelmä. Lokakuussa 1996 virallisen komissio asianomaisille komission huomautuksen, selvityspyyntöihin. viranomaisille vastanneet lähettää koska olleet päätti eivät ne 2. 3 Direktiivin verosäännösten soveltaminen 2. 3. 1 Yleistä Direktiivillä 82/603/ETY luotiin verokannustinjärjestelmä, jolla oli tarkoitus edistää yhdistettyjen kuljetusten käyttöä. Direktiivin 8 artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat alentaa tai palauttaa tiettyjä yhdistettyihin kuljetuksiin käytettävien tieajoneuvojen veroja "joko vakiomääräisesti tai suhteessa tällaisten ajoneuvojen rautatiematkoihin". Valtion, jossa ajoneuvot on rekisteröity, on annettava alennukset ja palautukset kyseisessä valtiossa rautateitse kuljettujen matkojen perusteella. Saman 8 artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat kuitenkin myöntää nämä alennukset tai palautukset myös sellaisten rautatiematkojen perusteella, jotka tehdään osaksi tai kokonaan niiden alueen ulkopuolella. 4- 1990 komissio Vuonna 75/130/ETY muuttamiseksi4. Yhdessä ehdotetussa muutoksessa haluttiin tehdä pakolliseksi myöntää alennuksia koko rautateitse kuljetusta osuudesta. Neuvosto ei hyväksynyt tätä ehdotusta. ehdotuksen direktiivin teki Vuonna 1992 annetun direktiivin 92/106/ETY 6 artiklan 1 kohdassa asetettiin kuitenkin seuraava velvollisuus: tarvittavat toteutettava "Jäsenvaltioiden on toimenpiteet 3 kohdassa tarkoitettuihin yhdistettyihin kuljetuksiin käytettäviin maantieajoneuvoihin (kuorma-autot, vetoautot, puoliperävaunut ja perävaunut) sovellettavien tai verojen alentamiseksi suhteessa matkaan, jona tällaista ajoneuvoa kuljetetaan rautateitse, niissä rajoissa ja niillä edellytyksin sekä niiden yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka jäsenvaltiot vahvistavat kuultuaan komissiota. " joko kiinteämääräisesti tai palauttamiseksi On aiheellista korostaa, että jäsenvaltiot ovat soveltaneet direktiivin 92/106/ETY veronalennuksia ja -palautuksia koskevaa 6 artiklan 1 kohtaa ainoastaan yhdistettyihin maantie-rautatiekuljetuksiin ja pääasiassa niin kutsuttuun liikkuvaan tiehen. Direktiivin 92/106/ETY 6 artiklan 1 kohdan 3 alakohdassa mainittuja alennuksia ja palautuksia ei sovelleta muunlaisiin tai yhdistettyihin kuljetuksiin, joissa käytetään esimerkiksi merikuljetuksia. sisävesi- Direktiivissä 92/106/ETY jäsenvaltioiden sallitaan kuitenkin myöntää muita veronalennuksia ja -palautuksia seuraavasti: - Ensiksi: "Jäsenvaltiot voivat kuitenkin myöntää nämä alennukset tai palautukset ottamalla huomioon ne matkat rautateitse osittain tai kokonaan sen jäsenvaltion ulkopuolella, missä ajoneuvot on rekisteröity. " - Toiseksi: "Ajoneuvot, joita käytetään yhdistetyissä kuljetuksissa ainoastaan vetoautoina maantiekuljetuksen alku- ja loppuosuuksilla, voidaan, jos niitä verotetaan erikseen, vapauttaa. luetelluista veroista. ". 2. 3. 2 Jäsenvaltiot, joissa verotoimilla on käytännön vaikutuksia Saksa on vuodesta 1979 lähtien alentanut yhdistettyihin kuljetuksiin käytettävien ajoneuvojen veroja rautatiekuljetusten määrän perusteella. Tästä ovat yksinomaan terminaalikuljetuksiin. Alennuksia myönnetään vuosittain yhteensä noin 12,5 miljoonan ecun (24 miljoonan Saksan markan) arvosta. poikkeuksena ajoneuvot, käytetään joita Ranska on vuodesta 1979 lähtien myöntänyt akseli veron alennuksia yhdistettyjä maantie-rautatiekuljetuksia käyttäville tieliikenteen harjoittajille. KOM(90) 564. - 5- Nämä alennukset ovat yhteensä 75 prosenttia kuljetusalueelle määrätystä verosta. Edellisen direktiiviä 92/106/ETY koskevan kertomuksen mukaan Italia palauttaa ja rautateitse kuljetetuista ajoneuvoista perittyjä alueellisia lisäveroja. Kokonaismäärää ei kuitenkaan tiedetä. tieveroja Itävaltalaiset ajoneuvot, joita käytetään yksinomaan terminaalikuljetuksiin, on vapautettu ajoneuvoverosta. Tämän itävaltalaisen ajoneuvon rautatiekuljetuksen perusteella myönnetään 15 prosentin alennus tähän kuukausittaisesta verosta. tarkoitukseen noin 5 miljoonaa ecua (70 miljoonaa Itävallan sillinkiä). Itävallan hallitus käyttää vuosittain lisäksi jokaisen 2. 3. 3 Jäsenvaltiot, joissa verotoimilla ei ole käytännön vaikutuksia Yhdistyneessä kuningaskunnassa on määrätty veronalennuksista, jotka koskevat myös yhdistettyihin kuljetuksiin (niin kutsuttuun liikkuvaan tiehen) käytettäviä kokonaisia ajoneuvoja, koska moottoriajoneuvoveroa peritään ainoastaan moottoroiduista ajoneuvoista. Yhdistyneeltä kuningaskunnalta saadun vastauksen mukaan näitä ajoneuvoja ei kuitenkaan voida toistaiseksi kuljettaa siellä rautateitse kuorman ulottumalle asetettujen rajoitusten vuoksi. Belgiassa ajoneuvosta peritty vero voidaan palauttaa sen matkan perusteella, joka tehdään Belgian alueella rautateitse, mutta todellisuudessa veroja ei ole tähän saakka palautettu lainkaan. Belgia on ilmoittanut komissiolle tämän johtuvan siitä, että sen alueella kuljetut matkat, joiden perusteella veronpalautuksia voidaan hakea, ovat varsin lyhyitä, mutta niistä aiheutuu runsaasti hallinnollista työtä. Alankomaissa verosäännöksillä ei ole ollut vaikutusta, koska ainoastaan yksittäisten verotettujen ajoneuvojen veroja voidaan alentaa tai palauttaa. Koska Alankomaiden markkinoilla ei yleensä harjoiteta kokonaisten tieliikenteen ajoneuvojen yhdistettyjä kuljetuksia, alennukset ja palautukset ovat olleet hyvin vähäisiä. Suomessa veroja ei ole tarvinnut palauttaa juuri lainkaan. Ruotsissa voidaan alentaa tai palauttaa ainoastaan niistä ajoneuvoista perittyjä veroja, joita kuljetetaan enemmän kuin 60 päivää rautateitse. Näitä alennuksia ei ole haettu Ruotsissa lainkaan. Espanja, Irlanti, Kreikka, Luxemburg, Portugali ja Tanska eivät vastanneet verotoimien vaikutusta koskevaan kysymykseen. Edellisen direktiiviä 92/106/ETY koskevan kertomuksen perusteella tiedetään kuitenkin, että Espanja, ja Tanska eivät myöntäneet Irlanti, Kreikka, Luxemburg palautuksia kertomuksessa käsiteltynä ajanjaksona. 2. 3. 4 Veronalennuksista ja -palautuksista tehdyt päätelmät Voidaan siis todeta, että useimmat jäsenvaltiot eivät ole soveltaneet voimassa olevia verosäännöksiä. Pakollista verosäännöstä on sovellettu ainoastaan yhteen yhdistetyn kuljetuksen tiettyjen ajoneuvojen rautatiekuljetukseen. Käytännössä verosäännösten soveltaminen rajoittuu lajiin, että tunnustettava, yhdistetyt kuljetukset, monissa verojärjestelmissä liikkuvan tien kuljetuksiin. Sen vuoksi niiden vaikutus yhdistettyjen kuljetusten kehitykseen on ollut vähäinen. Toisaalta on joissa käytetään sisävesikuljetuksia tai lyhyen matkan merikuljetuksia, tekevät myös osaltaan liikenteestä kestävämpää. Koska niissä ei käytetä teitä pitkän matkan kuljetuksiin, tieverojen alentaminen tai palauttaminen on perusteltavissa. Voidaan myös kysyä, onko aiheellista - niin kauan kuin maantiekuljetusten kustannuksiin ei ole sisällytetty kaikkia ulkoisia kustannuksia - lieventää tämän seikan kielteistä vaikutusta yhdistettyihin kuljetuksiin vähentämällä yhdistettyjen kuljetusten verotusta. On pohdittava, millä keinoin ne jäsenvaltiot, jotka eivät toistaiseksi sovella verosäännöksiä, saadaan soveltamaan niitä käytännössä ja miten näitä säännöksiä voidaan soveltaa myös yhdistettyihin kuljetuksiin, joihin kuuluu sisävesi- tai lyhyen matkan merikuljetus. Periaatteessa on olemassa kaksi vaihtoehtoa: mahdollisuudet vapaaehtoisiin alennuksiin ja palautuksiin tai lisätään niiden yhdistetyn kuljetuksen muotojen määrää, joista perittyjen verojen alentaminen tai palauttaminen on pakollista. aikaisempaa suuremmat annetaan 2. 4 Yhdistetyn kuljetuksen alku- ja koskevien direktiivin säännösten soveltaminen loppuosuuden maantiekuljetuksia täsmällisiä Jäsenvaltiot eivät ole antaneet tietoja siitä, miten nämä säännökset ovat vaikuttaneet yhdistettyjen kuljetusten alku-ja loppuosuuden maantiekuljetusten vapauttamiseen. Italiassa on perustettu järjestö näitä matkan alku- ja loppuosuuden maantiekuljetuksia varten. Neljänteen puiteohjelmaan liittyy tämän ajatuksen laajempaa soveltamista koskeva tutkimus, jonka yhteisrahoituksen komissio on äskettäin hyväksynyt. Maanteiden tavaraliikenne vapautetaan 1. heinäkuuta 1998 kabotaasia koskevasta lupajärjestelmästä5. Koska yhdistetyt kuljetukset on jo vapautettu kaikista lupajärjestelmistä, ne menettävät yhden kilpailueduistaan. Tästä syystä komissio aikoo tarvittaessa tarkistaa direktiivin 92/106/ETY asiaa koskevia säännöksiä. 3. ALAN TALOUDELLINEN KEHITYS 3. 1 Määrällinen kehitys Euroopassa 3. 1. 1 Yhdistettyjen kuljetusten määrä teuina ilmaistuna Jäljempänä olevasta taulukosta 1 ilmenevät seuraavat seikat: Asetus (ETY) N:o 3118/93, 25. 10. 1993, 12 artiklan 2 kohta (EYVL N:o. L 279, 12. 11. 1993, s. 1). - 7- - Yhdistetyissä kuljetuksissa siirrettyjen yksiköiden kokonaismäärä teuina ilmaistuna (teu = twenty-foot equivalent unit). - Määrän kasvu vuosina 1993 ja 1994, sillä komission yksiköillä ei ole ollut käytettävissään tuoreempia tietoja kaikista yhdistetyn kuljetuksen eri muodoista ja niissä siirretyistä yksikkötyypeistä. Vertauslukuina on käytetty vuoden 1990 lukuja, jotka ovat saatu komission edellisestä kertomuksesta6. - Koska käytettävissä olleita lukuja ei ollut yhtenäistetty, taulukon luvut ovat arvioita. - Liitteessä 1 on taulukkoa 1 seikkaperäisempi taulukko, josta ilmenee lisäksi erilaisten yksikkötyyppien suhteellinen osuus. Liitteessä on myös käytettyjä tilastoja koskevia selityksiä ja muita huomautuksia. Taulukko 1 Yhdistettyjen kuljetusten määrällinen kehitys teuina ilmaistuna Lähde 1990 1993 1994 Ks. liite 1 4 884 000 6 707 000 7 640 000 Yhdistettyjen kuljetusten kokonaismäärä teuina (lukuun ilmaistuna ottamatta lyhyen matkan merikuljetuksia) 3. 1. 2 Taulukosta 1 tehdyt päätelmät teuina Yhdistetyissä kuljetuksissa ilmaistuna varsin huomattava: ajanjaksona 1990-1994 se kasvoi lähes 60 prosenttia. siirrettyjen yksikköjen määrä on 3. 1. 3 Maantiekuljetusten, rautateiden rahtiliikenteen ja yhdistettyjen kuljetusten vertailu (tkm) Ihanteellisinta olisi tehdä vertailu miljoonina tonnikilometreinä ilmaistujen lukujen perusteella, mutta varsinkaan sisävesikuljetuksista ja valtioiden sisäisistä konttien kuljetuksista ei ole saatavilla suoraan vertailukelpoisia lukuja. Sen vuoksi on jouduttu tekemään arvioita liitteessä 1 mainituista lähteistä saatujen tietojen perusteella. Taulukko 2 Määrällinen kehitys miljoonina tonnikilometreinä KOM(93) 394. 8- 993 964 000 205 000 47 392 Maantiekul i etukset Rautateiden rahtiliikenne kuljetukset Yhdistetyt yhteensä (lukuun ottamatta lyhyen meri matkan kuljetuksia) 1994 1 061 000 220 000 51972 ilmi, ilmaistujen että yhdistettyjen kuljetusten määrä on Taulukosta 2 käy lukujen perusteella) noin 5 prosenttia (tonnikilometreinä maantiekuljetusten määrästä. Tämä prosenttiluku on yhä varsin pieni, kun otetaan huomioon, että tavoitteena on kehittää yhdistetyistä kuljetuksista lainatussa direktiivin maantiekuljetusten vaihtoehto, kuten kohdassa 1. 2 johdanto-osan kappaleessa todetaan. Mutta kun yhdistettyjen kuljetusten määrää verrataan rautateiden rahtiliikenteen määrään (tonnikilometreinä), vastaava prosenttiluku on 23. 3. 1. 4 Maantiekuljetusten, rautateiden rahtiliikenteen ja yhdistettyjen kuljetusten vertailusta tehdyt päätelmät Tonnikilometreinä ilmaistuihin lukuihin perustuva vertailu osoittaa, että yhdistettyjen kuljetusten määrä on noin 5 prosenttia maantiekuljetusten määrästä. Tämä osuus on yhä varsin pieni, kun otetaan huomioon, että tavoitteena on kehittää yhdistetyistä kuljetuksista maantiekuljetusten tarkasteluajanjaksona tarpeellista vaihtoehto. On lisäsivät myös osuuttaan koko kuljetusmarkkinoista. maantiekuljetukset Rautatiekuljetuksiin verrattuna yhdistettyjen kuljetusten määrä on jo huomattava. korostaa, että 3. 1. 5 Tilastojen laadusta tehdyt päätelmät Alan kehityksen kuvaamiseen tarvitaan nykyistä yhtenäisempiä tilastoja. Komissio pyrkii parhaillaan tähän tavoitteeseen. Eurostatin olisi standardoitava ja yhdenmukaistettava raportointimenettelyä ja kehitettävä siten sopiva tiedonkeruujärjestelmä. Tiedon keruussa on suojattava liiketoiminnallisia etuja. 3. 1. 6 Yhdistettyihin kuljetuksiin kuuluvat konttien sisävesikuljetukset Käsiteltävänä olevana ajanjaksona (1993-1994) konttien sisävesikuljetukset lisääntyivät noin 10 prosenttia. Kaikkein tärkeimmät liikenneyhteydet ovat Rotterdamin, Antwerpenin ja Reinin satamien muodostamassa kolmiossa. Kaikki Antwerpenin ja Rotterdamin väliset kuljetukset eivät ole yhdistettyjä kuljetuksia, koska niihin ei useinkaan liity maantieyhteyttä. Yleensä ne kuitenkin korvaavat maantiekuljetukset. Kontteja kuljetetaan myös yhä enemmän Lillestä näihin satamiin sekä Tonavalla. Alkusysäyksenä näihin kuljetuksiin on toiminut osittain PACT-ohjelma, jonka kautta komissio on vuosina 1993-1996 - 9- osallistunut useiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevien kokeiluhankkeiden rahoitukseen7. 3. 1. 7 Konttien rautatiekuljetukset Yhdistettyihin kuljetuksiin kuuluvat konttien rautatiekuljetukset lisääntyivät jopa enemmän kuin konttien sisävesikuljetukset. Intercontainerin (ICF:n) mukaan tämä johtuu yleisestä talouden elpymisestä ja kokonaisten junien käyttöönotosta. Vuoteen 1993 verrattuna teuina mitattu kasvu oli 15 prosenttia (lähde: ICF). Vuonna 1995 näin mitatut arvot pysyivät samoina, mutta tonnikilometreinä mitattu kasvu oli noin 2 prosenttia (lähde: SGKV:n kertomus vuodelta 1995 (SGKV = Studiengesellschaft fur den kombinierten Verkehr e. V. )). ei ollut seikkaperäisiä tietoja liikennöidyistä reiteistä, mutta kasvun todettiin johtuvan uusista junista. Intercontainerin kertomuksessa 3. 1. 8 Vaihtokuormatilojen ja puoliperävaunujen yhdistetyt maantie- rautatiekuljetukset sekä liikkuva tie Yhdistettyjen kuljetusten kansainväliseltä liitolta UIRR:ltä saatujen tietojen mukaan vaihtokuormatilojen kuljetukset (kontit mukaan luettuina) ja ajoneuvojen kuljetukset liikkuvalla tiellä lisääntyivät noin 20 prosenttia. Vuotta 1995 koskevan UIRR:n kertomuksen mukaan näistä kahdesta kuljetusmuodosta vaihtokuormatilojen kuljetukset lisääntyvät myös pitkällä aikavälillä, sillä liikkuvan tien kasvu tonnikilometreinä ilmaistuna ei ole ollut yhtä huomattavaa. Vuonna 1995 UIRR:ään kuuluvat yhtiöt kirjasivat 5,6 prosentin kasvun, joka luetaan erityisesti kansainvälisten kuljetusten ansioksi (lähde: SGKV:n kertomus vuodelta 1995). EU:n jäsenvaltioissa sijaitsevat 11 UIRR. ään kuuluvaa yhtiötä liikennöivät useita kyseisten valtioiden välisiä sekä niiden ja monien Keski- ja Itä-Euroopan maiden välisiä reittejä. Vuotta 1994 koskevan UIRR:n kertomuksen mukaan kaksi kolmasosaa niiden kansainvälisistä maantie-rautatiekuljetuksista on Alppien kautta harjoitettavaa liikennettä. 3. 1. 9 Puoliperävaunujen ja kuorma-autojen laivakuljetukset Näitä yksikköjä ei kuljeteta kovinkaan paljon sisävesillä Tonavaa lukuun ottamatta. Lyhyen matkan merikuljetuksissa on vaikea tehdä tilastollista eroa yhdistettyihin kuljetuksiin kuuluvien lyhyen (enintään 100 kilometrin) matkan lauttakuljetusten ja lyhyen matkan merikuljetusten välillä. Tästä syystä taulukoissa ei ole näitä kuljetusmuotoja kuvaavia lukuja. Komission päätös 93/45/ETY, 22. 12. 1992 (EYVL N:o L 16, 25. 1. 1993, s. 55). 10 3. 2 Markkinajärjestelyt 3. 2. 1 Yhdistetyt kuljetukset, joissa käytetään rautatiekuljetuksia Yhdistetyn kuljetuksen harjoittajat ovat jo monen vuoden ajan voineet harjoittaa kaikkia yhdistetyn kuljetuksen muotoja. Tämä on lisännyt kilpailua erityisesti vaihtokuormatilojen ja konttien kuljetusten alalla. IFC organisatorisena mainitsee parannuksena. logististen keskusten käytön lisäksi Neuvosto antoi 29. heinäkuuta 1991 direktiivin 91/440/ETY8. Muun ohella tässä direktiivissä annettiin rautatieyrityksille ja kansainvälisille rautatieyritysten ryhmittymille oikeudet käyttää rautateiden infrastruktuuria kansainvälisiin yhdistettyihin kuljetuksiin koko yhteisössä. Tämän poliittisen toimenpiteen tarkoitus on ollut vauhdittaa yhdistettyjen kuljetusten kehittämistä. Jotkut jäsenvaltiot eivät ole siirtäneet direktiivin 10 artiklaa osaksi kansallista lainsäädäntöään. Muualla on kuitenkin muodostettu useita liittoutumia kansainvälisiä yhdistettyjä kuljetuksia varten. 3. 2. 2 Yhdistetyt kuljetukset, joissa käytetään sisävesikuljetuksia Rein on tärkein väylä, joilla kontteja kuljetetaan proomuilla. Sen suosioon ovat myötävaikuttaneet vapaa laivaliikenne, yritteliäisyys ja tarkat aikataulut sekä väylän suuri kuljetuskapasiteetti ja Antwerpenissä ja Rotterdamissa uudelleen lastattujen konttien määrä. Union Internationale de la Navigation Fluvial en mukaan sisävesikuljetusten markkinaosuus on Rotterdamin ja Saksan takamaan välillä 35 prosenttia konttien kuljetuksesta. Lyhyen välimatkan vuoksi runsaat määrät kontteja kuljetetaan Antwerpenin ja Rotterdamin välillä proomuilla. Tämän ovat mahdollistaneet Scheldtin ja Reinin välisen yhteyden kehittäminen tehokas hyödyntäminen. ja sukkulaliikenteen Sisävesikuljetuksen harjoittajat, jotka osallistuvat konttien kuljetukseen, ovat laivayhtiöitä tai yksittäisten alusten omistajia (pienyrittäjiä). Ne ovat usein järjestäytyneet ryhmiksi voidakseen tarjota kuljetuksia entistä useammin ja säännöllisemmin. 3. 2. 3 Yhdistetyt kuljetukset, joissa käytetään lyhyen matkan merikuljetuksia Seuraavat kuljetusmuodot kuuluvat yhdistettyihin kuljetuksiin, käytetään lyhyen matkan merikuljetuksia. joissa - syöttöliikenne pääasiassa Hampurin ja Le Havren välisen alueen tärkeimpien satamien ja kaikkien Euroopan alueiden satamien välillä sekä Välimeren alueen syöttöliikenne EYVL N:o L 237, 24. 8. 1991, s. 25. 11 - tieliikenteen ajoneuvojen kuljetukseen tarkoitetut roll-on/roll-off- eli ro- ro-palvelut sekä konttien kuljetukseen tarkoitetut säännölliset lift-on/lift- off- eli lo-lo-palvelut, jotka yhdistävät erityisesti yhteisön reuna-alueilla sijaitsevat jäsenvaltiot niiden naapurivaltioihin ja ydinalueisiin sekä mantereen suurimpiin saariin. tiedonanto lyhyen matkan meriliikenteen kehittämisestä Komission Euroopassa9 sisältää toimintaohjelman, jossa suositetaan toimia lyhyen matkan meriliikenteen palvelujen laadun parantamiseksi ja niiden tehostamiseksi. Näillä toimilla on tarkoitus aloittaa liikenteen siirtäminen teiltä merelle. 3. 3 Yhdistettyjen kuljetusten kilpailuasema 3. 3. 1 Yhdistettyjen kuljetusten kilpailuasemaa koskevat huomautukset toistaiseksi tehokkaasta tasaveroisesti aina kilpailla Kuten yhdistettyjen tavarankuljetusten edistämiseksi toteutettavia toimia koskevassa komission tiedoannossa10 todetaan, yhdistetyt kuljetukset eivät edes pitkän matkan voi maantiekuljetusten kanssa. Yhtenä ongelmana on, että ulkoisia kustannuksia ei ole sisällytetty riittävästi varsinkaan maantiekuljetusten kustannuksiin. Tätä ongelmaa on käsitelty seikkaperäisesti komission vihreässä kirjassa liikenteen hinnoittelusta11. Toinen oikeudenmukaisesta ja ongelma on, että maantiekuljetusten ajoaikoja koskevan lainsäädännön toimeenpanoaste vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen. Jos lainsäädäntö pantaisiin kokonaan toimeen, moniin pitkän matkan maantiekuljetuksiin tarvittaisiin kaksi kuljettajaa kuorma-autoa kohden, jotta voitaisiin noudattaa maanteiden tavaraliikenteen ajoaikoja koskevia rajoituksia. Yhdistettyjen kuljetusten kilpailuasemaa pelkkien maantiekuljetusten kustannuksia. Komissio pyrkii parhaillaan siihen, että nykyiset ajopiirturit korvataan elektronisilla laitteilla, jotta ajoaikojen valvonta tehostuisi12. Kolmantena ongelmana ovat maantiekuljetusten ylikuormat, jotka vääristävät yhä maantie- ja rautatiekuljetusten välistä kilpailua. Teknisten rajoitusten vuoksi yhdistetyt kuljetukset, joissa koko ajoneuvon bruttopaino on yli 44 tonnia, voivat joissakin tapauksissa aiheuttaa hankaluuksia. Suurin bruttopaino yleensä ja erityinen yhdistettyjä kuljetuksia koskeva 44 tonnin poikkeus antaa yleiskäsityksen siitä, onko yhdistetyistä kuljetuksista erityistä etua kulloisenkin maan raskaassa liikenteessä. Jos poliisi on todennut ajoneuvon kuljettavan ylikuormaa, toistaiseksi rangaistaan ainoastaan tavaraliikenteen harjoittajaa. Yleensä lisäämällä voitaisiin parantaa siis 9 KOM(95)317. 10 Tiedonanto neuvostolle, KOM(96) 335, 24. 7. 1996. 11 KOM(95) 691 lopullinen. 12 KOM(94) 323 lopullinen (EYVL N:o 243, 31. 8. 1994, s. 8). Muutettu asiakirjalla KOM(95) 550 lopullinen (EYVL N:o C 25, 31. 1. 1996, s. 5). - 12- liikenteenharjoittajat kuitenkin hyväksyvät ylikuormat toimeksiantajiensa painostuksesta. Jos myös rahdinantajat voitaisiin saattaa niistä vastuuseen, ne eivät painostaisi samassa määrin liikenteenharjoittajia hyväksymään ja yhdistettyjen kuljetusten kilpailuasema paranisi. Tätä ylikuormia, koskevat oikeudelliset seikat ja erityisesti yhteisön lainsäädännön antamat mahdollisuudet ovat kuitenkin vielä tutkimatta. Sitä paitsi yhdistettyihin kuljetuksiin vaaditaan kalliita kuormien siirtoja ja intermodaalikalustoa. Tämä on rakenteellinen heikkous. Viimeinen merkille pantava seikka on, että yhdistettyihin kuljetuksiin vaadittavaa tietotekniikkaa ei vielä käytetä riittävästi, jotta nämät mutkikkaat menetelmät voisivat kilpailla maantiekuljetusten kanssa. Komissio on tehnyt ehdotuksen neuvoston asetukseksi yhteisön rahoitustuen myöntämisestä yhdistettyjen tavarankuljetusten ja myötävaikuttaa siten kahden viimeksi mainitun ongelman ratkaisemiseen. edistämiseksi toteutettavia varten13 toimia 3. 3. 2 Kilpailuasemasta tehdyt päätelmät Yhdistetyt kuljetukset eivät voi toistaiseksi aina kilpailla pitkän matkan maantiekuljetusten kanssa, koska maantiekuljetuksissa esiintyy yhä kilpailun vääristymiä ja koska yhdistettyyn kuljetukseen itseensä liittyy rakenteellisia ongelmia. 4. EU:N TASOLLA TOTEUTETTAVIA TOIMIA KOSKEVAT EHDOTUKSET 4. 1 Jäsenvaltioiden tekemät ehdotukset 4. 1. 1 Yhdistettyjä kuljetuksia edistävät toimet - Belgian mielestä on ja säännöllisten palvelujen aikaansaamista. Infrastruktuurin parantamisen on oltava yhtenäistä. infrastruktuuriin investointeja tuettava - Alankomaiden toivomuksena on voida kattaa sukkulaliikenteestä aiheutuvat alkukustannukset, sillä väitteiden mukaan on väistämätöntä, että uusia liikenneyhteyksiä ei käytetä täysimittaisesti ensimmäisten kahden vuoden aikana. On harkittava, onko intermodaalikuljetuksiin myönnettävä aikaisempaa enemmän varoja niistä määrärahoista, jotka varataan Euroopan laajuisia verkkoja varten. - Itävalta että niin ehdottaa, kuin maantiekuljetusten kokonaiskustannuksia ei voida kattaa, yhdistetyistä kuljetuksista olisi oltava mahdollista tehdä julkista palvelua koskevia sopimuksia ja toimintatuen myöntäminen Alppien kautta tapahtuville kuljetuksille olisi sallittava. kauan 13 Tiedonanto neuvostolle, KOM(96) 335, 24. 7. 1996. 13 Ranskan mielestä infrastruktuurin käyttöä on voitava tukea valtion varoin. Suomen mainitsee seuraavat kehittäminen ja kilpailun edistäminen. toimet: taloudellinen tuki, tekniikan Portugali ja monet muut maat haluavat tehdä PACT-ohjelmasta14 vakinaisen järjestelmän. Monet maat (kuten Belgia ja Itävalta) toteavat, että on aiheellista kohdistaa lisää huomiota valtioiden välisten rajojen ylitykseen. Tanska huomauttaa, että maantiekuljetusten kustannuksiin edistäisi yhdistettyjä kuljetuksia. infrastruktuurikustannusten sisällyttäminen Irlanti toteaa, että samalla kun yhdistettyjä kuljetuksia edistetään, olisi tunnustettava maantiekuljetusten merkitys. Saksan mielestä maantiekuljetusten vapauttaminen on heikentänyt yhdistettyjen kuljetusten kilpailukykyä. Tästä syystä on aiheellista kutsua yhdistettyjä kuljetuksia käsittelevä korkean tason ryhmä15 uudelleen kokoon. Lisäksi Saksa puoltaa sitä, että 44:ää tonnia koskeva säännös, jota sovelletaan nykyään 40 jalan ISO-kontteihin silloin, kun niiden kuljetus on yhdistettyä kuljetusta, ulotettaisiin koskemaan samoin ehdoin kaikkia yhdistetyn kuljetuksen muotoja ja niissä kuljetettuja yksikköjä. Ranskan varoittaa laajentamasta yhdistetyn kuljetuksen määritelmää koskemaan myös meri-maantiekuljetuksia. Se katsoo, että 44:ää tonnia koskeva rautatie- säännös on ulotettava koskemaan ainoastaan maantiekuljetuksia ja sisävesi-maantiekuljetuksia. Yhdistynyt kuningaskunta haluaa mieluummin yleisesti rautateiden rahtiliikennettä ja ulottaa 44:ää tonnia koskevan säännöksen koskemaan vaihtokuormatilojen maantie-rautatiekuljetuksia. edistää 14 Ajankohtana, jona jäsenvaltiot laativat vastauksensa, ne voivat viitata ainoastaan komission vuonna 1992 tekemään päätökseen, joka on mainittu kohdassa 3. 1. 6. 15 Yhdistettyjä kuljetuksia käsittelevä korkean tason ryhmä, jonka muodostavat jäsenvaltioiden ja muiden osapuolten edustajat, kokoontui vuosina 1990-1992 toimiakseen komission neuvonantajana. 14 4. 1. 2 Komission päätelmät jäsenvaltioiden tekemisiä ehdotuksista eivät toimet edellä mainitut liity direktiivin Kaikki 92/106/ETY tarkistamiseen. Jotkin niistä koskevat asetuksessa (ETY) N:o 1107/7016 laajuisia verkkoja17, yhteisön säädettyjä valtion tukia, toiset Euroopan rahoitustukea (PACT, ks. kohta 3. 1. 6) tai jopa rajatarkastuksia. Näiden ehdotusten perusteella komissio on päätellyt, että on aiheellista edistää intermodaaliliikennettä myös sellaisin toimin, jotka eivät liity direktiivin 92/106/ETY tarkistamiseen. Monet jäsenvaltiot ovat kuitenkin kiinnostuneita siitä mahdollisuudesta, että kaikissa jäsenvaltioissa sallittaisiin vähintään 44 tonnin enimmäispaino kunkin yhdistetyn kuljetuksen alku- ja loppuosuuden maantiekuljetuksissa. Ranskan ehdotus, jonka mukaan tätä säännöstä ei sovellettaisi meri- maantiekuljetuksiin, asettaisi uusia rajoituksia yhdistetyille kuljetuksille, joissa käytetään lyhyen matkan merikuljetuksia. On kuitenkin huolehdittava siitä, että meri-maaliikennettä, jossa suurin osa yhteisössä kuljettavasta matkasta tehdään meriteitse, rautateitse tai sisävesiteitse, edistetään muilla toimilla ja että maantieliikenteen osuus jää suhteellisen vähäiseksi. On harkittava mahdollisuutta tonnin sallia kussakin enimmäispaino kaikkien yhdistettyjen kuljetusten alku- ja loppuosuuden maantiekuljetuksissa. Tätä harkittaessa on otettava huomioon myös seuraavat näkökohdat: jäsenvaltioissa 44 - Komissio on tehnyt yhdenmukaistamisehdotuksenlx, jonka mukaan 44 tonnin enimmäispaino koskisi kaikkia maantiekuljetuksia koko EY:ssä. Jäsenvaltiot eivät kuitenkaan säilyttäneet tätä osaa ehdotuksesta hyväksyessään direktiivin 96/53/EY19. Sen vuoksi kukin jäsenvaltio voi nykyään määrätä kansalliset enimmäispainot ja vahvistaa direktiivin 4 artiklan 2 kohdan nojalla enimmäispainoksi kansallisessa liikenteessä 44 tonnia. Yleistä 44 tonnin enimmäispainoa koskeva komission ehdotus jäi virallisen julistuksen mukaan neuvoston käsiteltäväksi20. - Jos kaikki jäsenvaltiot sallisivat kaikkien yhdistettyjen kuljetusten alku- ja loppuosuuden maantiekuljetuksissa enintään 44 tonnin painoiset kuorma- 16 Asetuksessa (ETY) N:o 1107/70 säädettyjä, yhdistettyjä kuljetuksia koskevia toimia jatkettiin viimeksi 31. joulukuuta 1997 saakka neuvoston asetuksella (EY) N:o 543/97, 17. 3. 1997 (EYVL N:o L 84, 26. 3. 1997 s. 6). 17 Euroopan laajuinen liikenneverkko, päätös N:o 1692/96/EY, 23. 7. 1996 (EYVL N:o L 228, 9. 9. 1996. s. 1). 18 KOM(93) 679 (EYVL N:o C 38, 8. 2. 1994). 19 Direktiivi 96/53/EY, 25. 7. 1996 (EYVL N:o L 235, 17. 9. 1996, s. 59). 20 Neuvosto, joka kokoontui 25. 7. 1996. 15- alueella tällainen poikkeus autot, olevista niiden painorajoituksista edistäisi suoranaisesti yhdistettyjä kuljetuksia. Tarkoitus ei ole kuitenkaan asettaa rajoituksia niille jäsenvaltioille, jotka sallivat nykyään tätä arvoa suuremmat enimmäispainot. Muut direktiivin 96/53/EY voimassa olevat säännökset ja nykyinen tälle enimmäispainolle asetettu rajoitus, joka koskee maanteitse terminaaleihin kuljettavia matkoja, voisivat säilyä ennallaan. voimassa 4. 1. 3 Ongelmat, jotka koskevat liikenneyhteyksiä kolmansiin maihin - Belgia uskoo ilmenevän vaikeuksia, jotka liittyvät ulkorajoihin, tullisäännöksiin ja yksikköjen teknisiin standardeihin. - Tanskan toiveena on, että Saksan ja Puolan välistä rautatieinfrastruktuuria parannetaan. - Saksa ja Itävalta mainitsevat eläinlääkäritarkastuksiin liittyvät ongelmat. Molemmat maat sekä Alankomaat ehdottavat, että nämä tarkastukset tehdään kokojunien määräterminaalissa. lisäksi tiukoista, yhteisön rajoilla suoritettavista kasvinsuojelutarkastuksista. Itävalta varoittaa 4. 1. 4 Komission päätelmät liikenneyhteyksistä kolmansiin maihin On tutkittava, mitä mahdollisuuksia on yksinkertaistaa kasvinsuojelu- ja eläinlääkäritarkastuksia, jotka ja kolmansien maiden välisiin yhdistettyihin kuljetuksiin. Toisaalta tämä asia kuuluu poliittisesti maataloustuotteiden tarkastusten alaan, joten sitä ei voida käsitellä direktiivin 92/106/ETY tarkistuksen yhteydessä. liittyvät jäsenvaltioiden 4. 2 Ammattijärjestöjen ehdottamat toimet (joita on noudatettava viikonloppuisin, öisin - Intercontainer/Interfrigo (ICF) ehdottaa seuraavia oikeudellisia toimia: ja ajorajoitukset alku- loppuosuuden juhlapäivisin) olisi poistettava matkan maantiekuljetusten osalta. Lisäksi suhtautuisi myönteisesti ICF vapautukseen euroveromerkistä21 sekä direktiivin ulottamiseen koskemaan kaikkia lastausyksiköitä (tämän voidaan katsovan tarkoittavan 44:ää tonnia koskevaa säännöstä, jota sovellettaisiin kaikkien yhdistettyjen kuljetusten maantiekuljetuksiin). Kaikki toimet olisi toteutettava Euroopan laajuisesti. ja - Reinin laivaliikenteen keskustoimikunta vaatii direktiivin 92/106/ETY pakollisten verovapauksien ulottamista koskemaan yhdistettyjä sisävesi- maantiekuljetuksia. 21 Tiettyjen ajoneuvojen verotusta sekä tie- ja käyttömaksuja koskeva neuvoston direktiivi 93/89/ETY, 25. 10. 1993 (EYVL N:oL 279, 12. 11. 1993, s. 32). -16 - Yhdistettyjen kuljetusten kansainvälinen ehdottaa kuljetusten kokonaiskustannusten siirtämistä niiden kannettavaksi, joiden vuoksi niitä aiheutuu, sekä maantiekuljetusten tarkastusten lisäämistä. (UIRR) liitto 4. 3 Komission päätelmät ammattijärjestöjen ehdottamista toimista Useissa jäsenvaltioissa on kuorma-autoja koskevia ajorajoituksia, joita on noudatettava viikonloppuisin, öisin ja/tai juhlapäivisin. Joskus yhdistettyjen kuljetusten osalta tehdään poikkeuksia. Tähän saakka näistä rajoituksista ja poikkeuksista on päätetty kansallisella tasolla, mikä on aiheuttanut organisatorisia ongelmia yhdistetyissä kuljetuksissa. Tarkoituksena on loppuosuuden tutkia, voidaanko yhdistetyn kuljetuksen maantiekuljetusten osalta poistaa nämä esteet, jotka rajoittavat kuorma- autolla ajoa viikonloppuisin, öisin ja juhlapäivisin. Näiden poikkeusten yleistäminen ja pakollistaminen olisi yksi keino parantaa yhdistettyjen kuljetusten nopeutta ja luotettavuutta. alku- ja Kohdassa 4. 1. 2 on jo käsitelty 44 tonnin enimmäispainon sallimista alku-ja loppuosuuksien maantiekuljetuksissa. On pyrittävä siihen, että verovapauksia ja mahdollisia vapautuksia euroveromerkistä sovelletaan tasapuolisesti kaikkiin yhdistetyn kuljetuksen muotoihin. Ulkoisten kustannusten sisällyttämistä kuljetuskustannuksiin (kustannusten siirtoa) on käsiteltävä oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua koskevan komission vihreän kirjan ja siihen perustuvien lainsäädäntötoimien yhteydessä. 4. 4 Muut yhteiset toimet, joilla on tarkoitus edistää yhdistettyjä kuljetuksia 4. 4. 1 Lupa kuljettaa kuorma-autolla kolmea 20 jalan konttia - Jäsenvaltiot voisivat harkita, olisiko niiden sallittava omalla alueellaan yhdistetyt kuljetukset, joihin liittyvät kolmen 20 jalan kontin kuorma- autokuljetukset. Direktiivin 96/53/EY 4 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaan kukin jäsenvaltio voi sallia ne alueellaan, jos kuorma-autojen rakenneosien direktiivin (moduulien) mitat vastaavat kyseisen säännöksiä. itse ehdoista ottaen päätöksissään huomioon Jäsenvaltiot päättävät turvallisuusseikat. Koska ajoneuvojen moduulit hyväksytään koko yhteisössä, ei ole tarpeellista yhdenmukaistaa lainsäädäntöä tämän enempää. 4. 4. 2 Laatu - Yhdistettyjen kuljetusten laatua olisi parannettava standardoimalla pinottavat lyhyen matkan sopivat merikuljetuksiin ja sisävesikuljetuksiin kuin nykyään käytössä olevat ISO-kontit. paremmin yksiköt, jotka - 1 7- saakka, Jäsenvaltiot voivat kuitenkin Konteista voidaan mainita erityisesti 45 jalan (13,72 metrin) pituiset kontit. Jos kontin sivukulmien välinen etäisyys on 45 jalkaa, se ei enää vastaa direktiivissä 96/53/EY säädettyjä ajoneuvon suurimpia sallittuja mittoja, jotka yhteisö on vahvistanut maantiekuljetuksille. Kontteja, jotka on otettu käyttöön 17. syyskuuta 1997 jälkeen, ei saa enää myöhemmin käyttää maantiekuljetuksiin. sallia neuvoston direktiivin 96/53/EY nojalla niiden konttien käytön 31. joulukuuta 2006 joita on käytetty maantiekuljetuksiin jäsenvaltion alueella ennen edellä mainittua päivämäärää. Kun yhdistettyihin kuljetuksiin käytetään 45 jalan yksiköitä, joiden leveys on 2,55 metriä, parannetaan samalla yhdistettyjen kuljetusten kilpailukykyä niihin maantiekuljetuksiin nähden, joissa käytetään puoliperävaunuja. Näillä konteilla voidaan kuljettaa suunnilleen yhtä suuri määrä kuormalavoja, ja ne voidaan myös pinota, toisin kuin vaihtokuormatilat ja puoliperävaunut. Toisaalta direktiivin 96/53/EY johdanto-osan 6 kappaleessa todetaan, että kuorma-autojen "mittoja koskevien yhteisten vakioarvojen olisi voitava pysyä pitkään muuttumattomina". Tekniikan kehitys voi pitkällä aikavälillä johtaa siihen, että tieliikenteen harjoittajat voivat suurimpia sallittuja mittoja ylittämättä kuljettaa konteilla yhtä monta kuormalavaa kuin puoliperävaunuilla. Ajoneuvoyhdistelmien yksiköistä voidaan todeta, että jos kuorma kootaan yksiköistä, joiden ulkopituus on 7,45 metriä ja leveys 2,55 metriä, kuormalle saadaan sopiva ja yhteisön nykyisen lainsäädännön mukainen kokoonpano. - Intermodaaliketjuissa käytettäviä telemaattisia sovelluksia varten on kehitettävä standardeja. Yhtenä esimerkkinä on yhteyskäytännön standardoiminen elektronista tiedonvaihtoa varten. Lisäksi on tarpeellista parantaa telematiikan keinoin varausjärjestelmiä, viestintää, tavaroiden seurantaa ja asiakkaille tarkoitettua tiedotusta. 4. 4. 3 Laadun parantamisesta tehdyt päätelmät Toistaiseksi on liian varhaista pyrkiä toteuttamaan edellä kuvattuja laadun parannuksia direktiivin 92/106/ETY tarkistuksen yhteydessä tai muilla yhteisön lainsäädäntötoimilla. Nämä ovat pitkän aikavälin kysymyksiä, jotka vaativat ennen kaikkea koordinointia, kokeiluhankkeita joissakin tapauksissa lisätutkimuksia ja -kehittämistä. ja - 1 8- 5. PÄÄTELMÄT 5. 1 Tilastot 5. 1. 1 Yhdistetyissä kuljetuksissa siirrettyjen yksikköjen määrä Yhdistetyissä kuljetuksissa on siirretty huomattava määrä yksiköitä: vuonna 1994 jopa 7,6 miljoonaa teuta. Ajanjaksona 1990-1994 määrä kasvoi lähes 60 prosenttia. 5. 1. 2 Maantiekuljetusten, rautateiden rahtiliikenteen ja yhdistettyjen kuljetusten vertailu Yhdistettyjen kuljetusten määrä on (tonnikilometreinä ilmaistujen lukujen perusteella) noin 5 prosenttia maantiekuljetusten määrästä. Tämä prosenttiluku on yhä varsin pieni, kun otetaan huomioon, että tavoitteena on kehittää yhdistetyistä kuljetuksista maantiekuljetusten vaihtoehto. On korostettava, että tarkasteluajanjaksona maantiekuljetukset lisäsivät myös osuuttaan koko kuljetusmarkkinoista. Jos yhdistettyjen kuljetusten määrää verrataan rautateiden rahtiliikenteen määrään (tonnikilometreinä), vastaava prosenttiluku on 23. 5. 1. 3 Tilastojen laatu Alan kehityksen kuvaamiseen tarvitaan nykyistä yhtenäisempiä tilastoja. Komissio pyrkii parhaillaan tähän tavoitteeseen. 5. 2 Direktiivin toteutettavat toimet 92/106/ETY tarkistuksen yhteydessä mahdollisesti Toistaiseksi yhdistetyt kuljetukset eivät voi aina kilpailla tasaveroisesti edes pitkän matkan maantiekuljetusten kanssa. Seuraavassa kuvataan joitakin käytännön toimia, joilla on tarkoitus parantaa niiden kilpailuasemaa. 5. 2. 1 Verosäännökset Useimmat jäsenvaltiot eivät ole soveltaneet voimassa olevia verosäännöksiä. Pakollista verosäännöstä on sovellettu ainoastaan yhteen yhdistetyn kuljetuksen lajiin, tiettyjen ajoneuvojen rautatiekuljetukseen. Käytännössä verosäännösten soveltaminen rajoittuu monissa verojärjestelmissä liikkuvan tien kuljetuksiin. Sen vuoksi niiden vaikutus yhdistettyjen kuljetusten kehitykseen on ollut vähäinen. On tunnustettava, että yhdistetyt kuljetukset, joissa käytetään sisävesikuljetuksia tai lyhyen matkan merikuljetuksia, tekevät myös osaltaan liikenteestä kestävämpää. Koska niissä ei käytetä teitä pitkän matkan kuljetuksiin, tieverojen alentaminen tai palauttaminen on perusteltavissa. On pyrittävä siihen, että verovapauksia ja mahdollisia vapautuksia euroveromerkistä sovelletaan tasapuolisesti kaikkiin yhdistetyn kuljetuksen muotoihin. Alennuksia ja palautuksia voidaan myös perustella sillä, että koska maantiekuljetusten kustannukset eivät kata vielä kaikkia ulkoisia kustannuksia, tämä etu on korvattava verotuksella. On pohdittava, - 1 9- millä keinoin ne jäsenvaltiot, jotka eivät toistaiseksi sovella verosäännöksiä, saadaan soveltamaan niitä käytännössä ja miten näitä säännöksiä voidaan lyhyen soveltaa yhdistettyihin kuljetuksiin, joihin kuuluu sisävesi- tai matkan merikuljetus. Periaatteessa on olemassa kaksi vaihtoehtoa, annetaan aikaisempaa suuremmat mahdollisuudet vapaaehtoisiin alennuksiin ja palautuksiin tai lisätään niiden yhdistetyn kuljetuksen muotojen määrää, joista perittyjen verojen alentaminen tai palauttaminen on pakollista. 5. 2. 2 Yhdistetyn kuljetuksen alku- ja loppuosuuden maantiekuljetukset tavaraliikenne vapautetaan 1. heinäkuuta 1998 kabotaasia Maanteiden koskevasta lupajärjestelmästä. Koska yhdistetyt kuljetukset on jo vapautettu kaikista lupajärjestelmistä, ne menettävät yhden kilpailueduistaan. Tästä syystä komissio aikoo tarvittaessa tarkistaa direktiivin 92/106/ETY asiaa koskevia säännöksiä. 5. 2. 3 Yhdistetyt kuljetukset ja 44 :ää tonnia koskeva säännös On harkittava mahdollisuutta sallia kussakin jäsenvaltioissa 44 tonnin enimmäispaino kaikkien yhdistettyjen kuljetusten alku- ja loppuosuuden maantiekuljetuksissa. Tätä harkittaessa on otettava huomioon myös seuraavat näkökohdat: - Komissio on tehnyt yhdenmukaistamisehdotuksen, jonka mukaan 44 tonnin enimmäispaino koskisi kaikkia maantiekuljetuksia koko EY:ssä. Jäsenvaltiot eivät kuitenkaan säilyttäneet tätä osaa ehdotuksesta hyväksyessään direktiivin 96/53/EY. Sen vuoksi kukin jäsenvaltio voi nykyään määrätä kansalliset enimmäispainot ja vahvistaa direktiivin 4 artiklan 2 kohdan nojalla enimmäispainoksi kansallisessa liikenteessä 44 tonnia. Yleistä 44 tonnin enimmäispainoa koskeva komission ehdotus jäi virallisen julistuksen mukaan neuvoston käsiteltäväksi. - Jos kaikki jäsenvaltiot sallisivat kaikkien yhdistettyjen kuljetusten alku- ja loppuosuuden maantiekuljetuksissa enintään 44 tonnin painoiset kuorma- autot, olevista niiden painorajoituksista edistäisi suoranaisesti yhdistettyjä kuljetuksia. Tarkoitus ei ole kuitenkaan asettaa rajoituksia niille jäsenvaltioille, jotka sallivat nykyään tätä arvoa suuremmat enimmäispainot. voimassa poikkeus tällainen alueella 5. 2. 4 Maantieosuuksia koskevien rajoitusten poistaminen Tarkoitus on tutkia, voidaanko yhdistetyn kuljetuksen alku- ja loppuosuuden maantiekuljetusten osalta poistaa rajoitukset, jotka koskevat kuorma-autolla ajoa viikonloppuisin, öisin ja juhlapäivisin. Näiden poikkeusten yleistäminen ja pakollistaminen olisi yksi keino parantaa yhdistettyjen kuljetusten nopeutta ja luotettavuutta. 2 0- 5. 2. 5 Kertomuksen kohdissa 5. 2. 1-5. 2. 4 on kuvattu useita mahdollisuuksia, joilla direktiiviä 92/106/ETY voidaan parantaa. Komissio aikoo ryhtyä tarvittaviin toimiin. Maantiekuljetusten kilpailuasema on kuitenkin niin vahva, että pelkästään näillä toimilla yhdistetyille kuljetuksille ei voida hankkia todella merkittävää osuutta koko kuljetusmarkkinoista. 5. 3 Toimet, jotka eivät kuulu direktiivin 92/106/ETY soveltamisalaan 5. 3. 1 Lupa kuljettaa kuorma-autolla kolmea 20 jalan konttia - Jäsenvaltiot voisivat harkita, olisiko niiden sallittava omalla alueellaan yhdistetyt kuljetukset, joihin liittyy kolmen 20 jalan kontin kuorma- autokuljetukset. Direktiivin 96/53/EY 4 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaan kukin jäsenvaltio voi sallia ne alueellaan, jos kuorma-autojen direktiivin (moduulien) mitat vastaavat kyseisen rakenneosien säännöksiä. Jäsenvaltiot päättävät itse ehdoista ottaen päätöksissään huomioon koko turvallisuusseikat. Koska ajoneuvojen moduulit hyväksytään yhteisössä, ei ole tarpeellista yhdenmukaistaa lainsäädäntöä tämän enempää. 5. 3. 2 Maantiekuljetusten ylikuormat ja ajoajat Maantiekuljetusten ylikuormat aiheuttavat yhä kilpailun vääristymiä. Jos myös rahdinantajat voitaisiin saattaa niistä vastuuseen, ne eivät painostaisi ja samassa määrin yhdistettyjen kuljetusten kilpailuasema paranisi. Yhdistettyjen kuljetusten kilpailuasemaa voidaan myös parantaa panemalla kokonaan toimeen maantiekuljetusten ajoaikoja koskeva lainsäädäntö. hyväksymään ylikuormia, liikenteenharjoittajia 5. 3. 3 Kasvinsuojelu- ja eläinlääkäritarkastukset On tutkittava, mitä mahdollisuuksia on yksinkertaistaa kasvinsuojelu- ja ja kolmansien eläinlääkärintarkastuksia, maiden välisiin yhdistettyihin kuljetuksiin. liittyvät jäsenvaltioiden jotka 5. 3. 4 Yhdistettyjen kuljetusten laadun parantaminen jotka Toistaiseksi on liian varhaista pyrkiä lakiteitse standardoimaan pinottavia lyhyen matkan yksiköitä, koskee myös merikuljetuksiin intermodaaliketjuissa käytettävän telematikkan standardointia. Nämä ovat pitkän aikavälin kysymyksiä, jotka vaativat ennen kaikkea koordinointia, kokeiluhankkeita ja joissakin tapauksissa lisätutkimuksia ja -kehittämistä. ISO-kontteja paremmin Tämä sisävesikuljetuksiin. sopivat ja 21 5. 3. 5 Muut kertomuksessa mainitut toimet, joilla on tarkoitus edistää yhdistettyjä kuljetuksia Muut kertomuksessa mainitut toimet koskevat asetuksessa (ETY) N:o 1107/70 säädettyjä valtion tukia, Euroopan laajuisia verkkoja, yhteisön rahoitustukea ja sisäisiä rajatarkastuksia. Näiden ehdotusten perusteella komissio on päätellyt, että on aiheellista edistää intermodaaliliikennettä myös liity direktiivin 92/106/ETY tarkistamiseen. jotka eivät sellaisin toimin, -22 TAULUKKO 1 A Kunkin yksikkötyypin määrällinen kehitys teuina ilmaistuna Yksikkötyyppi Lähde 1990 1993 1994 Liite I A) Kontit - lyhyen matkan merik. - meri-rautatiek. - meri-sisävesik. - maantie-rautatiek. - maantie-rautatiek. ja pelkkä rautatiek. Kertomusta laadittaessa ei ollut sopivia saatavilla yhdistettyihin lukuja kuuluvista kuljetuksiin konttien kuljetuksista eikä ro-ro-merikuljetuksista. ICF UINF Arvio ICF D, F, UK - maiden sisäiset kuljetukset (arvioita; lukuja ei kaikilta saatu ole vuosilta) B) Vaihtokuormatilat (UIRR. n jäsenyhtiöiden kuljettamat kontit mukaan lukien) - maantie-rautatiek. UIRR ICF C) Liikkuva tie 661 000 655 000 738 000 1 034 000 1 149 000 460 000 449 000 259 000 306 000 1 160 000 1 541 000 1 650 000 2 029 000 2 431000 235 000 280 000 - maantie-rautatiek. UIRR 477 000 581 000 D) Puoliperävaunut - maantie-rautatiek. UIRR B + C + D vuonna 1990 Yhdistettyjen kuljetusten teuina kokonaismäärä ilmaistuna (lukuun otta- -23 477 000 505 000 2 116 000 4 884 000 6 707 000 7 640 000 lyhyen matkan matta merikuljetuksia) Selitykset \ Taulukossa konttien kuljetusten määrä on laskettu siten, että yksi yksikkö vastaa 1,5 teuta. UINF on Union Internationale de la Navigation Fluviale. ICF on Intercontainer/Interfrigo. Maantie-rautatiekuljetuksia koskevissa UIRR:n (Yhdistettyjen kuljetusten kansainvälisen liiton) tilastoissa yksi tavaralähetys on noin 2,3 TEUta. SGKV on Studiengesellschaft fur den kombinierten Verkehr e. V. Käytettävissä olevia tilastoja koskevat huomautukset Monet jäsenvaltiot ilmoittivat, että niiden käytettävissä olevat tilastot eivät sopineet tarkoitukseen tai eivät olleet täydellisiä. Yhdistetyn kuljetuksen alan järjestöiltä saatiin käyttökelpoisempia lukuja, sillä niiden tilastoissa ei ollut yhtä paljon päällekkäisyyksiä. Siitä huolimatta jouduttiin tekemään useita arvioita. Lisäksi jäljelle jäi monia määrittelyongelmia, joiden vuoksi tilastojen parantaminen on hyvin aikaa vievää. Jotta käytettävissä olevia voimavaroja voitaisiin hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti, Eurostatia pyydetään tutkimaan, onko mahdollista käyttää olemassa olevia hallinnollisia tietoja jäsenvaltioissa sijaitsevien alan järjestöjen välityksellä. Taulukkoa 1 A koskevat huomautukset erityisesti tekemään jouduttiin sisävesikuljetuksia koskevia Taulukko perustuu lukuihin, jotka on toisinaan ilmaistu kuljetusyksikköinä, toisinaan teuina. Teu valittiin vertausyksiköksi. Joissakin lähdeaineistoissa konttien määrään on laskettu myös vaihtokuormatilat. Yhdistettyihin kuljetuksiin kuuluvista yksikkökuormien lyhyen matkan merikuljetuksista ei ollut käytettävissä vertailukelpoisia tietoja. Lukuisia päätelmiä tietoja käsiteltäessä, ennen kuin yhteismäärät saatiin ilmoittamat tiedot koskevat laajempaa aluetta kuin EU:n jäsenvaltioita, sillä niihin sisältyvät kuljetukset lukuihin sisältyvät vuoden 1993 osalta IVYstä ja IVYyn. UIRR:n 62 000teun ja vuoden 1994 osalta 70 000 teun vientimäärät, joiden kuljetuksista vastasivat muissa kuin EU:n jäsenvaltioissa sijaitsevat yhtiöt. Valtioiden sisäiset kuljetukset voitiin erottaa jäsenvaltioiden välisistä kuljetuksista vain silloin, kun käytettiin eri lähteitä. Vuotta 1993 koskevassa komission kertomuksessa ei ollut vertailukelpoisia lukuja sisävesikuljetuksista eikä konttien kuljetuksista valtioiden sisällä vuodelta 1990. Vuodelta 1995 oli käytettävissä joitakin vertailukelpoisia lukuja: UIRR yhteensä 3,7 miljoonaa teuta, ICF 1,3 miljoonaa teuta (SGKV:n kertomus vuodelta 1995). laskettua. ICF:n ilmoittamiin UIRR. ään kuuluvien yhtiöiden kuljettamien ajoneuvojen määrä kasvoi vuosien 1993 ja 1994 välisenä aikana 1 297 344:sta 1 529 096:een. 24 TAULUKKO 2 A Määrällinen kehitys miljoonina tonnikilometreinä 1993 (lähde: 964 000 Eurostat) Rautateiden (lähde: Eurostat) rahtiliikenne 205 000 1994 1 061 000 220 000 Yhdistetty kuljetus - vaihtokuormatilat, puoli- perävaunut, tie (lähde: UIRR) liikkuva 22 000 23 000 kansainvälinen konttien - rautatiekuljetus (lähde: ICF) 9 800 konttien sisävesikuljetus 6314 • (arvio) - konttien valtion sisällä (arvio) rautatiekuljetus 9 278 - yksikköjen lyhyen matkan merikuljetus 11800 7 238 9 934 Yhdistetyt yhteensä kuljetukset 47 392 51972 Taulukkoa 2 A koskevat huomautukset sisäisen kuljetuksen keskimääräinen pituus Kun arvioitiin, kuinka monta tonnikilometriä konttien sisävesikuljetukset olivat kyseisinä vuosina, perusteena käytettiin seuraavia lukuja: 6,3 :a tonnia, joka on tonnimäärä konttia kohden Saksassa sijaitsevissa Reinin satamissa, sekä 669:ää kilometriä, joka on UIRR:n ilmoittama valtion (vuonna 1994). Jälkimmäistä arvoa on käytetty myös arvioitaessa valtion sisäisiä konttien kuljetuksia. ICF:n ilmoittamiin lukuihin sisältyvät myös kuljetukset IVYstä ja IVYyn (45 miljoonaa teu-kilometriä. sijasta teu-kilometriä). Rautatiekuljetuksissa yksi teu kilometriä kohden on laskettu 9 tonniksi kilometriä kohden (rautatiekuljetuksissa on todennäköisesti vähemmän kuormattomia kuljetuksia kuin sisävesikuljetuksissa). Kun taulukossa on mainittu Eurostat, tiedot ovat peräisin taulukosta, liikenneministerien ilmoitetaan: "Lähde: Eurostat, Euroopan konferenssi, arvioita, jos tiedot ovat puuttuneet". Yhdistettyihin kuljetuksiin kuuluvista yksikkökuormien lyhyen matkan merikuljetuksista ei ollut käytettävissä vertailukelpoisia lukuja. Tonnikilometrien käyttää jossa ICF Kuljetetut tonnimäärät Käytettävissä olevia lukuja oli hyvin vähän, parantamista pidetä tärkeänä. Vaikuttaa kuitenkin siltä, ettei niiden -25 tietä, vuonna kuljetettiin Yhdistetyissä kuljetuksissa, joissa käytettiin vaihtokuormatiloja, puoli perävaunuja tai liikkuvaa 32 662 670 tonnia. Vaihtokuormatiloja, puoliperävaunuja ja liikkuvaa tietä koskevat luvut ovat peräisin UIRR:ltä. Ne käsittävät EU:n 15 jäsenvaltiota, Sveitsin sekä Keski- ja Itä-Euroopan maat. UINF ilmoitti konttien sisävesikuljetusten määrän olleen 2 977 000 tonnia. Tämä luku satamat. Konttien rautatiekuljetuksista ja lyhyen matkan merikuljetuksista ei ollut käytettävissä koko EU. ta koskevia lukuja. sijaitsevat Reinin ainoastaan Saksassa yhteensä käsittää 1994 -26 ISSN 1024-4492 KOM(97) 372 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 08 10 Luettelonumero : CB-CO-97-365-FI-C ISBN 92-78-22768-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Bibliografia giuridica dell'integrazione europea : 1996 - I.,Bibliografia jurídica da integração europeia : 1996 - I.,Bibliografía jurídica de la integración europea : 1996 - I.,Bibliographie juridique de l'intégration européenne : 1996 - I.,Euroopan integraatio-oikeuden bibliografia : 1996 - I.,Juridische bibliografie van de Europese integratie : 1996 - I.,Juridisk bibliografi om den europeiska integrationen : 1996 - I.,Juridisk bibliografi over den europæiske integration : 1996 - I.,Legal bibliography of European integration : 1996 - I.,Rechtsbibliographie Europäische Integration : 1996 - I.,Νομική βιβλιογραφία για την ευρωπαϊκή ολοκλήρωση : 1996 - I.

eurovoc_concepts:
EU Member State
European integration
bibliography
legal data processing