title: WRITTEN QUESTION No. 2355/97 by Leonie van BLADEL to the Council. Military offensive by Angolan government army despite the peace agreement

eurovoc_concepts:
Angola
UN Security Council
armed forces
ethnic conflict
international sanctions
peacekeeping
settlement of disputes
the EU's international role

text: C 102/32 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 3. 4. 98 (98/C 102/46) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2354/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Leonie van Bladel (UPE) (18. heina¤kuuta 1997) Aihe: Angolan hallituksen joukkojen rooli Kabilan suorittamassa Zairen valloituksessa Mika¤ on neuvoston arvio siita¤, etta¤ Angolan virallisen armeijan joukot ovat antaneet tosiasiallista sotilaallista tukea Kabilalle ta¤ma¤n valloittaessa Zairen aluetta? Onko neuvosto tietoinen, etta¤ ta¤ma¤ sotilaallinen tuki on rahoitettu varoilla, jotka tulevat o¤ljyvarannon myynnista¤ ja jotka olisi pita¤nyt ka¤ytta¤a¤ Angolan kehitta¤miseen yleensa¤ ja erityisesti humanitaarisen tilanteen parantami- seen? Miten neuvosto selitta¤a¤ Euroopan kansalaisille, etta¤ Angolan o¤ljyvaranto on jo myyty seuraavan kolmen vuoden ajalta ja etta¤ siita¤ saatava voitto ka¤yteta¤a¤n muun muassa sotilaallisen hyo¤kka¤yskaluston hankkimiseen suurimmaksi osaksi Vena¤ja¤lta¤, joka on osallisena rauhansopimuksessa, samalla kun EU:n varoja la¤heteta¤a¤n maan yleiseen kehitta¤miseen? Vastaus (13. marraskuuta 1997) Neuvoston saamien tietojen mukaan vaikuttaa silta¤, etta¤ Angolan armeijan joukot tukivat Kabilan joukkoja, kun taas UNITAn joukot samanaikaisesti tukivat entista¤ presidenttia¤ Mobutua. Ruandan hallitus on a¤sketta¤in julkisesti tunnustanut, etta¤ sen joukot osallistuivat taisteluun maan hallinnasta. On selva¤a¤, etta¤ myo¤s alueen muiden maiden joukot ovat osallistuneet konfliktiin. Neuvosto on tuominnut kaiken ulkopuolisen sotilaallisen puuttumisen entisen Zairen asioihin ja kehottaa Kongon osapuolia ratkaisemaan konfliktin rauhanomaisesti. Neuvosto on diplomaattisin keinoin ja Afrikan suurten ja¤rvien alueella olevan erikoisla¤hettila¤a¤nsa¤ va¤lityksella¤ pyyta¤nyt alueen maiden hallituksia pida¤tta¤ytyma¤a¤n puuttumasta asiaan Kysymys Angolan hallituksen suorittamista sotakaluston ostoista ei kuulu neuvoston toimivaltaan. Neuvosto katsoo kuitenkin olevan ilman muuta toivottavaa, etta¤ Angolan viranomaiset ja UNITA ka¤ytta¤isiva¤t mahdolli- simman suuren osan tuloistaan Lome·n sopimuksessa mainittuihin yhteisiin kehitystavoitteisiin. (98/C 102/47) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2355/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Leonie van Bladel (UPE) (18. heina¤kuuta 1997) Aihe: Angolan hallituksen joukkojen hyo¤kka¤ys rauhansopimuksesta va¤litta¤ma¤tta¤ Angolan armeija on aloittanut hyo¤kka¤yksen Unitaa vastaan va¤litta¤ma¤tta¤ vuonna 1994 solmitusta Lusakan rauhansopimuksesta. Ta¤ma¤ hyo¤kka¤ys vaarantaa hauraan rauhansopimuksen. Hallituksen joukot taistelevat Unitan kanssa useissa eri paikoissa, muun muassa alueilla, joilla rauhansopimuksen mukaan valvontavalta kuuluu Unitalle. 1. Katsooko neuvosto › ottaen huomioon, etta¤ era¤s EU:n ja¤senvaltioista, siis Portugali, on la¤heisesti mukana rauhansopimuksessa › etta¤ sen pita¤isi ottaa aktiivisempi rooli rauhanprosessissa sen sijaan, etta¤ se ei va¤lita¤ uusimmista tapahtumista Kongon demokraattisessa tasavallassa? Katsooko neuvosto, etta¤ uusin kehitys esta¤a¤ maan suurimman oppositioryhma¤n Unitan pysymista¤ 2. uskollisena rauhanprosessille? Harkitseeko neuvosto Angolalle annettavan taloudellisen tuen lopettamista, ellei hallitus keskeyta¤ 3. sotilaallisia toimiaan?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2251/97 van Leonie van BLADEL aan dee Raad. Het verzoek van twee Nederlandse burgers aan de Nederlandse justitie om over te gaan tot vervolging wegens schending van de mensenrechten

eurovoc_concepts:
Netherlands
Surinam
crime against humanity
human rights
nationality

formats: html pdf print

text: C 102/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 3. 4. 98 De Commissie heeft op 23 december 1996 een schrijven tot de klagers gericht waarin zij hun verzoekt haar hun opmerkingen te doen toekomen over haar hieronder samengevatte voorlopig standpunt: De Commissie heeft de klagers erop gewezen dat de nationale rechterlijke instanties krachtens artikel 85, lid 1, van het EG-Verdrag en de verordening inzake generieke vrijstelling (EEG nr. 1984/83) bevoegd zijn om de overeenkomsten te onderzoeken. Eventueel kan de nationale rechter de in artikel 85, lid 2, van het EG-Verdrag bedoelde overeenkomsten nietig verklaren. De Commissie heeft de klagers laten weten dat zij de klacht niet van voldoende communautair belang acht om tussenbeide te komen. Voorts maakt de Commissie erop opmerkzaam dat enkel de nationale rechter de klagers eventueel schadeloos kan stellen voor de geleden verliezen als gevolg van de uitvoering van de contracten in kwestie. Tenslotte maakt de Commissie erop opmerkzaam dat het bestaan van een › op de overeenkomsten in kwestie toepasselijke › verordening inzake generieke vrijstelling kan worden gebruikt om het onderzoek van een klacht uit te sluiten, omdat een verordening inzake vrijstelling immers dient om de kennisgeving en het afzonderlijk onderzoek van de contracten in de betrokken sector te beperken. Voorts vergemakkelijkt een dergelijke verordening de toepassing van het mededingingsrecht door de nationale rechter. Overeenkomstig haar beleid in deze heeft de Commissie geen onderzoek ten principale van de overeenkomsten in kwestie ingesteld onder andere om niet vooruit te lopen op het standpunt van de nationale rechterlijke instanties, indien de zaak hun zou worden voorgelegd. (1) Verordening (EEG) nr. 1984/83 van de Commissie van 22 juni 1983 betreffende de toepassing van artikel 85, lid 3, van het Verdrag op groepen exclusieve afnameovereenkomsten › PB L 173 van 30. 6. 19083, gewijzigd bij PB L 79 van 23. 3. 1984. (98/C 102/30) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2251/97 van Leonie van Bladel (UPE) aan de Raad (18 juli 1997) Betreft: Het verzoek van twee Nederlandse burgers aan de Nederlandse justitie om over te gaan tot vervolging wegens schending van de mensenrechten 1. De Amsterdamse officier van justitie mr. C. J. M. Goes schrijft op 13 mei 1997 aan twee nabestaanden van de slachtoffers, Rob Wijngaarde en Romeo Hoost respectievelijk een broer en een neef van twee van de vijftien slachtoffers: (cid:132)Op 4 april 1997 berichtte het Ministerie van Justitie mij met verwijzing naar de antwoorden op de kamervragen van 30 mei 1996 (die ik bij u bekend veronderstel) dat aangenomen moet worden dat de heeer Bouterse reeds voor 1982 de Nederlandse nationaliteit heeft verloren. Heden werd mij duidelijk dat het ministerie geen verdere actie zal ondernemen, opmdat zij geen aanleiding heeft te veronderstellen, dat nadere gegevens tot een andersluidende conclusie zullen leiden(cid:148). Realiseert de Nederlandse voorzitter zich dat het in dezen om een ernstige schending van de mensenrechten gaat en dat tot het uiterste dient te worden onderzocht welke nationaliteit de heer Bouterse had ten tijde van de door hem, c. q. in zijn opdracht gepleegde vijftienvoudige moord? 2. Op de kamervragen van 30 mei 1996 antwoordde de minister slechts dat het aannemelijk is dat Boutserse de Surinaamse nationaliteit bezat ten tijde van de in zijn opdracht c. q. door hem gepleegde moorden. Heeft de Nederlandse minister inmiddels meer duidelijkheid over de nationaliteit van Bouterse ten tijde van de door hem gepleegde mjisdrijven tegen de menselijkheid, c. q. schending van de mensenrechten? Realiseert de voorzitter van de Raad zich dat, indien er geen aanvullende duidelijkheid is verkregen, c. q. indien de voorzitter van de Raad zich uitsluitend beroept op aannemelijkheid, dit onzorgvuldige handelen van de voorzitter het vertrouwen van de Euoropese burger in de rechtsorde en de rechtsstaat ernstig ondermijnt? 3. De huidige voorzitter van de Raad van ministers van Justitie meldde tevens in antwoord op de kamervragen van 30 april 1996 dat de Surinaamse consul-generaal is verzocht om opheldering te geven over de nationaliteit van Bouterse ten tijde van de door hem gepleegde schendingen van de mensenrechten, c. q. misdrijven tegen de menselijkheid op 8 en 9 december 1982. Heeft de Nederlandse voorzitter van de Raad van ministers van Justitie inmiddels een antwoord van de Surinaamse consul-generaal ontvangen en zo ja welke nationaliteit had Bouterse dan volgens de Surinaamse consul-generaal en met welke bewijzen is dit ondersteund? Indien de Surinaamse consul-generaal tot op heden niet heeft geantwoord, waarom wordt de obstructie van de Surinaamse consul-generaal dan door de Nederlandse voorzitter van de Raad van ministers van Justitie geaccepteerd, c. q. waarom wordt geen gedegen nader onderzoek gepleegd?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2418/97 von Laura DE ESTEBAN MARTIN an den Rat. Sachverständigenausschüsse

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

formats: html print


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Decision concerning the Community position within the Association Council on the participation of Hungary in Community programmes in the fields of training, youth and education (COM(97)0012 C4- 0163/97 97/0018(CNS))

eurovoc_concepts:
Hungary
education policy
vocational training
young person
youth exchange scheme


title: Komissionens förordning (EG) nr 1390/97 av den 18 juli 1997 om ändring av förordning (EG) nr 1091/94 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 3528/86 om skydd av skogarna i gemenskapen mot luftföroreningar

eurovoc_concepts:
EU financing
air quality
data collection
environmental monitoring
exchange of information
forest conservation

formats: html pdfa1b print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2278/97 do Deputado Luigi MORETTI ao Conselho. Emprego

eurovoc_concepts:
EU action
EU programme
European social policy
job creation
unemployment

text: 3. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 102/23 (98/C 102/34) PERGUNTA ESCRITA E-2278/97 apresentada por Luigi Moretti (NI) ao Conselho (18 de Julho de 1997) Objecto: Emprego Em Dezembro de 1993, o Conselho Europeu de Bruxelas exprimiu o seu apoio a uma nova estrate·gia econo·mica e social destinada a combater o flagelo do desemprego. Em 1994, o Conselho Europeu de Corfu e, em seguida, o Conselho de Essen, confirmaram o empenhamento na adop(cid:231)a(cid:152)o de medidas espec(cid:14)·ficas que incluem o encorajamento de iniciativas, a n(cid:14)·vel regional e local, que permitam a cria(cid:231)a(cid:152)o de novos postos de trabalho. Com a proposta de decisa(cid:152)o do Conselho COM(95) 250 final, de 13 de Junho de 1995 (1), a Comissa(cid:152)o pretendeu dar um novo impulso a esta ac(cid:231)a(cid:152)o, criando um novo programa, denominado ESSEN, destinado a valorizar novas fontes de emprego. Podera· o Conselho explicar o motivo do bloqueio do referido programa? Que medidas tenciona adoptar o Conselho? (1) JO C 235 de 9. 9. 1995, p. 8. Resposta (7 de Novembro de 1997) A Comissa(cid:152)o apresentou de facto ao Conselho, em 19 de Junho de 1995, uma proposta relativa a‘s actividades da Comissa(cid:152)o em mate·ria de ana·lise, investiga(cid:231)a(cid:152)o, coopera(cid:231)a(cid:152)o e ac(cid:231)a(cid:152)o no dom(cid:14)·nio do emprego (JO C 235/95). Essa proposta foi alterada pela Comissa(cid:152)o em Setembro de 1996 (JO C 342/96), versa(cid:152)o que se encontra actualmente em ana·lise nas insta(cid:136)ncias do Conselho. Chamamos a aten(cid:231)a(cid:152)o do Senhor Deputado para o facto de que, a‘ luz dos resultados do Conselho Europeu de Amsterda(cid:152)o, as delega(cid:231)o(cid:152)es indicaram, no seu conjunto, que poderiam apoiar, em princ(cid:14)·pio, a institui(cid:231)a(cid:152)o da ac(cid:231)a(cid:152)o proposta. Embora se possa ter constatado um bloqueio a dada altura, a Preside(cid:136)ncia Luxemburgesa retomou no passado me(cid:136)s de Julho a ana·lise do pro·prio texto da decisa(cid:152)o, pelo que ha· razo(cid:152)es para esperar que venha brevemente a ser adoptada uma decisa(cid:152)o do Conselho nessa mate·ria. (98/C 102/35) PERGUNTA ESCRITA E-2281/97 apresentada por Johanna Boogerd-Quaak (ELDR) e Jan Mulder (ELDR) a‘ Comissa(cid:152)o Objecto: Peste su(cid:14)·na na Holanda e noutros pontos da Europa (2 de Julho de 1997) Aparentemente, com os actuais me·todos de combate que consistem no abate dos animais infectados com a peste su(cid:14)·na, continuam sem aparecer os resultados desejados na Holanda e noutros pa(cid:14)·ses. Simultaneamente, parece aumentar a resiste(cid:136)ncia social contra estes me·todos. Por esse motivo, sendo poss(cid:14)·vel, deveriam ser estudados outros me·todos de combate a‘ peste. Tendo em conta o que foi dito antes, esta· a Comissa(cid:152)o disposta a autorizar a realiza(cid:231)a(cid:152)o de testes com uma 1. vacina ou com a vacina marcadora contra a peste su(cid:14)·na recentemente desenvolvida, em determinadas zonas da Holanda? 2. Segundo a Comissa(cid:152)o, na Holanda qual seria o nu·mero m(cid:14)·nimo de su(cid:14)·nos a utilizar nestes testes? Considera a Comissa(cid:152)o necessa·rio retirar da cadeia de consumo humana a carne de su(cid:14)·nos vacinados, seja 3. qual for a sua forma, e proceder a‘ destrui(cid:231)a(cid:152)o da mesma? Considera a Comissa(cid:152)o que a actual capacidade de destrui(cid:231)a(cid:152)o existente na Holanda sera· suficiente se se 4. decidir proceder a‘ destrui(cid:231)a(cid:152)o da carne de su(cid:14)·nos vacinados? 5. No caso de a Comissa(cid:152)o autorizar a realiza(cid:231)a(cid:152)o de testes com vacinas na Holanda, isto tera· conseque(cid:136)ncias para a exporta(cid:231)a(cid:152)o de carne de su(cid:14)·no proveniente de zonas na(cid:152)o abrangidas pelos testes e de animais na(cid:152)o contaminados pela peste su(cid:14)·na?


title: WRITTEN QUESTION No. 2619/97 by Pat GALLAGHER to the Commission. Competitiveness Advisory Group

eurovoc_concepts:
EU national
Ireland
competitiveness
self-employed person

text: 11. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 76/131 som faststa¤lls i r(cid:229)dets fo¤rordning (EG)384/96 kan kommissionen endast underso¤ka de bevis som ing(cid:229)r i klagom(cid:229)let. I det aktuella fallet var kommissionen tvungen att inleda ett nytt fo¤rfarande p(cid:229) grund av att de fakta som lades fram i klagom(cid:229)let utgjorde bevis fo¤r skadev(cid:229)llande dumpning. (1) EGT L 56, 6. 3. 1996. (98/C 76/248) SKRIFTLIG FR¯GA P-2619/97 fr(cid:229)n Pat Gallagher (UPE) till kommissionen (18 juli 1997) A¤mne: R(cid:229)dgivande gruppen fo¤r konkurrenskraft Kan kommissionen meddela 1. utg(cid:229)ngspunkterna fo¤r bega¤ran om nomineringar till den andra r(cid:229)dgivande gruppen fo¤r konkurrenskraft, 2. huruvida arbetsmarknadens parter i Irland eller Irlands regering ombads fo¤resl(cid:229) en kandidat, och 3. varfo¤r det inte finns n(cid:229)gon irla¤ndsk deltagare i gruppen? Svar fr(cid:229)n Jacques Santer p(cid:229) kommissionens va¤gnar (10 september 1997) I februari 1995 inra¤ttade kommissionen i enlighet med en rekommendation fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)det i Essen (december 1994) den r(cid:229)dgivande gruppen fo¤r konkurrenskraft, en oberoende grupp best(cid:229)ende av framst(cid:229)ende personer. Eftersom gruppens arbete varit s(cid:229) framg(cid:229)ngsrikt beslutade kommissionen (februari 1997) na¤r gruppens tv(cid:229)(cid:229)riga mandat lo¤pte ut att arbetet skulle fortsa¤tta i en ny r(cid:229)dgivande grupp fo¤r konkurrenskraft. Beslutet va¤lkomnades av Europeiska r(cid:229)dets mo¤te i Amsterdam (juni 1997). Det a¤r viktigt att gruppen a¤r oberoende. Det inneba¤r sa¤rskilt att varje medlem medverkar i egenskap av privatperson och inte som representant fo¤r en regering eller n(cid:229)gon annan organisation. Det kan na¤mnas att gruppen hittills har haft medlemmar fr(cid:229)n tretton medlemsstater. Peter Cassel, generalsekreterare fo¤r Irish Trade union congress, var en av medlemmarna i den fo¤rsta gruppen under hela dess mandattid. (98/C 76/249) SKRIFTLIG FR¯GA P-2634/97 fr(cid:229)n Roberto Mezzaroma (UPE) till kommissionen (22 juli 1997) A¤mne: Den inre marknaden Kan kommissionen ange hur l(cid:229)ngt man kommit i sin underso¤kning betra¤ffande det multinationella tobaksbolaget Philip Morris fo¤rmodade missbruk av sin dominerande sta¤llning p(cid:229) marknaden fo¤r bearbetad tobak, och de italienska skattemyndigheterna? Har denna underso¤kning kunnat faststa¤lla den mekanism som hittills undergra¤vt fo¤rso¤k att konkurrera med det multinationella fo¤retaget, som nu tycks st(cid:229) fo¤r 55 % av den italienska marknaden? R(cid:229)der fullsta¤ndig frihet och konkurrens i Italien, inneba¤rande att vilken europeisk producent som helst kan sa¤lja sina produkter utan n(cid:229)gra begra¤nsningar p(cid:229) grund av monopoliserade sa¤ljkanaler? Kan kommissionen slutligen ange hur l(cid:229)ngt tid det kommer att ta att avsluta underso¤kningen? Svar fr(cid:229)n Karel Van Miert p(cid:229) kommissionens va¤gnar (4 september 1997) Kommissionen har inlett ett fo¤rfarande enligt fo¤rordning 17/62 om tilla¤mpning av fo¤rdragets artiklar 85 och 86 (1) i syfte att faststa¤lla om viss praxis som uto¤vas av AAMS (Amministrazione autonoma dei monopoli di Stato) inom tobakssektorn i Italien utgo¤r missbruk av dominerande sta¤llning enligt artikel 86 i EG-fo¤rdraget. Detta fo¤rfarande ga¤ller bl. a. de hinder som AAMS har skapat fo¤r utla¤ndska cigarretters tilltra¤de till den italienska marknaden


title: QUESTION ECRITE no 2232/97 de Alexandros ALAVANOS au Conseil. Droit de vote des immigrés albanais dans l'Union européenne

eurovoc_concepts:
Albania
civil rights
foreign national
migrant
national election
organisation of elections
right to vote
turnout of voters

text: C 158/4 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 25. 5. 98 A‘ ce jour, tous les me·dicaments a‘ base d(cid:146)e·phe·drine circulant dans la Communaute· n(cid:146)ont fait l(cid:146)objet que d(cid:146)autorisations de mise sur le marche· (AMM) nationales, conforme·ment aux dispositions relatives a‘ la qualite·, a‘ la se·curite· et a‘ l(cid:146)efficacite· des me·dicaments, e·dicte·es par la directive du Conseil 65/65/CEE tel que modifie·e du 26 janvier 1965, concernant le rapprochement des dispositions le·gislatives, re·glementaires et administratives, relatives aux spe·cialite·s pharmaceutiques (1). Obligatoire, l(cid:146)AMM des me·dicaments contenant de l(cid:146)e·phe·drine est accorde·e en vue de prescriptions qui doivent re·pondre au principe, constant en me·decine humaine, du solde entre, d(cid:146)une part, l(cid:146)avantage en termes d(cid:146)ame·lioration de la sante· et, d(cid:146)autre part, les risques d(cid:146)alte·ration de l(cid:146)e·tat de sante· conse·cutivement a‘ leur absorption. L(cid:146)importation des me·dicaments sur le territoire communautaire en provenance de pays tiers doit de·fe·rer aux exigences du chapitre IV de la deuxie‘me directive du Conseil 75/319/CEE tel que modifie·e du 20 mai 1975, concernant le rapprochement des dispositions le·gislatives, re·glementaires et administratives relatives aux spe·cialite·s pharmaceutiques (2). Leur utilisation doit suivre les dispositions relatives a‘ la surveillance et a‘ la pharmacovigilance expose·es par cette me(cid:136)me directive du Conseil. Etant donne· qu(cid:146)a‘ l(cid:146)heure actuelle, aucun me·dicament compose· d(cid:146)e·phe·drine n(cid:146)a encore e·te· autorise· selon les nouvelles proce·dures communautaires, centralise·e ou de·centralise·e, la Commission n(cid:146)a pas eu a‘ se prononcer sur les concentrations en e·phe·drine re·pute·es dangereuses pour la consommation humaine. (1) (2) JO 22 du 9. 2. 1965. JO L 147 du 9. 6. 1975. (98/C 158/05) QUESTION E· CRITE E-2232/97 pose·e par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) au Conseil (18 juillet 1997) Objet: Droit de vote des immigre·s albanais dans l(cid:146)Union europe·enne Des centaines de milliers d(cid:146)immigre·s albanais travaillent dans des E· tats membres de l(cid:146)Union europe·enne, au premier rang desquels viennent la Gre‘ce et l(cid:146)Italie. Il est e·vident qu(cid:146)en de·pit des bonnes intentions affiche·es par certains gouvernements, tre‘s peu d(cid:146)entre eux auront la possibilite· de retourner dans leur pays pour y exercer leur droit de vote. Compte tenu de l(cid:146)importance des prochaines e·lections en Albanie, du tre‘s grand nombre d(cid:146)immigre·s et de la ne·cessite· d(cid:146)une participation ge·ne·rale des citoyens albanais au scrutin, le Conseil envisage-t-il d(cid:146)appeler les autorite·s du pays, l(cid:146)Organisation pour la se·curite· et la coope·ration en Europe et les E· tats membres a‘ prendre des initiatives permettant aux immigre·s albanais de voter dans leurs pays d(cid:146)accueil respectifs, de manie‘re que le re·sultat du scrutin soit aussi repre·sentatif que possible? Re·ponse (19 janvier 1998) La question de l(cid:146)Honorable Parlementaire sort du cadre de compe·tence du Conseil. Le Conseil n(cid:146)est en effet pas compe·tent pour se prononcer sur une question qui concerne la manie‘re dont un E· tat tiers, l(cid:146)Albanie, organise la participation de ses nationaux e·migre·s hors de ses frontie‘res aux e·lections qui ont lieu en Albanie. (98/C 158/06) QUESTION E· CRITE E-2321/97 pose·e par Leonie van Bladel (UPE) au Conseil (18 juillet 1997) Objet: Se·curite· juridique en ce qui concerne la possession d(cid:146)un passeport ne·erlandais 1. Le 2 octobre 1996, le Colle‘ge des bourgmestre et e·chevins d(cid:146)Amsterdam a informe· le pe‘re naturalise· Ne·erlandais de la jeune Jolanda Bona, a(cid:136)ge·e de 14 ans, originaire du Surinam, de son intention de rayer la


title: WRITTEN QUESTION No. 2341/97 by Stephen HUGHES to the Council. Variations in rules for car drivers

eurovoc_concepts:
European standard
common transport policy
motor car
motor vehicle
road safety
safety device
safety standard
technical standard
traffic signs
vehicle parts

text: C 102/30 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 3. 4. 98 poissa kotoaan tai poissa pysyva¤lta¤ asuinpaikaltaan. Jotta kokonaisuus olisi aukoton, ta¤ssa¤ yhteydessa¤ on mainittava 13 pa¤iva¤na¤ kesa¤kuuta 1990 annettu neuvoston direktiivi 90/314/ETY matkapaketeista, pakettilomista ja pakettikiertomatkoista. (2) Sen 4 artiklan b kohdan IV alakohdassa sanotaan, etta¤ matkanja¤rjesta¤ja¤n tai va¤litta¤ja¤n on annettava kuluttajalle hyvissa¤ ajoin ennen matkan alkamista kirjallisesti tai muulla sopivalla tavalla tiedot mahdollisuudesta ottaa vapaaehtoinen vakuutus niiden kustannusten korvaamiseksi, jotka aiheutuvat, jos kuluttaja peruuttaa matkan, taikka sairaudesta tai tapaturmasta aiheutuvien avustus- ja kotiuttamiskustannuksien korvaamiseksi. Mita¤ tulee parlamentinja¤senen kuvaamaan tapaukseen muiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisten ja¤tta¤misesta¤ matkavakuutuksen ulkopuolelle, komission mielesta¤ kyseessa¤ on vakuutusyhtio¤n tai matkatoimis- ton, jonka kautta matka varattiin, myyntipolitiikkaan kuuluva ka¤yto¤s, eika¤ kansalaisuuteen liittyva¤ syrjinta¤, josta ja¤senvaltio olisi vastuussa. Komissiolla ei ole toimivaltaa niiden sopimuksiin kuuluvien riitojen ratkaisemisessa, joista kuluttajat voisivat nostaa kanteen matkatoimistoa tai vakuutusyhtio¤ta¤ vastaan. Kansallisilla tuomioistuimilla on toimivalta ratkaista ta¤ma¤ tilanne seka¤ antaa tuomio matkan kokonaiskustannuksiin kuuluvan lomavakuutuksen kulujen mahdolli- sesta korvaamisesta niille kuluttajille, jotka ja¤iva¤t vakuutuksen ulkopuolelle. Ta¤ssa¤ yhteydessa¤ pakettikiertomat- koista annetussa direktiivissa¤ mainittu kohta hyo¤dyllisen tiedon antamisesta voisi tulla kysymykseen. (1) EYVL N:o L 339, 27. 12. 1984. Ta¤ma¤ direktiivi on viimeksi muutettu neuvoston kolmannella direktiivilla¤ 92/49/ETY (EYVL N:o L 228, 11. 8. 1992) seka¤ neuvoston ja parlamentin direktiivilla¤ 95/26/ETY › EYVL N:o L 168, 18. 7. 1995. (2) EYVL N:o L 158, 23. 6. 1990 (98/C 102/43) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2341/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Stephen Hughes (PSE) (18. heina¤kuuta 1997) Aihe: Erot autoilijoita koskevissa sa¤a¤nno¤issa¤ Voisiko neuvosto kertoa, mitka¤ ja¤senvaltiot 1. vaativat, etta¤ varoituskolmion on kuuluttava auton varusteisiin; 2. vaativat, etta¤ palosammuttimen on kuuluttava auton varusteisiin; 3. sallivat suljetun bensiinikanisterin pita¤misen auton tavaratilassa? Vastaus (10. marraskuuta 1997) Neuvostolla ei ole arvoisan parlamentin ja¤senen pyyta¤mia¤ tietoja. (98/C 102/44) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2348/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Patricia McKenna (V) (18. heina¤kuuta 1997) Aihe: Punaisten khmerien johtajien saattaminen tuomioistuimeen Amnesty Internationalin va¤ha¤n aikaa sitten julkaisemassa kertomuksessa pyydettiin kansainva¤lisen yhteiso¤n apua, jotta Punaisten khmerien johtajat, joiden uskotaan olevan vastuussa Kambodz(cid:12)assa tapahtuneista to¤rkeista¤ ihmisoikeuksien loukkauksista, saataisiin tuomioistuimeen ja jotta heille voitaisiin taata oikeudenmukainen oikeudenka¤ynti


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2232/97 do Deputado Alexandros ALAVANOS ao Conselho. Exercício do direito de voto dos emigrantes albaneses na UE

text: C 158/4 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 25. 5. 98 Ate· ao momento, todos os medicamentos a‘ base de efedrina que circulam na Comunidade apenas foram objecto de autoriza(cid:231)o(cid:152)es de introdu(cid:231)a(cid:152)o no mercado (AIM) nacionais, em conformidade com as disposi(cid:231)o(cid:152)es relativas a‘ qualidade, seguran(cid:231)a e efica·cia dos medicamentos constantes da Directiva 65/65/CEE do Conselho, de 26 de Janeiro de 1965, relativa a‘ aproxima(cid:231)a(cid:152)o das disposi(cid:231)o(cid:152)es legislativas, regulamentares e administrativas, respeitantes a‘s especialidades farmace(cid:136)uticas (1). A AIM dos medicamentos que contenham efedrina e· obrigato·ria e e· concedida no que respeita a receitas que devem observar o princ(cid:14)·pio, que e· de toda a medicina humana, de uma rela(cid:231)a(cid:152)o favora·vel entre as vantagens para a sau·de e os riscos para a sau·de decorrentes da sua absor(cid:231)a(cid:152)o. A importa(cid:231)a(cid:152)o de medicamentos provenientes de pa(cid:14)·ses terceiros para o territo·rio comunita·rio deve observar os requisitos do cap(cid:14)·tulo IV da directiva 75/319/CEE do Conselho, de 20 de Maio de 1975, relativa a‘ aproxima(cid:231)a(cid:152)o das disposi(cid:231)o(cid:152)es legislativas, regulamentares e administrativas respeitantes a‘s especialidades farmace(cid:136)uticas (2). A sua utiliza(cid:231)a(cid:152)o deve observar as disposi(cid:231)o(cid:152)es relativas a‘ vigila(cid:136)ncia e a‘ farmacovigila(cid:136)ncia expostas nessa mesma directiva do Conselho. Uma vez que, ate· ao momento, ainda nenhum medicamento que contenha efedrina foi autorizado de acordo com os novos procedimentos comunita·rios (centralizado e descentralizado), a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o teve ainda de se pronunciar sobre as concentra(cid:231)o(cid:152)es de efedrina consideradas perigosas no que respeita ao consumo humano. (1) (2) JO 22 de 09. 02. 1965. JO L 147 de 09. 06. 1975. (98/C 158/05) PERGUNTA ESCRITA E-2232/97 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) ao Conselho (18 de Julho de 1997) Objecto: Exerc(cid:14)·cio do direito de voto dos emigrantes albaneses na UE Nos pa(cid:14)·ses da UE, em particular na Gre·cia e na Ita·lia, trabalham centenas de milhar de emigrantes albaneses. Apesar das boas inten(cid:231)o(cid:152)es manifestadas por alguns governos no sentido de facilitarem o transporte desses trabalhadores para as suas regio(cid:152)es para que estes possam exercer o seu direito de voto, e· evidente que so· uma pequena percentagem o podera· fazer. Tendo em conta a importa(cid:136)ncia das pro·ximas elei(cid:231)o(cid:152)es na Alba(cid:136)nia, o elevado nu·mero de emigrantes e a necessidade de uma participa(cid:231)a(cid:152)o generalizada dos cidada(cid:152)os albaneses, pergunta-se ao Conselho se na(cid:152)o pretende convidar o governo albane(cid:136)s, os Estados-membros e a OSCE a promoverem iniciativas destinadas a facultar aos emigrantes albaneses a possibilidade de votarem nos seus pa(cid:14)·ses de reside(cid:136)ncia, por forma a que os resultados eleitorais sejam o mais significativo e representativo poss(cid:14)·vel? Resposta (19 de Janeiro de 1998) A pergunta do Senhor Deputado esta· fora do a(cid:136)mbito de compete(cid:136)ncia do Conselho. Com efeito, o Conselho na(cid:152)o tem compete(cid:136)ncia para se pronunciar sobre uma questa(cid:152)o relativa a‘ maneira com um Estado terceiro, a Alba(cid:136)nia, organiza a participa(cid:231)a(cid:152)o dos seus cidada(cid:152)os emigrados nas elei(cid:231)o(cid:152)es que decorrem na Alba(cid:136)nia. (98/C 158/06) PERGUNTA ESCRITA E-2321/97 apresentada por Leonie van Bladel (UPE) ao Conselho (18 de Julho de 1997) Objecto: Seguran(cid:231)a jur(cid:14)·dica no que se refere a‘ posse de um passaporte neerlande(cid:136)s 1. Em 2 de Outubro de 1997, o Cole·gio do Burgomestre e Vereadores de Amsterda(cid:152)o comunicou ao pai, naturalizado neerlande(cid:136)s, da jovem Jolanda Bona, de catorze anos, origina·ria do Suriname, no que se refere


title: Nederland.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Netherlands
economic development


Die Anwendung der Artikel 85 und 86 des EG-Vertrags durch die Gerichte der Mitgliedstaaten.


title: ΕΙΚΟΣΤΗ ΟΓΔΟΗ ΕΤΗΣΙΑ ΕΚΘΕΣΗ ΔΙΑΧΕΙΡΙΣΗΣ 1996.

eurovoc_concepts: Publications Office of the European Union


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2320/97 do Deputado Leonie van BLADEL ao Conselho. Luta internacional contra a criminalidade e vigilância das fronteiras externas da UE no que se refere ao trânsito de cocaína organizado nos Países Baixos pelo cartel surinamês de narcóticos

eurovoc_concepts:
Netherlands
Surinam
drug traffic
organised crime

text: 3. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 102/21 (98/C 102/31) PERGUNTA ESCRITA E-2319/97 apresentada por Leonie van Bladel (UPE) ao Conselho (18 de Julho de 1997) Objecto: Luta internacional contra a criminalidade e vigila(cid:136)ncia das fronteiras externas da UE no que se refere ao tra(cid:136)nsito de coca(cid:14)·na organizado nos Pa(cid:14)·ses Baixos pelo cartel suriname(cid:136)s de narco·ticos 1. A Preside(cid:136)ncia neerlandesa do Conselho tem conscie(cid:136)ncia dos enormes preju(cid:14)·zos decorrentes do facto de o Procurador de Justi(cid:231)a de Haia, que era simultaneamente o chefe da equipa COPA, Charles van der Voort, ter sido demitido do inque·rito a‘s actividades do sindicato suriname(cid:136)s de narco·ticos, bem como da instru(cid:231)a(cid:152)o preparato·ria relativa ao antigo ditador do Suriname, De·sire· Delano Bouterse? 2. A Preside(cid:136)ncia reflectiu sobre o facto de que a tarefa que incumbe a‘s autoridades neerlandesas no quadro do acordo de Schengen, que consiste em garantir a seguran(cid:231)a mediante o controlo das fronteiras externas, se encontra seriamente em risco em virtude da de missa(cid:152)o do Procurador de Justi(cid:231)a de Haia, C. van der Voort, tendo em conta as elevadas quantidades de coca(cid:14)·na provenientes da Colo(cid:136)mbia e do Suriname que transitam pelos Pa(cid:14)·ses Baixos para outros pa(cid:14)·ses europeus? A Preside(cid:136)ncia esta· disposta › dada a extrema importa(cid:136)ncia de que se reveste o desmantelamento do cartel de 3. narco·ticos suriname(cid:136)s, bem como o prosseguimento da instru(cid:231)a(cid:152)o preparato·ria contra o antigo ditador suriname(cid:136)s Bouterse, para po(cid:136)r cobro ao tra(cid:136)nsito de coca(cid:14)·na pelos Pa(cid:14)·ses Baixos para outros Estados-membros, o que seria de interesse geral › a autorizar a imediata reassun(cid:231)a(cid:152)o de fun(cid:231)o(cid:152)es pelo Sr. Van der Voort, tendo sobretudo em conta tambe·m que o antigo director do servi(cid:231)o neerlande(cid:136)s de informa(cid:231)o(cid:152)es para o estrangeiro, Dr. K. M. Meulmeester, e o antigo secreta·rio-geral do Ministe·rio dos Assuntos Gerais, R. J. Hoekstra, foram perdoados por terem destru(cid:14)·do os dossiers do antigo servi(cid:231)o neerlande(cid:136)s de informa(cid:231)o(cid:152)es para o estrangeiro, nomeadamente no que se refere ao Suriname? (98/C 102/32) PERGUNTA ESCRITA E-2320/97 apresentada por Leonie van Bladel (UPE) ao Conselho (18 de Julho de 1997) Objecto: Luta internacional contra a criminalidade e vigila(cid:136)ncia das fronteiras externas da UE no que se refere ao tra(cid:136)nsito de coca(cid:14)·na organizado nos Pa(cid:14)·ses Baixos pelo cartel suriname(cid:136)s de narco·ticos 1. Podera· a Preside(cid:136)ncia neerlandesa do Conselho explicar por que raza(cid:152)o o antigo secreta·rio-geral do Ministe·rio dos Assuntos Gerais, R. J. Hoekstra, continua a exercer as suas fun(cid:231)o(cid:152)es de membro do mais alto organismo consultivo dos Pa(cid:14)·ses Baixos, o Conselho de Estado (Raad van State), apesar do abuso de poder cometido sob a sua tutela com a destrui(cid:231)a(cid:152)o il(cid:14)·cita dos dossiers do antigo servi(cid:231)o neerlande(cid:136)s de informa(cid:231)o(cid:152)es para o estrangeiro, e por que raza(cid:152)o foi demitido das suas fun(cid:231)o(cid:152)es o Sr. Van der Voort, suspeito de cumplicidade num caso semelhante de abuso de poder que consistiu na destrui(cid:231)a(cid:152)o de um dossier? Podera· a Preside(cid:136)ncia neerlandesa do Conselho explicar como e· que e· poss(cid:14)·vel que o antigo chefe do servi(cid:231)o 2. neerlande(cid:136)s de informa(cid:231)o(cid:152)es para o estrangeiro, Dr. K. M. Meulmeester, participe, na sua qualidade de conselheiro do primeiro ministro, como orador convidado, no congresso sobre o combate a‘ criminalidade internacional na Europa do ano 2000, que se realizara· em 14 de Setembro de 1997, em Bucareste, apesar do abuso de poder que cometeu ao destruir ilicitamente os dossiers do antigo servi(cid:231)o neerlande(cid:136)s de informa(cid:231)a(cid:152)o para o estrangeiro, e por que raza(cid:152)o foi demitido das suas fun(cid:231)o(cid:152)es o Sr. Van der Voort, suspeito de cumplicidade num caso semelhante de abuso de poder que consistiu na destrui(cid:231)a(cid:152)o de um dossier? 3. A Preside(cid:136)ncia do Conselho na(cid:152)o considera que, no que se refere a‘ suspeita relativa ao Sr. Van der Voort, se deveria ter em conta o princ(cid:14)·pio da oportunidade, dada a maior importa(cid:136)ncia de que se reveste para toda a Europa a luta contra a ma·fia surinamesa da droga, tendo sobretudo em conta que a suspeita contra o Sr. Van der Voort se baseia exclusivamente na cumplicidade num abuso de poder que consistiu na destrui(cid:231)a(cid:152)o de um dossier, abuso de poder esse que foi sancionado, no interesse geral, em casos anteriores, muito mais graves, tais como o do Dr. K. M. Meulmeester e do Sr. R. J. Hoekstra? Resposta comum a‘s perguntas escritas E-2251/97, E-2319/97 e E-2320/97 (7 de Novembro de 1997) As questo(cid:152)es levantadas pela Senhora Deputada na(cid:152)o sa(cid:152)o da compete(cid:136)ncia do Conselho


title: Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut - VOL. I Årsberetning 1995 - VOL. II Årsberetning 1996

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
European Training Foundation
cooperation policy
higher education
vocational training

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER •it -à Bruxelles, den 18. 07. 1997 KOM(97) 381 endelig udg. VOL I Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut Årsberetning 1995 (Forelagt af Kommissionen) Udarbejdet af det u Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut Villa Gualino, Viale Settimio Severo, 65,1-10133 Torino Tel: (39)11 630 22 22/Fax: (39)11 630 22 00/email: info@etf. it Web: http'//www. etfit Fællesskab, Europæiske Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut er et agentur under Det indenfor erhvervsuddannelse i Central- og Østeuropa, i de Uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen og i Mongoliet. Instituttet yder også teknisk bistand til Europa- Kommissionen i forbindelse med iværksættelsen af Tempus-programmet. arbejder der A-3- INDHOLDSFORTEGNELSE FORORD INDLEDNING KAPITEL 1- PERSONALE, REKRUTTERING OG INFRASTRUKTUR KAPITEL 2 - DET EUROPÆISKE ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTS- VIRKSOMHED11995 A. OBSERVATIONSORGANET B. ERHVERVSUDDANNELSESAKTIVITETER C. TEMPUS D. LEDELSESUDDANNELSESPROGRAMMER Side 7 9 10 12 12 15 17 19 E. ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTTETS PUBLIKATIONER 11995. 19 KAPITEL 3 - BESTYRELSEN KAPITEL 4 - GRUPPEN AF RÅDGIVERE KAPITEL 5 - BUDGETTET FOR 1995 A. BUDGETTET FOR 1995 B. DRIFTSØKONOMISK STYRING C. REVISION BILAG 1 - ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTTETS ORGANISATIONS STRUKTUR 20 22 23 23 24 24 25 - 5- FORORD Jeg har hermed fornøjelsen at præsentere Det Europæiske Erhvervsuddannelses- instituts anden årsberetning. Denne beretning er den første milepæl i udviklingen af instituttet. Fra en beskeden start i sommeren 1994 nåede instituttets stab op på 95 medarbejdere ved udgangen af 1995. takket være støtten fra Europa-Kommissionen afvikler Hvad der er endnu vigtigere er, at instituttet nu er fuldt funktionsdygtigt, hvilket ikke var tilfældet ved udarbejdelsen af den første årsberetning i begyndelsen af 1995. Ikke instituttet nu mindst erhvervsuddannelsesprogrammer på Kommissionens vegne, især i Central- og Østeuropa. Efter en række overvejelser og undersøgelser er observationsorganet nu på plads og i gang med at kortlægge udviklingen på erhvervsuddannelsesområdet i partnerstaterne mod øst samt med at indkredse og indhente nøgledata om informationskilder, der er af interesse for alle vores partnere. Observationsorganet er krumtappen for et stigende antal netværk, hvoraf det vigtigste er Gruppen af Rådgivere, som består af uddannelsessagkyndige fra ca. 40 lande og de største internationale organisationer på erhvervsuddannelsesområdet. Jeg vil gerne takke Europa-Kommissionen for dens medvirken ved etableringen af instituttet og for den støtte og rådgivning, som Kommissionen efterfølgende har ydet instituttet, samtidig rettes en tak til medlemsstaterne for deres støtte og opbakning. Jeg ser frem til at videreføre og udbygge vores tætte relationer. Jeg vil også gerne takke bestyrelsen for dens uforbeholdne støtte og i særdeleshed formanden, Dr. Tom O'Dwyer, som har ydet en meget stor indsats for at få instituttet op at stå. Til sidst en tak til de italienske myndigheder, især i Piedmont-regionen og Torino, for den generøsitet og støtte, som de som værter har vist os. Peter de Rooij Direktør Torino, april 1996 - 7- DET EUROPÆISKE ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTS ÅRSBERETNING FOR 1995 INDLEDNING Dette er Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts anden årsberetning. Den første beretning1 dækkede den periode, der gik med forberedelsen af instituttets oprettelse, dvs. 1994. forordning2. Instituttets målsætninger er beskrevet Instituttet skal bidrage til udviklingen af erhvervsuddannelses-systemer i landene i Central- og Østeuropa, i de nye uafhængige stater i det tidligere Sovietunionen og i Mongoliet. i den stiftende Kapitel 1 omhandler personale- og rekrutteringsforhold, kapitel 2 indeholder en nærmere beskrivelse af instituttets virksomhed i det første driftsår, og i kapitel 3 og 4 gennemgås hovedlinierne for arbejdet i de to offentligretlige instanser, der er forudset i forordningen, bestyrelsen og Gruppen af Rådgivere. Kapitel 5 finder oplysninger om instituttets budget og udgifter for 1995. 1 KOM (95) 388 end. udg. (ISBN92 - 77 - 926026 - 3) 2 Rådets forordning (EØF) nr. 1360/90 af 7. maj 1990 (L131), som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2063/94 af 27. juli 1994 (L216/9) - 9- KAPITEL 1- PERSONALE, REKRUTTERING OG INFRA- STRUKTUR 1. 1. Gennem hele 1995 gennemførte Det Europæiske Erhvervsuddannelses institut en løbende rekruttering. Der blev behandlet over 1. 300 curriculum vitæ, og ca. 1. 000 kandidater fik afslag. Personale- og administrations afdelingen afviklede ca. 200 jobsamtaler, og i slutningen af 1995 havde instituttet ansat 118 medarbejdere, hvoraf 95 var begyndt i deres stillinger den 31. december 1995, og de øvrige 23 skulle starte på instituttet i begyndelsen af 1996. Der manglede kun at blive besat 12 stillinger af den fulde bemanding på 130 stillinger, som bestyrelsen har godkendt. 1. 2. I tabel 1 nedenfor ses antallet af medarbejdere efter nationalitet pr. 31. december 1995. lønklasse og Personalesituationen pr. 31. december 1995 Nationalitet Belgien Danmark Det Forenede Kongerige Finland Frankrig Grækenland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal Spanien Sverige Tyskland B 5 1 5 1 11 1 4 1 6 1 5 2 2 7 3 1 1 2 6 SAMLET TOTAL 41 16 95 1. 3. Instituttets organisationsstruktur som vedtaget af bestyrelsen i september 1995 er vist i bilag 1. - 1 0- 1. 4. Instituttets kontorer er beliggende i et stort kompleks i bakkerne over byen Torino og er stillet til rådighed af de italienske myndigheder til en mindre leje for en periode på 30 år. En gennemgribende renovering af bygningen var nødvendig for at få plads til de 130 medarbejdere, som instituttet forventer at nå op på. Renoveringen er sket og gennemføres fortsat i faser, og sidste fase forventes færdiggjort i midten af 1997. Den 2. januar 1995 havde instituttet kontorlokaler til 73 medarbejdere. I slutningen af april 1995 fik instituttet stillet endnu et område til rådighed, og yderligere kontor- og mødelokaler kan tages i brug i slutningen af april 1996. Som en midlertidig løsning har instituttet lejet kontorer på det tilstødende hotel. Endvidere lejede instituttet en lagerbygning for at få stærkt tiltrængt opbevaringsplads, indtil arkivfaciliteterne kan tages i brug i midten af 1997. 11 - KAPITEL 2 - DET EUROPÆISKE ERHVERVSUDDAN- NELSESINSTITUTS VIRKSOMHED 11995 2. 1. Som tidligere nævnt påbegyndte Erhvervsuddannelsesinstituttet først sine i 1995, da de første 60 medarbejdere startede i deres driftsaktiviteter stillinger på instituttet i Torino i januar. 2. 2. Instituttets virksomhed i 1995 blev fastsat i det arbejdsprogram, som bestyrelsen vedtog i slutningen af 1994. Aktiviteterne fordelte sig på følgende hovedkategorier: # # # # observationsorganet; erhvervsuddannelsesprojekter i de lande, der er dækket af Phare- og Tacis-programmerne, til den (dvs. programmerne Økonomiske Omstrukturering i Landene i Central- og Østeuropa og for faglig bistand tidligere Sovjetunionen); til de nye uafhængige stater for Bistand i det teknisk bistand i forbindelse med Tempus-programmet3; ledelsesuddannelsesprogrammet. Resultaterne af disse aktiviteter er beskrevet nedenfor. A. OBSERVATIONSORGANET 2. 3. Konceptet for observationsorganet blev udviklet gradvist i løbet af et par måneder i starten af 1995. Instituttet blev rådgivet af en række eksterne personer og organisationer med erfaring fra lignende organer. 2. 4. Arbejdet begyndte i 1995 med fastsættelse af behovet for information, rådgivning og udveksling af erfaringer samt en forpligtelse til ikke at gentage arbejde, der allerede er udført af andre parter inden for samme område. Der blev på et tidligt stadium taget kontakt til væsentlige internationale partnere - Verdensbanken, ILO, OECD, CEDEFOP, EBRD, UNESCO og de relevante tjenestegrene under Europa-Kommissionen for at skabe overblik over deres beslægtede aktiviteter. Samtidig blev der iværksat foreløbige analyser og afholdt drøftelser med potentielle hovedbrugere for nøjagtigt at fastlægge deres informationsbehov. Som følge heraf besluttede instituttet, at obervationsorganet i 1995 skulle fokusere på følgende prioritetsområder: 3 TEMPUS (Programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser) Rådets beslutning (EØF) nr. 246/93 af 29. april 1993 (EFT L112/34) - 12 - # # # # Etablering og analyse af pålidelige grundlæggende data om erhvervsuddannelse i hvert enkelt partnerland for at understøtte nationale politiske tiltag og reformplanlægning gennem program- og projektsamarbejde. Efterfølgende startede man etableringen af strukturer for nationale observationsorganer for indsamling, analyse og formidling af data; oprettelse af netværk og tilknyttede instrumenter som tilskyndelse til udveksling af information og bedste praksis blandt partnerlandene og mellem øst og vest; implementering af databaser, der kan forsyne udformning og partnerne med specifikke informationer om hovedaktørerne på et givet område - f. eks. sagkyndige og institutioner, der er specialister i inden et til erhvervsuddannelses-systemet arbejdsmarkedet; område og forbindelser situationen bestemt dettes land, eller for effektivisering af det internationale samarbejde ved tilskyndelse til koordinering, særligt ved sammenlægning af parternes menneskelige og økonomiske ressourcer på grundlag af nøgleinformationer om både bi- og multilateralt samarbejde på erhvervsuddannelsesområdet mellem partner- og medlemsstater. 2. 5. Observationsorganets vigtigste resultater er beskrevet nedenfor: a) Udvikling af konceptet for na tiona le observa tionsorganer instituttet med Hensigten med de nationale observationsorganer er at forsyne partnerstaterne og information om og analyser af udviklingen på erhvervsuddannelsesområdet og inden for beslægtede felter. Der er indgået aftale med de nationale myndigheder i Albanien, Ungarn og Letland om tre pilotprojekter med henblik på at skabe et erfaringsgrundlag for etableringen af nationale observationsorganer i alle partnerstaterne i 1996. Dette arbejde fastlæggelse af konceptet for nationale observationsorganer, omfattede udvikling af et system for regelmæssigt tilsyn med selve pilotprojektet, afgrænsning af informationsbehovet inden for instituttets rammer og en foreløbig skitsering af et rapporteringssystem. Endvidere påbegyndtes forberedelserne til etableringen af nationale observationsorganer i de nye uafhængige stater (se afsnit 2. 13 for nærmere oplysninger), idet instituttet indgik en konvention om første fase med Kommissionen i september 1995 (ECU 600. 000). For at undersøge, hvilke institutioner der kunne fungere som nationale til Hviderusland, observationsorganer, blev der udsendt delegationer Moldova, Ukraine, Den Russiske Føderation, Kazakhstan, Kirgistan og lande blev Erhvervsuddannelsesinstituttet og dets Uzbekistan. I disse aktiviteter præsenteret for en institutioner og hovedaktører på erhvervsuddannelsesområdet. I Den Russiske Føderation og i Hviderusland fandt man frem til institutioner, der kan fungere som nationale observationsorganer. lang række ministerier, 1 3- b) Erhvervsuddannelsesrelaterede undersøgelser indsamlet Der blev som led i pilotprojektet om erhvervsuddannelse baggrundsinformation om hvert Phare-partnerlands erhvervsuddannelses system og specifikke behov. Første fase af projektet blev koordineret af CIBB i Nederlandene. På baggrund af dette materiale blev der udarbejdet i udviklingen og en tværnational analyse, der skitserer fælles nøgleemnerne i hvert land. De nationale observationsorganer vil fremover ajourføre disse informationer jævnligt, indtil de til sidst omdannes til et handlingsorienteret datasystem, der kan anvendes i videreudviklingen af til reformer udviklingen på det lovgivnings- og arbejdsmarkedsmæssige område samt inden for de enkelte sektorer. erhvervsuddannelsesområdet hensyntagen under træk på c) Glossar et af over glossar uddannelsesterminologi Som opfølgning på anbefalingen fra Gruppen af Rådgivere af juni 1995 om har udarbejdelsen observationsorganet hos "Bundesinstitut fur Berufsbildung" (BIBB) i Berlin bestilt en forundersøgelse, der ikke blot omfatter den terminologi, der anvendes inden for de forskellige erhvervsuddannelsessystemer, men også forskellige glossartyper. Det primære formål med denne forundersøgelse var at få en oversigt over eksisterende glossarer, hovedaktører og potentielle brugere, materiale om udarbejdelse af glossarer og en beskrivelse af disse forskellige tiltag. Afleveringsfristen for undersøgelsen var ultimo marts 1996. d) Database I denne forbindelse bestilte oberservationsorganet en forundersøgelse om implementeringen af en ekspertdatabase (interaktivt netværk). Undersøgelsen omfattede: # # # # en analyse af de forskellige potentielle brugeres behov og krav; en analyse af Erhvervsuddannelsesinstituttets eller andre organisationers eksisterende databaser, som med fordel kunne integreres i det planlagte informationssystem; udvælgelse informationskilder og af yderligere hensigtsmæssige databaser og omfattende udvikling af et koncept sagkyndige/institutioner, projekter og lande, inklusive flere alternative gennemførelsesmuligheder. informationssystem for et Undersøgelsen, der skulle foreligge i januar 1996, danner grundlag for implementeringen af observationsorganets softwareudviklings-strategi. - 14 B. ERHVERVSUDDANNELSESAKTIVITETER Central- og Østeuropa 2. 6. Kommissionen og Erhvervsuddannelsesinstituttet række konventioner, der betød, at instituttet fra marts 1995 kunne gennemføre en reformprogrammer. Disse serie under Phare-programmet hørende programmer, hvis formål var at sætte gang i reformen af de relevante partnerstaters erhvervsuddannelses-systemer, er angivet nedenfor: indgik en Rumænien: Phare-program for erhvervsuddannelsesreform Tjekkiet: Slovakiet: Estland: Letland: Litauen: Phare-program for udvikling af menneskelige ressourcer Phare-program for erhvervsuddannelsesreform Phare-program for erhvervsuddannelsesreform Phare-program for erhvervsuddannelsesreform Phare-program for erhvervsuddannelsesreform Polen: Phare-programmet IMPROVE Slovenien: Phare-program for erhvervsuddannelsesreform Beløb i ECU 25. 000. 000 4. 000. 000 4. 000. 000 3. 000. 000 3. 000. 000 4. 000. 000 4. 000. 000 3. 000. 000 2. 7. Alle programmer er baseret på pilotskoler, hvor udvalgte skoler i hvert land gennemfører en række reform- og udviklingsforanstaltninger. Ved efterfølgende evalueringer fastlægger man den mest hensigtsmæssige politik og praksis på nationalt niveau, der så kan overføres på landets øvrige skoler. Hovedindsatsområderne er: # # # # pensumreformer og -udvikling; fremme af forbindelser til EU's erhvervsfaglige skoler; efteruddannelse af lærere; infrastruktur og udstyr, der opfylder moderne pensumkrav. 15 - 2. 8. Endvidere et flere tiltag lande, indgik dækkende instituttet en konvention med Kommissionen om gennemførelsen nemlig af Phare-programmet for personaleudvikling (MECU 1,4). Programmet sigter på at fremme kendskabet til erhvervsuddannelsespolirikken samt skabe debat mellem hovedaktørerne på området i alle partnerstater (offentlige og private sektorer, regeringer, arbejdsmarkedets parter). Startskuddet lød i juli 1995 med et møde på højt niveau i Torino for ledende repræsentanter inden for erhvervsuddannelsesområdet, som skulle drøfte og nå til enighed om programmets indhold, udformning og gennemførelse. Der blev oprettet nationale netværk i alle partnerstater. Endelig blev der i november 1995 efter en licitationsprocedure udpeget et konsortium af erhvervsuddannelsesorganisationer fra Italien, Nederlandene, Frankrig og Tyskland med henblik på gennemførelsen af uddannelses- og studieophold i 1996, som er kernen i programmet. 2. 9. Erhvervsuddannelsesinstituttet assisterede envidere Kommissionen ved en række opgaver omfattende udrednings- og behovafgrænsning i Albanien, Den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Bulgarien og Slovenien enten som led i planlægning eller informationsopbygning. Instituttet bidrog også til udarbejdelsen af specifikke finansieringsforslag. regionalt plan 2. 10. Der blev i 1995 afholdt møder med sigte på at fremme samarbejdet mellem partnerstaterne på samt mellem partnerstater og EU-medlemsstater. Det første af en række regelmæssige møder for alle Phare-administrationsenheder blev afholdt i Torino i marts 1995. Ved mødet som havde deltagelse af Europa-Kommissionen, fastlagde man Erhvervsuddannelsesinstituttets rolle og ansvar i forbindelse med de af Phare-programmet erhvervsud dannelsesområdet og opstillede målsætningerne for de fremtidige møder. Der blev afholdt yderligere to møder for Phare-administrationsenheder - et i Bled i Slovenien i juni 1995 og et i Madrid i december 1995. reformprogrammer iværksatte på 2. 11. I efteråret 1995 afholdt Erhvervsuddannelsesinstituttet og Kommissionen indledende drøftelser om instituttets rolle i forberedelsen af associerede staters deltagelse i Leonardo-programmet. Det blev aftalt, at instituttet skal bistå Kommissionen med følgende tre opgaver: # # # udarbejdelse af rapporter om hvert land med angivelse af den nationale prioritering; tilrettelæggelse af temakonferencer og bistand i forbindelse med udvikling af Leonardo-partnerskaber, der er et fra de associerede stater og Den Europæiske Union. samarbejde mellem erhvervsuddannelsesinstitutioner Alle tre aktiviteter skulle efter planen igangsættes i 1996. - 16 - Juridisk uddannelsesprogram jurauddannelse 2. 12. Erhvervsuddannelsesinstituttet bestilte og betalte over eget budget en pilotundersøgelse om i Rumænien og Polen hos International Law Development Institute i Rom. Undersøgelsen, der blev foretaget af sagkyndige fra disse lande, giver et overblik over de vigtigste reformer, der er gennemført i retssystemet de seneste seks år, og omfatter en oversigt over de institutionelle rammer og situationen vedrørende erhvervsuddannelse inden for jura. Den tager især sigte på at afgrænse de vedvarende uddannelsesbehov på dette felt samt på mulighederne for udvikling af tilpassede tiltag for imødekommelse af behovene. De nye uafhængige stater og Mongoliet 2. 13. I juni 1995 besøgte Ruslands undervisnings- og arbejdsministre Erhvervsuddannelsesinstituttet i Torino. Et af resultaterne af besøget var en aftale om et pilotprojekt om reformer på erhvervsuddannelsesområdet. I september 1995 blev der indgået aftale med de østrigske, flamske og hollandske undervisnings-ministre om et samarbejde om et projekt i den nordvestlige region af Den Russiske Føderation. Østrig, Finland og Tyskland besluttede efterfølgende at deltage i projektet. I november blev i St. Petersborg med der organiseret en stor konsultationsrunde repræsentanter for uddannelses-institutioner og virksomheder fra fire sektorer: træforarbejdning. Pilotprojektet skulle starte i 1996. telekommunikation, transport og turisme, C. TEMPUS 2. 14. Erhvervsuddannelsesinstituttet bistår af Tempus-programmet Europa-Kommissionen med gennemførelsen samarbejde mellem universiteter i Den Europæiske Union og partnerstaterne. I 1995 blev der til et samlet beløb på lanceret projekter MECU 102,1 og for Tacis-partnerstaterne på MECU 23. Hermed er der samlet som led i Tempus-programmet investeret henholdsvis MECU 519,1 via Phare-programmet siden 1990 og MECU 48,1 via Tacis-programmet siden 1993 i reform af højere uddannelsessystemer i partnerstaterne. for Phare-partnerstaterne for Oversigt over Tempus-aktiviteter i 1995 a) Udvælgelsesbistand 2. 15. Erhvervsuddannelsesinstituttet gennemfører alle de aktiviteter, der går forud for Europa-Kommissionens endelige beslutning om tildeling af støtte til projekter under Tempus-programmet. Instituttets aktiviteter strækker sig lige fra registrering af tilbud, tekniske kvalitetsvurderinger og til til information og tilbagemelding vedrørende støttetilsagn og afslag ansøgere. De vigtigste led i udvælgelsesprocesserne er følgende: - 17 1) Fælleseuropæiske projekter (JEPer) 1995: Løbetid fra 1. september 1995 til 31. august 1998, antal modtagne ansøgninger: 930. Samlet antal støttede projekter: 229. 2) I 1995 blev der kun ydet Individuelle mobilitetsstipendier: øst-vest-tilskud, for hvilke en rimelig stor del af den tekniske bistand er sikret gennem nationale Tempus-kontorer. Der blev gennemført to udvælgelsesrunder: • • 1. runde: Fra 1. september 1995 til 31. august 1996, antal modtagne ansøgninger: 1. 065. Samlet antal støttede projekter: 686. 2. runde: Fra 1. januar 1995 til 31. august 1996, antal modtagne ansøgninger: 874. Samlet antal støttede projekter: 585. 3) Supplerende foranstaltninger: Der blev gennemført to udvælgelsesprocedurer: • • 1. runde: Fra 1. oktober 1995 modtagne ansøgninger: 222. Samlet antal støttede projekter: 78. til 30. september 1996, antal 2. runde: Fra 15. april 1996 til 14. april 1997, antal modtagne ansøgninger: 38. Samlet antal støttede projekter: 22. Tempus-Taus 1) Forløbere for fra europæiske 1. september 1995 til 30. november 1996, antal modtagne ansøgninger: 439. Samlet antal støttede projekter: 87. projekter: Løbetid fælles 2) Fælles europæiske projekter: Løbetid til 31. august 1998, antal modtagne ansøgninger: 97. Samlet antal støttede projekter: 31. fra 1. september 1995 b) Kontraktstyring af 2. 16. Erhvervsuddannelsesinstituttet stod for udformningen, udarbejdelsen og ovenstående udstedelsen udvælgelsesprocedurer. Envidere blev der udformet og forhandlet kontrakter til dækning af nationale Tempus-kontorers aktiviteter, fælles europæiske netværk og tildeling af individuelle tilskud til fremme af geografisk mobilitet i 1994. nødvendige kontrakter efter alle c) Projekttilsyn og -opfølgning 2. 17. Der blev i slutningen af 1994 iværksat et intensivt program for tilsynsbesøg foretaget af repræsentanter for EK's Tempus-kontor og/eller nationale Tempus-kontorer, og dette blev videreført i 1995. Som led i programmet blev der i alt aflagt 130 besøg i alle Phare-landene og 55 besøg i Tacis-lande, sidstnævnte primært af Tempus-informationsafdelingen i Moskva. - 1 8- D. LEDELSESUDDANNELSESPROGRAMMER 2. 18. 1995 var et forberedelsesår for ledelsesuddarmelsesaktiviteter. I den periode arbejdede Erhvervsuddannelsesinstituttet på planerne for et ledelsesuddannelsesprogram, der skulle gennemføres i 1996. Udkastet til programmet blev godkendt af bestyrelsen i september 1995, og programmet fastsatte rammerne for de forskellige tiltag, der var planlagt på ledelsesuddannelsesområdet. E. ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTTETS PUBLIKA TIONER 11995 2. 19. Instituttet udgav en række generelle publikationer i 1995, nemlig: # # Første udgave af instituttets informationsfolder '95 på 12 sprog, den generelle italiensk), informationsfolder fra instituttet (på engelsk og # Nyhedsbrevet "ETFacts", 1. og 2. udgave (engelsk, fransk, tysk og russisk), # Erhvervsuddannelsesinstituttets årsberetning (på alle EU-sprog), # Der blev også udarbejdet informationsfiches i udkast for seks af de landespecifikke Phare-erhvervsuddannelsesprogrammer Endvidere ydede instituttet Europa-Kommissionen teknisk bistand ved udarbejdelsen og fremstillingen af en række Tempus-publikationer. - 1 9- KAPITEL 3 - BESTYRELSEN 3. 1. Bestyrelsen består af en repræsentant for hver medlemsstat og for Europa-Kommissionen. Tom O'Dwyer, der to er repræsentanter generaldirektør for uddannelse og ungdomsanliggender, er formand for bestyrelsen. Direktøren for Erhvervsuddannelsesinstituttet har ansvaret for forberedelsen og tilrettelæggelsen af bestyrelsens arbejde. Han er ansvarlig over for bestyrelsen for sin forvaltning og overværer bestyrelsens møder. 3. 2. Instituttet forberedte og tilrettelagde to bestyrelsesmøder i 1995 i Torino: et den 14. februar og et den 25. september. 3. 3. Det fjerde bestyrelsesmøde fandt sted i Torino den 14. februar. Efter direktørens redegørelse noterede bestyrelsen sig nedenstående emner og fremkom med anbefalinger og retningslinier for disse: # # # # # # Instituttets planer på erhvervsuddannelsesområdet særprogram for ledelsesuddannelse) og for observationsorganet; (herunder et resultaterne af første møde i Gruppen af Rådgivere i oktober 1994; instituttets rekruttering og aktuelle personalesituation; instituttets informations- og kommunikationsstrategi; status for renoveringen af instituttets kontorer; hovedaktiviteterne under Tempus-programmet, hvis gennemførelse instituttet pr. 3. januar 1995 har fået til opgave at varetage på Europa- Kommissionens vegne. 3. 4. Endvidere traf bestyrelsen følgende beslutninger: # Den godkendte direktørens anmodning om overførsel af ubrugte midler til et beløb af ECU 325. 000 fra budgettet for 1994 til budgettet for 1995; # # # den vedtog budgetforslaget for 1995 (på i alt MECU 11); den godkendte budgetforslaget for 1996 på i alt MECU 18; den godkendte udnævnelsen af Véronique Frutsaert som underordnet regnskabsfører for instituttet. - 20 - 3. 5. Bestyrelsen holdt møde igen den 25. september 1995, hvor den tog følgende rapporter fra direktøren til efterretning: # Resultaterne af andet møde i Gruppen af Rådgivere afholdt den den 12. -14. juni 1995; # rekrutteringssituationen. 3. 6. Bestyrelsen traf endvidere en række beslutninger: # Den godkendte udkastet til arbejdsprogrammet for 1996 med visse ændringer; # # # den gav direktøren decharge for budgetudgifterne for 1994; den godkendte et ændret budgetforslag for 1995 på MECU 10 (efter fjernelsen fra Europa-Parlamentet); reservebeløbet på MECU 2 af MECU 1 af den godkendte til ECU 200. 000 fra afsnit 1 til afsnit 2 i bugettet for 1995 og af et beløb på op til ECU 600. 000 fra afsnit 1 til afsnit 3. instituttets anmodning om overførsel af op 21 - KAPITEL 4 - GRUPPEN AF RÅDGIVERE 4. 1. Gruppen af Rådgivere holdt sit andet møde den 12. -14. juni 1995 i Torino. for Gruppen drøftede Erhvervsuddannelsesinstituttets arbejdsprogram 1996-1998 og rapporterne fra de fire undergrupper om følgende emner: # # # # finansieringen af erhvervsuddannelsesaktiviteter; arbejdsmarkedets parters aktiviteterne; rolle i udviklingen af uddannelses udvikling af kvalifikationsstandarder og hovedaktørernes (herunder ledelsesuddannelse). roller og ansvar inden for videreuddannelse 4. 2. Medlemmerne bekræftede undergruppernes værdi og anbefalede en yderligere styrkelse af grupperne. Det blev bl. a. besluttet at: # fortsætte med samme undergruppeformænd og -medlemsskab i endnu tolv måneder; # præcisere temaerne nærmere som følger: • • • • systemer for finansiering af erhvervsuddannelse inden for et decentralt system, arbejdsmarkedets parters rolle herunder ledelsesuddannelse, i en markedsøkonomi, i udviklingen af uddannelse, standarder for sikring af kvaliteten i national og tværnational sammenhæng med særlig henvisning til "erhvervsuddannelses-" og "modul"-systemer, hovedaktørernes videreuddannelse under særlig hensyntagen forhold; ansvar rolle og i forbindelse med til de regionale # # # en sagkyndig engagere formandens samtykke), der skal bistå ved tilrettelæggelsen af undergruppernes indlæg og møder; forudsætning (under af at øge antallet af medlemmer i hver undergruppe til 20, således at alle medlemmer af Gruppen af Rådgivere deltager under forudsætning af bestyrelsens godkendelse og disponible midler og at indkalde til et møde i hver af undergrupperne før næste møde i Gruppen af Rådgivere. 4. 3. Gruppen af Rådgivere afgav en positiv udtalelse om udkastet til arbejds programmet og kom med mange forslag til instituttets fremtidige arbejde. Instituttet indarbejdede efterfølgende en række af disse i den reviderede udgave af arbejdsprogrammet, som blev forelagt til godkendelse for bestyrelsen på bestyrelsesmødet i september 1995. - 2 2- KAPITEL 5 - BUDGETTET FOR 1995 A. BUDGETTET FOR 1995 Budget og driftsøkonomisk styring 5. 1. frigav Instituttet fik tildelt et budget for regnskabsåret 1995 på MECU 11. De Europæiske Fællesskabers budgetmyndighed imidlertid kun instituttets bevilling gradvist med MECU 9 i begyndelsen af 1995, MECU 1 i juli og MECU 1 i medio november 1995. Denne tidsplan vanskeliggjorde budgetgennemførelsen og driftsplanlægningen betydeligt. Endvidere opstod der i efteråret større usikkerhed omkring budgettet for 1996. På denne baggrund udsatte instituttet ansættelsen af en række medarbejdere (den 31. december 1995 var kun 95 af de 118 rekrutterede startet i deres stillinger). På trods af denne begrænsede stab kunne instituttet udvide sine driftsaktiviteter under afsnit 3 betydeligt (hovedsageligt ved at iværksætte arbejdsprogrammet for 1996-1998). Budgetmæssigt var dette muligt ved overførsel af en del af de ubrugte bevillinger fra afsnit 1 i henhold til tilladelsen fra bestyrelsen, som blev bevilget på bestyrelsesmødet den 25. september 1995. 5. 2. Udgifterne for 1995 er angivet i hovedtræk i tabel 1: Udgifter i 1995 - Table 1 Endelige bevillinger for regnskabsåret 1995 ECU 11. 000. 000,00 Brug af bevillinger Forpligtelser Betalinger Bevillinger, der overføres automatisk Bevillinger, der overføres ved bestyrelsens beslutning ECU ECU ECU ECU 10. 079. 445,79 8. 094. 259,68 1. 985. 186,11 142. 370,00 Annullerede bevillinger ECU 778. 184,211 Gennemførelsen af budgettet for 1995 er beskrevet nedenfor. 23 B. DRIFTSØKONOMISK STYRING 5. 3. Ud over sit almindelige budget, der dækker almindelige løbende udgifter, forvalter Erhvervsuddannelsesinstituttet Phare- og Tacis-driftsbudgetter for erhvervsuddannelse og højere uddannelse. For hvert af disse budgetter er der indgået en særkonvention med Kommissionen, hvori de aktiviteter, der finansieres, og de herfor gældende finansieringsmetoder er nærmere angivet. 5. 4. Den 31. december 1995 var situationen som følger: Program Samlet tilskud(ECU) | Phare-konventioner for enkeltlande CZ-93. 05 ES-94. 09 LA-94. 08 LI-94. 10 IMPROVE PL-94. 16 RO-94. 05 SK-94. 03 SL-94. 05 Phare-konventioner for flere lande ZZ-94. 32 ZZ-94. 07 Tacis-konventioner for flere lande WW 93. 05 WW 94. 03 IALT 4. 000. 000 3. 000. 000 3. 000. 000 4. 000. 000 4. 000. 000 25. 000. 000 4. 000. 000 3. 000. 000 2. 600. 000 1. 000. 000 602. 400 577. 000 54. 779. 400 Disse budgetter gennemføres i henhold til de særlige regler, der er angivet i hver konvention, og på mere generelt plan i overensstemmelse med de overordnede procedurer fastsat i Phare- og Tacis-programmerne. C. REVISION 5. 5. 11995 var instituttet tre gange genstand for finansinspektørens revision: to gange ved revision af det almindelige budget og én gang ved revision af Phare- og Tacis-budgetterne. Instituttets regnskaber for 1994 blev også revideret af revisionsretten. - 2 4- BILAG 1 ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTTETS ORGANISATIONSSTRUKTUR £S EUROPÆISKE ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUT: Organisationsstruktur A u g u st 1996 direktørens sekretariat 2 A, IC direktør Peter DE ROOIJ IA vice-direktor Ulrich HILLEN KAMP I A, IC 1. vice-direktor Liv i o P ESC IA I A, IC D e p a r t e m e nt for T e m p us Departement for erhvervsuddannelse. Olivier RAMSAY ER 18A. 1 2 B. 4C Jean - Raymond MASSON 14A. 1 I B. 3C Departement for analyse og udvikling Hans Konrad KOCH 1 2 A , 5 B. 2C -W Kontor for Phare- p r o g r a m m et Peter BEDEWELL Kontor for Tacis- p r o g r a m m et Sandra STEFAN I Kontor for Phare- programmet Anthony GRIBBEN Kontor for Tacis- p r o g r a m m et Markku JUNKKARI Observations organet Ton FA RL A Strategisk kontor Lindsay JACKSON Led«. ;:. - suddann*. ::es- p r o g nm l ut Departement for regnskab og juridiske anliggender Dominique HUBART 4A, 6 B. 2C D e p a r t e m e nt for administration og personale Francesco PANZICA 2 A. 4 B , 5C D e p a r t e m e nt for information og publikationer Gisela SC HU RINGS 2 A , 3 B. 4C Departement foi computer system« Jeff HARRIS 3 A. 5 B. IC ISSN 0254-1459 KOM(97) 381 Bind I DOKUMENTER DA 16 11 17 Katalognummer : CB-CO-97-410-DA-C ISBN 92-78-23587-3 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 39


title: QUESTION ECRITE no 2420/97 de Laura DE ESTEBAN MARTIN au Conseil. Cours de formation destinés aux fonctionnaires

eurovoc_concepts:
European official
cooperation in home affairs
exchange of information
judicial cooperation
statistics
vocational training

text: 3. 4. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 102/41 (98/C 102/58) QUESTION E· CRITE E-2420/97 pose·e par Laura De Esteban Martin (PPE) au Conseil (18 juillet 1997) Objet: Cours de formation destine·s aux fonctionnaires Le Conseil pourrait-il faire savoir combien de cours de formation destine·s aux fonctionnaires ont e·te· organise·s dans le cadre du troisie‘me pilier pendant les exercices 1995, 1996 et 1997, de·tails a‘ l(cid:146)appui sur la part qu(cid:146)y prirent les divers E· tats membres? Pourrait-il pre·ciser e·galement si statistiques ou e·tudes quelconques il y a au sujet du re·sultat ou des re·sultats de ces cours? Re·ponse (17 novembre 1997) Le Conseil n(cid:146)a pas organise· de cours de formation spe·cifique dans le domaine de la Justice et des Affaires inte·rieures. (98/C 102/59) QUESTION E· CRITE E-2429/97 pose·e par Carlo Casini (PPE) a‘ la Commission (11 juillet 1997) Objet: Normes de politique sanitaire et certificats sanitaires pour l(cid:146)importation de volailles originaires de pays tiers Les de·cisions 96/482/CE (1) et 96/483/CE (2) de la Commission pre·voient que l(cid:146)obtention du certificat ve·te·rinaire pour l(cid:146)importation de certains pays tiers de volailles est soumise a‘ une pe·riode de quarantaine obligatoire de six semaines apre‘s l(cid:146)importation. Cette pe·riode de quarantaine cause des proble‘mes conside·rables aux volailles destine·es a‘ la fourniture de gibier de repeuplement dans la mesure ou‘ pendant la pe·riode de reproduction les ma(cid:136)les, enferme·s dans des cages communes, s(cid:146)affrontent les uns les autres avec une violence telle qu(cid:146)elle provoque des souffrances inutiles, voire dans de nombreux cas la mort. Compte tenu de ce qui pre·ce‘de, la Commission voudrait-elle indiquer si, a‘ la lumie‘re des re‘glements sur la protection du bien-e(cid:136)tre des animaux, elle n(cid:146)entend pas pallier cette situation en acce·le·rant le plus possible les contro(cid:136)les et la proce·dure pre·vus, en e·liminant ou en re·duisant au minimum indispensable la pe·riode de quarantaine? (1) (2) JO L 196 du 7. 8. 1996, p. 13. JO L 196 du 7. 8. 1996, p. 28. Re·ponse donne·e par M. Fischler au nom de la Commission (19 septembre 1997) La de·cision 96/482/CE de la Commission e·tablit les conditions sanitaires et la certification ve·te·rinaire requises a‘ l(cid:146)importation de volailles et d(cid:146)(cid:156)ufs a‘ couver, a‘ l(cid:146)exclusion des ratites (oiseaux coureurs) et de leurs (cid:156)ufs, en provenance de pays tiers, ainsi que les mesures de police sanitaire a‘ appliquer apre‘s une telle importation. Cette de·cision ne pre·voit pas de mesures de quarantaine de·taille·es, mais e·tablit une pe·riode d(cid:146)isolement et d(cid:146)observation minimum, afin d(cid:146)e·viter toute de·te·rioration de la situation sanitaire sur le territoire de la Communaute·. En particulier, conforme·ment aux dispositions de l(cid:146)article 3 de cette de·cision, les volailles de reproduction ou de rente doivent e(cid:136)tre de·tenues dans l(cid:146)exploitation de destination pendant au moins six semaines a‘ compter du jour de leur arrive·e. Durant cette pe·riode, les volailles d(cid:146)importation doivent e(cid:136)tre tenues a‘ l(cid:146)e·cart des volailles qui n(cid:146)ont pas e·te· importe·es, mais la de·cision ne stipule pas qu(cid:146)elles doivent e(cid:136)tre garde·es dans des cages individuelles ou des cages collectives


title: Resolução sobre o documento da Comissão relativo ao "Controlo financeiro das operações dos Fundos Estruturais - correcções financeiras líquidas" (C4-0246/97)

eurovoc_concepts:
Structural Funds
financial control


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2341/97 του Stephen HUGHES προς το Συμβούλ ο. Παραλλαγές στους κανόνες για τους οδηγούς αυτοκινήτων

text: C 102/30 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 3. 4. 98 ue·sh kata· th dia·rkeia metakinh·sevn h· apoysi·aw apo· thn katoiki·a h· apo· ton to·po thw mo·nimhw diamonh·w toyw. Ma·lista, pre·pei epi·shw na anaferuei· sto plai·sio ayto· h odhgi·a toy Symboyli·oy 90/314/EOK thw 13hw Ioyni·oy 1990 gia ta organvme·na taji·dia kai tiw organvme·new diakope·w kai perihgh·seiw (2). Sto a·ruro 4 b) iv) h odhgi·a proble·pei o·ti o diorganvth·w h·/kai o pvlhth·w pare·xoyn ston katanalvth· prin th sy·nach thw sy·mbashw, graptv· w h· ypo· a·llh pro·sforh morfh·, egkai·rvw prin thn e·narjh toy tajidioy·, enhme·rvsh gia th dynato·thta proairetikh·w sy·nachw asfalistikh·w symba·sevw, poy ua kaly·ptei ta e·joda se peri·ptvsh poy o katanalvth·w mataiv· sei to taji·di h· ta e·joda epanapatrismoy· toy se peri·ptvsh atyxh·matow h· asue·neiaw. (cid:211)son afora· thn kata·stash poy perigra·fetai apo· to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy sxetika· me ton apokleismo· apo· thn asfalistikh· ka·lych tvn diakopv· n prosv· pvn poy den h·tan yph·kooi toy Hnvme·noy Basilei·oy, h Epitroph· uevrei· o·ti pro·keitai gia mia praktikh· poy enta·ssetai sto plai·sio thw emporikh·w politikh·w thw asfalistikh·w epixei·rhshw h· toy praktorei·oy tajidiv· n me·sv toy opoi·oy ei·xe gi·nei h kra·thsh kai o·xi gia dia·krish basizo·menh sthn yphkoo·thta gia thn opoi·a ypey·uyno ua h·tan e·na kra·tow me·low. H Epitroph· den ei·nai armo·dia gia to diakanonismo· tvn symbatikv· n diaforv· n h· o·son afora· tiw ene·rgeiew poy ua mporoy·san na anala·boyn oi katanalvte·w e·nanti toy praktorei·oy tajidiv· n h· thw asfalistikh·w epixei·rhshw. Armo·dia o·rgana gia to diakanonismo· miaw diafora·w kai gia na apofanuoy·n sxetika· me thn endexo·menh epistrofh· tvn ejo·dvn poy katalogi·suhkan sto plai·sio miaw asfalistikh·w ka·lychw tajidioy·, poy h·dh perilamba·netai sto kat’apokoph·n poso· toy tajidioy·, ei·nai ta eunika· dikaiodotika· o·rgana apo· ta opoi·a vsto·so orisme·noi katanalvte·w ende·xetai na mhn e·xoyn pro·sbash. Sto plai·sio ayto· ua mporoy·se na lhfuei· ypo·ch h xrhsimo·thta thw paroxh·w plhroforiv· n poy proble·petai apo· thn odhgi·a sxetika· me ta organvme·na taji·dia. (1) EE L 339 thw 27. 12. 1984. Ayth· h odhgi·a tropopoih·uhke teleytai·a apo· thn tri·th odhgi·a toy Symboyli·oy 92/49/EOK (EE L 228 thw 11. 8. 1992) kai thn odhgi·a toy Symboyli·oy kai toy Koinoboyli·oy 95/26/EOK › EE L 168 thw 18. 7. 1995. (2) EE L 158 thw 23. 6. 1990. (98/C 102/43) GRAPTH ERVTHSH E-2341/97 ypobolh· : Stephen Hughes (PSE) prow to Symboy·lio (18 Ioyli·oy 1997) Ue·ma: Parallage·w stoyw kano·new gia toyw odhgoy·w aytokinh·tvn Ua mporoy·se to Symboy·lio na para·sxei kata·logo tvn kratv· n melv· n ta opoi·a: 1. apaitoy·n na ypa·rxei proeidopoihtiko· tri·gvno sto aytoki·nhto• 2. apaitoy·n na ypa·rxei pyrosbesth·raw sto aytoki·nhto• 3. epitre·poyn na ypa·rxei sfragisme·no doxei·o petrelai·oy xvrhtiko·thtaw eno·w gallonioy· ston xv· ro aposkeyv· n toy aytokinh·toy; To Symboy·lio den diaue·tei ta stoixei·a poy zh·thse o ajio·timow k. Boyleyth·w. Apa· nthsh (10 Noembri·oy 1997) (98/C 102/44) GRAPTH ERVTHSH E-2348/97 ypobolh· : Patricia McKenna (V) prow to Symboy·lio (18 Ioyli·oy 1997) Ue·ma: Parapomph· sth dikaiosy·nh hgetv· n tvn Ko·kkinvn Xmer H Dieunh·w Amnhsti·a, se pro·sfath e·kuesh· thw, kalei· th dieunh· koino·thta na bohuh·sei na parapemfuoy·n sth dikaiosy·nh orisme·noi hge·tew tvn Ko·kkinvn Xmer oi opoi·oi uevroy·ntai ypey·uynoi gia sobare·w parabia·seiw anurvpi·nvn dikaivma·tvn sthn Kampo·tzh kai na ejasfalisuei· o·ti ua dikastoy·n amero·lhpta


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2419/97 von Laura DE ESTEBAN MARTIN an den Rat. Sachverständigenseminare

eurovoc_concepts:
European Parliament
activity report
competence of the Member States
conference proceedings
cooperation in home affairs
exchange of information
judicial cooperation
self-employed person

text: C 102/40 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 3. 4. 98 › Gemeinsame Ma(cid:223)nahme (auf Initiative Belgiens) vom 24. Februar 1997 betrteffend die Beka¤mpfung des Menschenhandels und die sexuelle Ausbeutung von Kindern (vero¤ffentlicht im ABl. L 63 vom 4. Ma¤rz 1997) › Gemeinsame Ma(cid:223)nahme (auf Initiative der Niederlande) vom 26. Mai 1997 betreffend die Zusammenarbeit im Bereich der o¤ffentlichten Ordnung und Sicherheit (vero¤ffentlicht im ABl. L 147 vom 5. Juni 1997) › Gemeinsame Ma(cid:223)nahme vom 9. Juni 1997 betreffend die Pra¤zisierung der Kriterien fu¤r gezielte Kontrollen, Selektionsmethoden usw. und die Optimierung der Erfassung von polizeilichen und zollbeho¤rdlichen Informatinen (vero¤ffentlicht im ABl. L 159 vom 17. Juni 1997) › Gemeinsame Ma(cid:223)nahme (auf Initiative der Niederlande) vom 16. Juni 1997 betreffend den Informations- austausch, die Risikobewertung und die Kontrolle bei neuen synthetischen Drogen (vero¤ffentlicht im ABl. L 167 vom 25. Juni 1997) In diesem Zeitraum hat der Vorsitz das Europa¤ische Parlament regelma¤(cid:223)ig von den Beratungen u¤ber die unter den Titel VI des Vertrags fallenden Bereiche sowie u¤ber die Hauptaspekte und das Ziel einiger dieser Vorschla¤ge unterrichtet. Im laufenden Halbjahr hat der Vorsitz darum gebeten, das Europa¤ische Parlament zu folgenden Entwu¤rfen 2. zu konsultierten: › Entwurf einer Entschlie(cid:223)ung zur Festlegung der Priorita¤ten fu¤r die Zusammenarbeit im Bereich Justiz und Inneres fu¤r den Zeitraum vom 1. Januar 1998 bis zum Inkrafttreten des Vertrags von Amsterdam › Entwurf einer Gemeinsamen Ma(cid:223)nahme zur Einrichtung eines europa¤sichen justitiellen Netzes › Entwurf einer Gemeinsamen Ma(cid:223)nahme betreffend eine Ausbildungs-, Austausch- und Kooperationspro- gramms in den Bereichen Asyl, Einwanderung und U¤ berschreiten der Au(cid:223)engrenzen (ODYSSEUS) › Entwurf einer Gemeinsamen Ma(cid:223)nahme betreffend den Straftatbestand der Beteiligung an einer kriminellen Organisation in den Mitgliedstaaten der Europa¤ischen Union › Entwurf einer Gemeinsamen Ma(cid:223)nahme zur Schaffung eines Mechanismus fu¤r die Begutachtung der einzelstaatlichen Anwendung und Umsetzung der zur Beka¤mpfung der organisierten Kriminalita¤t eingegan- genen internationalen Verpflichtungen › Entwurf einer Gemeinsamen Ma(cid:223)nahme u¤ber den Tatbestand der Bestechnung im privaten Sektor. Der Vorsitz hat zudem seine Absicht bekundet, das Europa¤ische Parlament zu weiteren Entwu¤rfen zu konsultieren. (98/C 102/57) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2419/97 von Laura De Esteban Martin (PPE) an den Rat (18. Juli 1997) Betrifft: Sachversta¤ndigenseminare Ko¤nnte der Rat darlegen, welche und wieviele Sachversta¤ndigenseminare im Bereich des dritten Pfeilers in den Jahren 1995, 1996 und 1997 stattfanden und wie dabei die prozentuale Verteilung nach Mitgliedstaaten unter den Teilnehmern aussah? Ko¤nnte der Rat, um die parlamentarische Arbeit zu erleichtern, dem Parlament zu den Themen, zu denen es konsultiert werden mu(cid:223), die aus den Seminaren gewonnenen Informationen gezielt zukommen lassen oder jeweils einen Bericht dazu geben? Antwort (17. November 1997) Der Rat verfu¤gt nicht u¤ber die Liste der im Bereich Justiz und Inneres durchgefu¤hrten Sachversta¤ndigensemi- nare, da diese Seminare unter der unmittelbaren Verantwortung der Mitgliedstaaten, insbesondere des jeweiligen Vorsitzes, veranstaltet werden. Auch die Nachbereitung dieser Seminare liegt ausschlie(cid:223)lich bei den sie veranstaltenden Mitgliedstaaten, auch wenn bestimmte Arbeiten in der Folge in das Programm mit den Priorita¤ten fu¤r die Zusammenarbeit im Bereich Justiz und Inneres integriert werden