title: PREGUNTA ESCRITA n. 2481/97 del Ludivina GARCÍA ARIAS a la Comisión. Seguridad en los accesos de las líneas de ferrocarril a los núcleos de población

eurovoc_concepts:
accident prevention
child
public awareness campaign
rail network
rail transport
safety device
transport accident

text: C 82/90 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 17. 3. 98 Los servicios de la Comisio·n, en caso necesario, estudiara·n medidas adicionales en funcio·n de los informes de los Estados miembros a fin de proteger la seguridad de los consumidores y garantizar la libre circulacio·n de productos seguros, incluida la posibilidad de iniciar el procedimiento previsto en los art(cid:14)·culos 9-11 de la Directiva relativa a la seguridad general de los productos». Adema·s, la Comisio·n aprobo· el 14 de mayo de 1997 una Comunicacio·n y una Propuesta de Decisio·n del Parlamento y el Consejo por la que se aprueba un programa sobre la prevencio·n de traumatismos en el marco de la accio·n en el a·mbito de la salud pu·blica (2). La prevencio·n de los accidentes de los nin(cid:152)os es uno de los campos de actividad de este programa. (1) DO L 228 de 11. 8. 1992. (2) COM(97)178. (98/C 82/151) PREGUNTA ESCRITA E-2481/97 de Ludivina Garc(cid:14)·a Arias (PSE) a la Comisio·n (16 de julio de 1997) Asunto: Seguridad en los accesos de las l(cid:14)·neas de ferrocarril a los nu·cleos de poblacio·n Un nu·mero importante de accidentes provocados por la circulacio·n de trenes en los accesos de las poblaciones pasa desapercibido a la opinio·n pu·blica. Las v(cid:14)·ctimas son en muchos casos nin(cid:152)os o adolescentes que desobedecen los avisos pu·blicos y prefieren tomar caminos cortos antes que utilizar los pasos elevados o subterra·neos para los peatones, cuando no existen vallas de proteccio·n, a pesar de que en la mayor parte de nuestros pa(cid:14)·ses las compan(cid:152)(cid:14)·as ferroviarias esta·n obligadas a garantizar la seguridad. En relacio·n con el art(cid:14)·culo 75 C (medidas que permitan mejorar la seguridad en los transportes) del Tratado de la Unio·n Europea, ¿puede informar la Comisio·n Europea que· tipo de acciones se han adoptado para prevenir los accidentes provocados por la ausencia de medidas de seguridad en los accesos de las l(cid:14)·neas de ferrocarril a los nu·cleos de poblacio·n? ¿Cua·l es el desarrollo de disposiciones comunitarias en el sector ferroviario que permiten mejorar la seguridad de los pasajeros y de los ciudadanos en general (art(cid:14)·culo 75 C), teniendo en cuenta la enorme extensio·n de v(cid:14)·as de ferrocarril normalmente sin proteccio·n? Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisio·n (16 de septembre de 1997) Las medidas para impedir el acceso no autorizado a las v(cid:14)·as del ferrocarril son por completo responsabilidad de diferentes organismos segu·n el Estado miembro. Adema·s, como Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a sen(cid:152)ala, muchos de los accidentes suceden cuando la gente deliberadamente no hace caso de las sen(cid:152)ales y letreros de advertencia. En vista de lo anterior, la Comisio·n estar(cid:14)·a dispuesta a animar a los Estados miembros a que divulguen los peligros de cruzar las v(cid:14)·as del ferrocarril de manera no autorizada y existe, desde luego, la necesidad especial de mejorar la educacio·n de los nin(cid:152)os en relacio·n con el peligro que supone jugar cerca del ferrocarril. Sin embargo, la Comisio·n no tiene autoridad legal para proponer legislacio·n sobre este asunto. (98/C 82/152) PREGUNTA ESCRITA E-2484/97 de Doeke Eisma (ELDR) a la Comisio·n (16 de julio de 1997) Asunto: Impuestos especiales sobre el tabaco y cigarrillos de hierbas medicinales En respuesta a mi pregunta E-0480/97 (1), la Comisio·n indico·, el 4 de abril de 1997, que llevar(cid:14)·a a cabo una investigacio·n sobre la situacio·n de un cigarrillo de hierbas medicinales de la marca Planterette Monte Verdo, a la luz de los distintos tipos del impuesto especial en los Estados miembros


title: 97/447/CE: Decisão da Comissão de 16 de Julho de 1997 que isenta as importações de certas partes de bicicletas originárias da República Popular da China da extensão, instituída pelo Regulamento (CE) nº 71/97 do Conselho, do direito anti-dumping criado pelo Regulamento (CEE) nº 2474/93 (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
import
spare part
two-wheeled vehicle

formats: html pdfa1b print


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1372/97 af 16. juli 1997 om ændring af importtold for korn

eurovoc_concepts:
United States
cereals
import
stock-exchange listing


title: WRITTEN QUESTION No. 2479/97 by Phillip WHITEHEAD to the Commission. Food products containing inedibles

eurovoc_concepts:
accident in the home
child
consumer protection
foodstuff
gaming
marketing restriction
product safety
public health
theory of marketing

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 2440/97 de Nikitas KAKLAMANIS à la Commission. Indemnisation des dommages causés par les inondations à Corinthe

eurovoc_concepts:
Community budget
EU aid
Peloponnese
aid to disaster victims
damage
emergency aid
flood
indemnification
natural disaster

formats: html pdf print

text: 17. 3. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 82/79 › De quels montants l(cid:146)Autriche a-t-elle be·ne·ficie· au cours des deux dernie‘res anne·es dans le cadre de ce programme? Quel a e·te· le taux d(cid:146)utilisation dans les deux autres nouveaux E· tats membres › Finlande et Sue‘de › par rapport a‘ l(cid:146)Autriche? › Combien de bourses et de charges d(cid:146)enseignement a-t-il e·te· attribue· respectivement a‘ des e·tudiants et a‘ des professeurs? Quelle est la part des cre·dits utilise·s en Autriche par rapport a‘ la France et a‘ l(cid:146)Allemagne? › Combien de personnes participent-elles aux projets d(cid:146)enseignement et d(cid:146)e·change et combien de professeurs de langues ont-ils profite· de la possibilite· de se perfectionner a‘ l(cid:146)e·tranger? Quelle est la part des cre·dits utilise·s en Autriche par rapport a‘ l(cid:146)Italie et au Royaume-Uni? › Quelles seront, au cours des deux prochaines anne·es, les priorite·s de la Commission dans le domaine de l(cid:146)e·ducation? Re·ponse donne·e par Mme Cresson au nom de la Commission (7 octobre 1997) La Commission constate que cette question est identique a‘ la question e·crite E-2347/97 pose·e par l(cid:146)Honorable Parlementaire. De‘s lors la Commission invite l(cid:146)Honorable Parlementaire a‘ se re·fe·rer a‘ la re·ponse de·ja‘ donne·e (1) a‘ cette question. (1) Voir page 61. (98/C 82/130) QUESTION E· CRITE E-2440/97 pose·e par Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ la Commission (16 juillet 1997) Objet: Indemnisation des dommages cause·s par les inondations a‘ Corinthe Comme chacun sait, l(cid:146)hiver dernier, la ville de Corinthe a e·te· de·vaste·e par d(cid:146)e·normes inondations qui ont fait des victimes humaines et provoque· la destruction d(cid:146)immeubles entiers; les dommages cause·s de·passent toute imagination, amplifie·s qu(cid:146)ils ont e·te· en outre par le caracte‘re plus qu(cid:146)insuffisant du re·seau d(cid:146)e·vacuation des eaux et par le caracte‘re anarchique de la construction dans cette cite·. A‘ peine ont-elles fait l(cid:146)inventaire des de·ga(cid:136)ts, que les autorite·s grecques ont annonce· aux victimes qu(cid:146)elles seraient indemnise·es. La Commission pourrait-elle indiquer: 1. si le de·dommagement par l(cid:146)Union europe·enne a e·te· pre·vu des personnes qui ont perdu leurs biens lors d(cid:146)une catastrophe; 2. de quel ordre est cette indemnisation; 3. si en dernier ressort cette indemnisation est re·ellement verse·e aux personnes sinistre·es; 4. si elle sait de quel ordre sont les indemnisations octroye·es par les autorite·s grecques et si elle les juge en rapport avec les de·ga(cid:136)ts qui ont e·te· cause·s? Re·ponse donne·e par M. Santer au nom de la Commission (11 septembre 1997) La Commission exprime toute sa sympathie a‘ l(cid:146)e·gard des victimes des inondations qui ont eu lieu a Corinthe durant l(cid:146)hiver dernier. La ligne budge·taire relative aux «aides d(cid:146)urgence en faveur des populations de la Communaute· victimes de catastrophes» e·tant place·e en «pour me·moire» dans le budget communautaire pour la seconde anne·e conse·cutive, la Commission ne dispose pas des cre·dits ne·cessaires pour envisager l(cid:146)octroi d(cid:146)une intervention de ce type. La Commission rappelle en outre que cette action communautaire n(cid:146)a jamais eu comme objectif de de·dommager les victimes des pre·judices cause·s par une catastrophe mais bien de te·moigner de la solidarite· de la Communaute· vis-a-vis de ses citoyens frappe·s par une catastrophe de gravite· et d(cid:146)ampleur exceptionnelles


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2476/97 von Hiltrud BREYER an die Kommission. Vertrag über die Nichtverbreitung von Kernwaffen

eurovoc_concepts:
EAEC
International Atomic Energy Agency
Protocol (EU)
competence of the Member States
nuclear non-proliferation
nuclear weapon

text: C 82/88 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 17. 3. 98 Normen fu¤r die Identifizierung der Versicherten, die Identifizierung der zusta¤ndigen Institution sowie der zuru¤ckgelegten Versicherungszeiten in einem anderen Mitgliedstaat. Die ersten Datenfernaustauschoperationen fanden zwischen acht Mitgliedstaaten im Rahmen eines Pilotprojekts fu¤r den Datenaustausch im Bereich des Rentenwesens statt. Die Erweiterung des TESS-Programms auf den Arbeitslosensektor ist erst nach der Bewertung der Ergebnisse der laufenden Projekte geplant. Die schnelle und wirksame Anwendung der einzelstaatlichen und gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften im Bereich der sozialen Sicherheit fu¤r Wanderar- beitnehmer ist eines der Ziele des TESS-Programms Daraus ergibt sich, da(cid:223) der Datenfernaustausch zwischen zusta¤ndigen Institutionen eine bessere U¤ berwachung der Gewa¤hrung von Sozialleistungen ermo¤glichen wird. (1) Verordnung (EWG) Nr. 1408/71 des Rates vom 14. Juni 1971 zur Anwendung der Systeme der sozialen Sicherheit auf Arbeitnehmer und deren Familien, die innerhalb der Gemeinschaft zu- und abwandern (ABl. L 149 vom 5. 7. 1971), insbesondere Artikel 81 und 85 der Verordnung (EWG) Nr. 574/72 des Rates vom 21. Ma¤rz 1972 u¤ber die Durchfu¤hrung der Verordnung (EWG) Nr. 1408/71 (ABl. L 74 vom 27. 3. 1972), insbesondere Artikel 2, 50 cf. 117, zuletzt gea¤ndert durch Verordnung (EG) Nr. 1290/97 vom 27. Juni 1997 (ABl. L 176 vom 4. 7. 1997). (98/C 82/149) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2476/97 von Hiltrud Breyer (V) an die Kommission (16. Juli 1997) Betrifft: Vertrag u¤ber die Nichtverbreitung von Kernwaffen Im Anschlu(cid:223) an eine Entschlie(cid:223)ung der Konferenz zur U¤ berpru¤fung des NV-Vertrags von 1995 billigte der Gouverneursrat der Internationalen Atomenergie-Organisation (IAEO) am 15. Mai 1997 mit voller Unterstu¤t- zung der Europa¤ischen Union ein Musterprotokoll, mit dem die IAEO-Garantien in allen Nichtkernwaffenstaaten (NNWS) weltweit revidiert und versta¤rkt werden sollen. Gedenkt die Kommission dem Rat Verhandlungsdirektiven fu¤r eine vollsta¤ndige oder nur fu¤r eine teilweise 1. Durchsetzung des Musterprotokolls in den NNWS der Gemeinschaft vorzuschlagen, und was sind die Gru¤nde fu¤r die vorgeschlagenen Ma(cid:223)nahmen? 2. Wird die Kommission, da dieses Musterprotokoll zweifellos die Nichtverbreitungskompetenzen der einzelnen Mitgliedstaaten beru¤hrt, dem Rat fu¤r die Verhandlungen mit der IAEO und die anschlie(cid:223)ende Durchsetzung des Musterprotokolls in der Gemeinschaft Verhandlungs- und Verwaltungsverfahren vorschlagen, die die Nichtverbreitungskompetenzen der Mitgliedstaaten anerkennen, oder wird sie vielmehr vorschlagen, u¤ber das Protokoll zu verhandeln und es durchzusetzen, als ob es sich um ein Instrument handelte, das in die ausschlie(cid:223)liche Zusta¤ndigkeit der EURATOM fa¤llt? Antwort von Herrn Papoutsis im Namen der Kommission (16. September 1997) 1. Die Kommission legte am 16. Juli 1997 dem Rat Verhandlungsrichtlinien vor, in denen vorschla¤gt, mit den betroffenen Nichtkernwaffenstaaten der Gemeinschaft und der Internationalen Atomenergie-Organisation (IAEO) zu verhandeln, um auf der Grundlage von Artikel 101 Absatz 2 und Artikel 102 Euratom-Vertrag ein Zusatzprotokoll zum Sicherungsabkommen zwischen den Nichtkernwaffenstaaten der Gemeinschaft, der Gemeinschaft und der IAEO (INFCIRC/193) abzuschlie(cid:223)en. Dieses Protokoll soll gema¤(cid:223) dem Vorschlag auf der Grundlage des Musterprotokolls ausgehandelt werden, das vom Gouverneursrat der IAEO am 15. Mai 1997 als Norm fu¤r die Zusatzprotokolle von Staaten verabschiedet wurde, die ein umfassendes Sicherungsabkommen mit der IAEO geschlossen haben; Ziel ist eine ho¤here Effizienz des Sicherungssystems als Beitrag zu dem Ziel einer weltweiten Nichtverbreitung von Kernwaffen. 2. Die Kommission erkennt die rechtliche Lage voll an, da(cid:223) mehrere der im Musterprotokoll vorgesehenen Ma(cid:223)nahmen derzeit in den Zusta¤ndigkeitsbereich der Mitgliedstaaten der Gemeinschaft fallen. Dies ergibt sich eindeutig aus dem Vorschlag der Kommission, das Zusatzprotokoll gemeinsam mit den Mitgliedstaaten auszuhandeln und es auf der Grundlage des Artikels 102 des Euratom-Vertrags zu verabschieden


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2450/97 del Frank VANHECKE a la Comisión. Subvenciones comunitarias

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
Province of Antwerp
employment aid
job creation
job vacancy
migrant
professional qualifications
protection of minorities
vocational training

text: 11. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 76/113 (98/C 76/218) PREGUNTA ESCRITA E-2461/97 de Frank Vanhecke (NI) a la Comisio·n (16 de julio de 1997) Asunto: Subvenciones comunitarias El ayuntamiento belga de Genk recibio· en 1996 la cifra de 97. 447,00 ecus en concepto de subvencio·n con cargo a la l(cid:14)·nea presupuestaria B3-4110 del Presupuesto para 1996 (Transaccio·n SOC96102780). El objeto de dicha subvencio·n era: «ELAINE: Fomento del empleo auto·nomo y de la creacio·n de puestos de trabajos por parte de las minor(cid:14)·as e·tnicas». ¿Podr(cid:14)·a indicar la Comisio·n si la solicitud de subvencio·n proced(cid:14)·a del concejo de Genk? ¿Podr(cid:14)·a proporcionar la Comisio·n una copia de la solicitud de subvencio·n en cuestio·n? ¿La solicitud de subvencio·n se presento· en ingle·s o en neerlande·s? ¿Cua·ntos puestos de trabajo para migrantes creo· concretamente la municipalidad de Genk con la subvencio·n solicitada a este fin? Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-2450/97 y E-2461/97 dada por el Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (19 de septiembre de 1997) Las solicitudes de cofinanciacio·n para los proyectos de las ciudades de Amberes y de Gante denominados «Fomento del trabajo auto·nomo y de la creacio·n de puestos de trabajo por parte de las minor(cid:14)·as e·tnicas» fueron presentadas por las dos ciudades y firmadas por sus alcaldes. Las solicitudes se presentaron en neerlande·s. La Comisio·n no puede proporcionar copias a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, que deber(cid:14)·a ponerse en contacto con las autoridades que enviaron estas solicitudes. El objetivo de los proyectos no es propiamente la creacio·n de puestos de trabajo para los inmigrantes sino el desarrollo y la puesta en pra·ctica de estrategias de formacio·n para los empresarios de origen inmigrante, la promocio·n de la cooperacio·n de los mismos con las organizaciones de comerciantes y la mejora del conocimiento de los reglamentos vigentes por parte de los empresarios de origen inmigrante. Por tanto, tendra· una repercusio·n indirecta en la creacio·n de puestos de trabajo, que no podra· medirse antes de que finalice el proyecto. (98/C 76/219) PREGUNTA ESCRITA E-2467/97 de Patricia McKenna (V) a la Comisio·n (16 de julio de 1997) Asunto: Planes de participacio·n de la British Nuclear Fuels Ltd (BNFL) en China la British Nuclear Fuels Ltd (BNFL) acaba de firmar una carta de intenciones con la China National Nuclear Corporation (CNNC) por la que ambas partes se comprometen a emprender un estudio de viabilidad sobre el uso de la tecnolog(cid:14)·a desarrollada por la BNFL para convertir uranio enriquecido en o·xido de uranio en polvo y venderlo a China para su mercado nacional y exterior. Si dicho proyecto se lleva a cabo, el resultado podr(cid:14)·a ser un aumento del transporte de material nuclear en el mundo, con posibles repercusiones graves para la seguridad pu·blica y el medio ambiente. ¿Que· medidas piensa tomar la Comisio·n sobre esta cuestio·n? Respuesta del Sr. Papoutsis en nombre de la Comisio·n (4 de septiembre de 1997) No es posible evaluar en este momento las consecuencias potenciales de un eventual acuerdo entre British Nuclear Fuels Ltd y China National Nuclear Corporation


title: Verordnung (EG) Nr. 1367/97 der Kommission vom 16. Juli 1997 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 271/91 zur Regelung der Einfuhr bestimmter Erzeugnisse des Rindfleischsektors gemäß der Verordnung (EG) Nr. 70/97 des Rates

eurovoc_concepts:
Yugoslavia
beef
certificate of origin
import
originating product
tariff quota


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2451/97 του Frank VANHECKE προς την Επ τροπή. Κοινοτικές Επιδοτήσεις

eurovoc_concepts:
Belgium
Community budget
EU aid
aid system
balance of payments assistance
distribution of aid
form
integration of migrants
project evaluation
terms for aid

text: 17. 3. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 82/85 Pv· w ejhgei· h Epitroph· to gegono·w o·ti mega·lew xv· rew o·pvw h Galli·a, h Ispani·a kai h Mega·lh Bretani·a lamba·noyn ligo·terew epidoth·seiw gia progra·mmata ype·r tvn metanastv· n apo· mia mikrh· xv· ra o·pvw to Be·lgio; Ta posa· ayta· toy Proy¤pologismoy· katane·montai ek tvn prote·rvn se ka·ue kra· tow; Ea·n nai, poia posa· proble·pontaigia ka·ue memonvme·no kra·tow sto plai·sio «tvn dra·sevn ype·r tvn metanastv· n»; Ea·n o·xi, poio ei·nai to anv· tato poso· to opoi·o proble·petai apo· ton proy¤pologismo· gia ka·ue memonvme·no kra·tow; (98/C 82/145) GRAPTH ERVTHSH E-2460/97 ypobolh· : Frank Vanhecke (NI) prow thn Epitroph· (16 Ioyli·oy 1997) Ue·ma: Koinotike·w Epidoth·seiw To 1996 egkri·uhkan, s(cid:146) o·,ti afora· to Be·lgio, sto plai·sio tvn dra·sevn ype·r tvn metanastv· n 53 pake·ta epidoth·sevn. To synoliko· poso· anerxo·tan se 1. 767. 726,40 ECU. (Ue·sh toy Proy¤pologismoy· B96 B34110) Mporei· h Epitroph· na anafe·rei po·sa apo· ayta· ta pake·ta anafe·rontai se aith·seiw epidoth·sevn apo· th Fla·ndra, po·sew apo· th Balloni·a, po·sew aith·seiw apo· to ollando·fvno tmh·ma tvn Bryjellv· n kai po·sew aith·seiw apo· to gallo·fvno tmh·ma tvn Bryjellv· n; Mporei· h Epitroph· na anafe·rei se apo·lytoyw ariumoy·w, po·sa xrh·mata egkri·uhkan gia gallo·fvna progra·mmata kai po·sa gia ollando·fvna progra·mmata; Koinh· apa· nthsh toy k. Flynn ej ono·matow thw Epitroph· w stiw grapte·w ervth· seiw E-2451/97, E-2452/97, E-2453/97, E-2454/97, E-2455/97, E-2456/97, E-2457/97, E-2458/97, E-2459/97 kai E-2460/97 (18 Septembri·oy 1997) H grammh· toy proy¤pologismoy· B3-4110 yposthri·zei tiw ene·rgeiew ype·r thw afomoi·vshw tvn metanastv· n kai tvn oikogeneiv· n toyw sta kra·th me·lh Ayth· h yposth·rijh xorhgei·tai me th morfh· epidoth·sevn sygxrhmatodo·thshw, pra·gma poy proy¤poue·tei o·ti oi en lo·gv ene·rgeiew xrhmatodotoy·ntai epi·shw, en me·rei, apo· tiw dhmo·siew h· idivtike·w, eunike·w, perifereiake·w, h· topike·w arxe·w. H paroxh· koinotikh·w syndromh·w den ypokauista· loipo·n tiw syndrome·w poy ua mporoy·san na xorhgh·soyn ayte·w oi dia·forew arxe·w, alla· tiw symplhrv· noyn gia thn ylopoi·hsh miaw sygkekrime·nhw dra·shw. Oi yposthrizo·menew ene·rgeiew pre·pei na diaue·toyn kainoto·mo xarakth·ra, me pollaplasiastikh· epi·drash, orato·thta kai prostiue·menh aji·a se koinotiko· epi·pedo. Oi aith·seiw paroxh·w syndromh·w ypoba·llontai apo· toyw endiafero·menoyw organismoy·w me·sv eno·w typopoihme·- noy enty·poy. (cid:201)naw praktiko·w odhgo·w dieykrini·zei toyw o·royw gia thn epilogh· tvn aith·sevn. Mia fvtotypi·a aytoy· toy praktikoy· odhgoy· poy symperilamba·nei kai to e·ntypo, diabiba·sthke apeyuei·aw ston ajio·timo boyleyth· kauv· w kai sto geniko· grammate·a toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy. Den ypa·rxei ek tvn prote·rvn katanomh· tvn pistv· sevn poy diati·uentai sth grammh· toy proy¤pologismoy· B3-4110 metajy· tvn kratv· n melv· n. H Epitroph· probai·nei sthn epilogh· metajy· tvn polya·riumvn aith·sevn poy aposte·llontai me gnv· mona mo·no tiw poiotike·w ptyxe·w tvn energeiv· n sy·mfvna me ta krith·ria kai toyw prosanatolismoy·w poy anafe·rontai ston praktiko· odhgo·. H katanomh· tvn pistv· sevn poy mporei· na diapistvuei· ek tvn yste·rvn metajy· tvn kratv· n melv· n, ei·nai e·na apote·lesma poy diafe·rei e·ntona apo· e·tow se e·tow kai poy pre·pei loipo·n na ermhneytei· me poly· mega·lh epifylaktiko·thta, dedome·noy o·ti o·lo kai perisso·tera sxe·dia poy protei·nontai apo· fore·a o opoi·ow edrey·ei se e·na kra·tow me·low, e·xoyn diakratike·w diasta·seiw, v· ste ua h·tan kataxrhstiko· na uevrh·soyme o·ti apo· tiw xorhgoy·menew pistv· seiw se ayto· to sxe·dio epvfelei·tai e·na mo·no kra·tow me·low. Den ypa·rxei ek tvn prote·rvn kauorismo·w toy posoy· poy mporei· na egkriuei· gia e·na sxe·dio. Ayto· to poso· kauori·zetai me ba·sh thn ypoballo·menh ai·thsh kai toyw kano·new ygioy·w dioikhtikh·w kai oikonomikh·w diaxei·rishw kai diafe·rei apo· to e·na sxe·dio sto a·llo. Oi aith·seiw gia thn paroxh· syndromh·w poy apeyuy·nontai sthn Eyrvpai¤kh· Epitroph· den ei·nai e·ggrafa me dhmo·sio xarakth·ra kai epome·nvw h Eyrvpai¤kh· Epitroph· den mporei· na apostei·lei fvtotypi·ew, o·pvw kai den mporei· na di·nei fvtotypi·ew tvn pararthma·tvn aytv· n tvn aith·sevn, o·pvw ei·nai ta katastatika· aytv· n tvn aitoy·ntvn organismv· n. Genika·, ta katastatika· kai h sy·nuesh toy dioikhtikoy· symboyli·oy tvn mh kerdoskopikv· n organismv· n dhmosiey·ontai sthn Efhmeri·da thw Kybe·rnhshw toy en lo·gv kra·toyw me·loyw


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1370/97, annettu 16 päivänä heinäkuuta 1997, oliiviöljyn vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
olive oil
third country


title: REGLAMENTO (CE) N° 1373/97 DE LA COMISIÓN de 16 de julio de 1997 por el que se modifica el elemento corrector aplicable a la restitución para los cereales

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
third country


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2470/97 dell'on. Freddy BLAK alla Commissione. Libera circolazione dei lavoratori

eurovoc_concepts:
free movement of workers
migrant worker
pay
pension scheme
social security
social-security benefit
tax on income
telematics
unemployment insurance
work contract

text: 17. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 82/87 (98/C 82/147) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2466/97 di Patricia McKenna (V) alla Commissione (16 luglio 1997) Oggetto: Fughe di ossido misto (MOX) dalla centrale nucleare britannica di Sellafield Nel numero del 12 giugno della Sellafield Newsletter, pubblicata dalla British Nuclear Fuels Ltd (BNFL), si rende noto che l(cid:146)aeroporto di Carlisle in Cumbria e‘ stato recentemente utilizzato per trasportare il carburante nucleare MOX dalla centrale di Sellafield «a un cliente in Europa». Secondo la BNFL, «per il trasporto e‘ stato necessario un totale di cinque voli, tutti effettuati in completa sicurezza». Questi voli sono stati notificati preliminarmente alla Commissione? Puo‘ fornire la Commissione i particolari di eventuali dati che le sono stati forniti dalla BNFL sulle misure di sicurezza impiegate per questi voli? Quali sono gli orientamenti generali della Commissione in merito al trasporto di carburante MOX? Risposta data dal sig. Papoutsis a nome della Commissione (15 settembre 1997) Il trasporto di materiale radioattivo e‘ organizzato in base ai regolamenti dell’Agenzia internazionale dell(cid:146)energia atomica (AIEA) e, nel caso del trasporto aereo, si applicano le istruzioni tecniche dell’Organizzazione dell(cid:146)aviazione civile internazionale (ICAO) in vigore in tutti gli Stati membri della Comunita‘. Il trasporto aereo di combustibili a ossidi misti (MOX) non e‘ soggetto ad alcuna notifica specifica alla Commissione. La politica che quest’ultima persegue e‘ di garantire il rispetto delle norme applicabili al trasporto aereo internazionale di materiale radioattivo. (98/C 82/148) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2470/97 di Freddy Blak (PSE) alla Commissione (16 luglio 1997) Oggetto: Libera circolazione dei lavoratori Puo‘ la Commissione indicare se l(cid:146)Unione europea, nel quadro dell(cid:146)introduzione della libera circolazione dei lavoratori, ha preso in esame la possibilita‘ di coadiuvare gli Stati membri nell(cid:146)elaborazione di una serie di norme che assicurino l(cid:146)efficace e reciproco scambio di informazioni sui periodi di assunzione e sulle retribuzioni al fine di evitare frodi ai danni degli stanziamenti destinati al settore sociale e, in particolare, dei sussidi di disoccupazione? Puo‘ comunicare inoltre se intende assicurare che le retribuzioni siano oggetto d(cid:146)imposta nel paese in cui viene effettuato il lavoro ovvero nel paese di residenza permanente del lavoratore? Risposta data dal sig. Flynn a nome della Commissione (15 settembre 1997) Ai sensi dell’articolo 51 del Trattato CE, il Consiglio deve adottare, nel settore della sicurezza sociale, i provvedimenti necessari per realizzare la libera circolazione dei lavoratori. In tale quadro (1), la Commissione e la Commissione amministrativa per la sicurezza sociale dei lavoratori migranti hanno sviluppato il programma Telematica per la sicurezza sociale (TESS) il cui obiettivo principale e‘ quello di accelerare la concessione ed il calcolo delle prestazioni sociali ai lavoratori migranti. Le informazioni necessarie per definire i diritti alle prestazioni sociali, nonche· i rispettivi importi, sono oggetto di scambio fra gli organismi competenti degli Stati membri per il tramite del formulario standardizzato. I progetti del programma TESS consentiranno la sostituzione degli scambi di informazioni su supporto cartaceo con scambi telematici grazie segnatamente allo sviluppo di standard comuni per l’identificazione delle persone


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2459/97 af Frank VANHECKE til Kommissionen. Fællesskabsstøtte

text: 17. 3. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 82/85 Hvordan kan Kommissionen forklare, at store lande som Frankrig, Spanien og Det Forenede Kongerige modtager lavere stłttebelłb til aktioner til fordel for vandrende arbejdstagere end et lille land som Belgien? Bliver disse belłb budgetm(cid:230)ssigt p(cid:229) forh(cid:229)nd fordelt mellem de enkelte lande? Hvilke belłb er der i bekr(cid:230)ftende fald afsat til hvert enkelt land til »aktioner til fordel for vandrende arbejdstagere? Hvad er i ben(cid:230)gtende fald det maksimale belłb, som budgetm(cid:230)ssigt er afsat til hvert enkelt land? (98/C 82/145) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2460/97 af Frank Vanhecke (NI) til Kommissionen (16. juli 1997) Om: F(cid:230)llesskabsstłtte I 1996 blev 53 projekter i Belgien godkendt som stłtteberettigede i forbindelse med aktionerne til fordel for vandrende arbejdstagere. Det samlede belłb udgjorde 1. 767,726,40 ecu (1996-budgettets konto B3-4110). Kan Kommissionen oplyse, hvor mange af disse 53 projekter der vedrłrte flamske stłtteansłgninger, vallonske stłtteansłgninger, nederlandsksprogede ansłgninger fra Bruxelles og fransksprogede ansłgninger fra Bruxel- les? Kan Kommissionen i absolutte tal anfłre, hvor mange penge der blev tildelt fransksprogede projekter, og hvor mange penge der blev tildelt nederlandsksprogede projekter? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pa·draig Flynn p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-2451/97, E-2452/97, E-2453/97, E-2454/97, E-2455/97, E-2456/97, E-2457/97, E-2458/97, E-2459/97 og E-2460/97 (18. september 1997) Budgetkonto B3-4110 anvendes til at understłtte aktioner til fordel for integration af vandrende arbejdstagere og deres familie i medlemsstaterne. Denne understłttelse gives i form af stłtte til samfinansiering, hvilket foruds(cid:230)tter, at disse aktioner ligeledes til dels finansieres af nationale, regionale eller lokale offentlige eller private myndigheder. F(cid:230)llesskabets bidrag skal s(cid:229)ledes ikke tr(cid:230)de i stedet for de bidrag, der m(cid:229)tte blive ydet fra disse forskellige myndigheder, men skal supplere dem i forbindelse med en specifik aktion. De aktioner, der modtager stłtte, skal v(cid:230)re af nyskabende karakter og rumme en multiplikatorvirkning og en merv(cid:230)rdi p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan, og de skal v(cid:230)re synlige. Anmodninger om stłtte indsendes af de berłrte organer ved hj(cid:230)lp af en standardformular. En praktisk vejledning beskriver betingelserne for, at ansłgningerne kan v(cid:230)re stłtteberettigede. Der sendes en kopi af denne praktiske vejledning og formularen direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. Der er ikke p(cid:229) forh(cid:229)nd givet en fordeling mellem medlemsstaterne af de bevillinger, der st(cid:229)r til r(cid:229)dighed under budgetkonto B3-4110. Kommissionen foretager en udv(cid:230)lgelse blandt de mange indkomne ansłgninger udelukkende p(cid:229) grundlag af overvejelser om aktionernes kvalitet i forhold til de kriterier og retningslinjer, der omtales i den praktiske vejledning. Bevillingernes fordeling mellem medlemsstaterne kan konstateres bagefter, men den er en faktor, der kan variere st(cid:230)rkt fra det ene (cid:229)r til det andet, og som derfor skal fortolkes med den stłrste tilbageholdenhed, s(cid:229) meget mere som et stigende antal projekter med hjemsted i en medlemsstat har en tv(cid:230)rnational dimension, s(cid:229)ledes at det ville v(cid:230)re ukorrekt at g(cid:229) ud fra, at de bevillinger, der blev tildelt til det p(cid:229)g(cid:230)ldende projekt, kun kom en medlemsstat til gode. Det er ikke p(cid:229) forh(cid:229)nd fastlagt, hvor store belłb der kan bevilges til et projekt. Belłbet fasts(cid:230)ttes p(cid:229) grundlag af den indsendte ansłgning og under hensyntagen til reglerne for en sund administrativ og finansiel forvaltning, og ogs(cid:229) p(cid:229) dette omr(cid:229)de vil der derfor v(cid:230)re variationer mellem de forskellige projekter. De ansłgninger om stłtte, der indsendes til Kommissionen, er ikke dokumenter af offentlig karakter, og Kommissionen kan derfor ikke udlevere kopier heraf, ligesom den heller ikke kan udlevere kopier af bilag til ansłgningerne, som f. eks. de ansłgende organers vedt(cid:230)gter. Generelt kan man g(cid:229) ud fra, at vedt(cid:230)gterne for sammenslutninger uden forretningsm(cid:230)ssige form(cid:229)l og sammens(cid:230)tningen af s(cid:229)danne sammenslutningers bestyrelse offentliggłres i den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstats officielle tidende


title: Resolução legislativa que contém o parecer do Parlamento Europeu sobre uma proposta de directiva do Parlamento Europeu e do Conselho relativa à protecção jurídica das invenções biotecnológicas (COM(95)0661 C4-0063/96 95/ 0350(COD))

eurovoc_concepts:
biotechnology
genetic engineering
genetically modified organism
invention
patent
right to justice


title: Decision on the common position adopted by the Council with a view to the adoption of a Council Regulation laying down the conditions under which non-resident carriers may operate national road passenger transport services with a Member State (C4-0172/97 96/0002(SYN))

eurovoc_concepts:
carriage of passengers
carrier
freedom to provide services
national transport
road transport
single market


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2459/97 van Frank VANHECKE aan de Commissie. Communautaire Subsidies

text: 17. 3. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 82/85 Hoe verklaart de Commissie dat grote landen als Frankrijk, Spanje en Groot-Brittannie voor acties voor migranten minder subsidies krijgen dan een klein land als Belgie? Worden deze bedragen budgettair op voorhand opgesplitst per land? Zo ja, welke sommen in het kader van (cid:132)acties ten voordele van migranten(cid:148) zijn per afzonderlijk land voorzien? Zo nee, wat is de maximale som die voor elk afzonderlijk land budgettair is voorzien? (98/C 82/145) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2460/97 van Frank Vanhecke (NI) aan de Commissie (16 juli 1997) Betreft: Communautaire Subsidies In 1996 werden, voor wat Belgie¤ betreft, in het kader van de acties ten voordele van de migranten 53 dossiers goedgekeurd voor subsidie. Het totale bedrag bedroeg 1. 767. 726,40 ecu. (Begrotingspost B96 B34110) Kan de Commissie het parlementslid meedelen hoeveel van deze 53 dossiers betrekking hebben op Vlaamse subsidieaanvragen, hoeveel op Waalse subsidieaanvragen, hoeveel op Nederlandstalige Brusselse aanvragen en hoeveel op Franstalige Brusselse aanvragen? Kan de Commissie het parlementslid in absolute cijfers meedelen hoeveel geld aan Franstalige projecten werd toegekend en hoeveel aan Nederlandstalige projecten? Gecombineerd Antwoord op de schritftelijke vragen E-2451/97, E-2452/97, E-2453/97, E-2454/97, E-2455/97, E-2456/97, E-2457/97, E-2458/97, E-2459/97 en E-2460/97 van de heer Flynn namens de Commissie (18 september 1997) Uit begrotingspost B3-4110 worden acties ondersteund ten behoeve van de integratie van migranten en hun gezinsleden in de lidstaten. Deze steun wordt toegekend in de vorm van subsidies, wat impliceert dat de nationale, regionale of lokale openbare of particuliere organisaties ook een deel van de kosten van genoemde acties voor hun rekening nemen. De bijdrage van de Gemeenschap komt dus niet in de plaats van de door deze autoriteiten te verlenen steun, maar vormt daar een aanvulling op zodat de actie in kwestie kan worden gerealiseerd. De ondersteunde acties moeten een innoverend karakter hebben met een multiplicatoreffect, een zichtbaarheid en een toegevoegde waarde op communautair niveau. De steunaanvragen worden aan de hand van een standaardformulier door de belanghebbende organisaties ingediend. Een praktische handleiding bevat de voorwaarden om voor subsidie in aanmerking te komen. Een kopie hiervan, inclusief het formulier, wordt aan de geachte afgevaardigde en het Secretariaat-generaal van het Parlement rechtstreeks toegezonden. De uit hoofde van begrotingspost B3-4110 beschikbare kredieten worden niet vooraf over de lidstaten verdeeld. De Commissie selecteert uit het grote aantal ontvangen aanvragen enkel op grond van de kwaliteit van de acties ten opzichte van de in de handleiding genoemde criteria en beleidslijnen. De achteraf geconstateerde verdeling van de kredieten tussen de lidstaten verschilt sterk van jaar tot jaar en moet dus met de grootste voorzichtigheid worden ge(cid:14)¤nterpreteerd, temeer daar steeds meer projecten een zodanige transnationale dimensie hebben dat het verkeerd zou zijn ervan uit te gaan dat de daarvoor uitgetrokken kredieten slechts aan e·e·n lidstaat ten goede komen. Er wordt niet van tevoren bepaald welk bedrag aan een project wordt toegekend. Dit bedrag wordt vastgesteld op basis van de ontvangen aanvraag en de regels voor een goed administratief en financieel beheer, en het varieert per project. De aan de Commissie gerichte steunaanvragen zijn geen openbare documenten en de Commissie kan daar dan ook geen kopiee¤n van verstrekken, evenmin als van de bijlagen daarbij, zoals de statuten van de aanvragende organisatie. Over het algemeen worden de statuten en de bestuurssamenstelling van verenigingen zonder winstoogmerk gepubliceerd in het staatsblad van de betrokken lidstaat


title: QUESTION ECRITE no 2470/97 de Freddy BLAK à la Commission. Libre circulation des travailleurs

text: 17. 3. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 82/87 (98/C 82/147) QUESTION E· CRITE E-2466/97 pose·e par Patricia McKenna (V) a‘ la Commission (16 juillet 1997) Objet: Transport par avion de combustible MOX provenant du site nucle·aire de Sellafield en Grande-Bretagne Le nume·ro du 12 juin de «Sellafield Newsletter», e·dite·e par la socie·te· British Nuclear Fuel Ltd (BNFL), indique que du combustible nucle·aire MOX provenant du site de Sellafield a re·cemment transite· par l(cid:146)ae·roport Carlisle, dans le comte· de Cumbria, pour e(cid:136)tre achemine· par avion chez «un client en Europe». D(cid:146)apre‘s BNFL, «le transport a e·te· re·alise· en cinq vols qui ont tous e·te· effectue·s en parfaite se·curite·». La Commission a-t-elle e·te· informe·e au pre·alable de ces vols? Peut-elle communiquer des donne·es plus pre·cises sur les informations fournies par BNFL concernant les mesures de se·curite· encadrant ces vols? Quelle est la ligne d(cid:146)action suivie par la Commission en ce qui concerne le transport de combustible MOX en ge·ne·ral? Re·ponse donne·e par M. Papoutsis au nom de la Commission (15 septembre 1997) Le transport de matie‘res radioactives est organise· conforme·ment aux re‘glements de l(cid:146)Agence internationale de l(cid:146)e·nergie atomique (AIEA) et effectue·, quand il s(cid:146)agit de transport ae·rien, selon les instructions techniques de l(cid:146)Organisation de l(cid:146)aviation civile internationale (OACI), en vigueur dans tous les E· tats membres de la Communaute·. Le transport ae·rien de combustible MOX ne devait pas faire l(cid:146)objet d(cid:146)une notification spe·cifique a‘ la Commission. L(cid:146)action de la Commission consiste a‘ s(cid:146)assurer que les re‘gles applicables au transport ae·rien international de matie‘res radioactives sont respecte·es. (98/C 82/148) QUESTION E· CRITE E-2470/97 pose·e par Freddy Blak (PSE) a‘ la Commission (16 juillet 1997) Objet: Libre circulation des travailleurs En liaison avec la libre circulation des travailleurs, l(cid:146)UE a-t-elle pre·vu d(cid:146)aider les E· tats membres a‘ e·tablir un ensemble de re‘gles garantissant un e·change effectif et re·ciproque d(cid:146)informations sur les pe·riodes d(cid:146)emploi et les re·mune·rations afin d(cid:146)e·viter la fraude lie·e aux prestations sociales, y compris a‘ l(cid:146)indemnite· de cho(cid:136)mage. La Commission peut-elle en outre indiquer comment elle assurera l(cid:146)imposition dans le pays d(cid:146)emploi ou dans le pays de re·sidence? Re·ponse donne·e par M. Flynn au nom de la Commission (15 septembre 1997) Selon l(cid:146)article 51 du traite· CE, le Conseil doit adopter, dans le domaine de la se·curite· sociale, les mesures ne·cessaires pour l(cid:146)e·tablissement de la libre circulation des travailleurs. Dans ce cadre (1), la Commission et la commission administrative pour la se·curite· sociale des travailleurs migrants ont de·veloppe· le programme Te·le·matique pour la se·curite· sociale (TESS) dont l(cid:146)objectif principal est d(cid:146)acce·le·rer l(cid:146)octroi et le calcul des prestations sociales aux travailleurs migrants. Les renseignements ne·cessaires pour l(cid:146)e·tablissement des droits aux prestations sociales ainsi que leurs montants sont e·change·s entre les institutions compe·tentes des E· tats membres par le moyen de formulaire standardise·e. Les projets du programme TESS permettront le remplacement des e·changes d(cid:146)information sur support papier par des e·changes te·le·matiques gra(cid:136)ce, notamment, au de·veloppement de standards communs pour l(cid:146)identification des


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2474/97 del Hiltrud BREYER a la Comisión. Compuestos químicos utilizados en los juguetes que alteran el sistema endocrino

eurovoc_concepts:
chemical product
consumer protection
dangerous substance
health control
health risk
plastics
product safety
public health
safety standard
toy industry

text: 25. 5. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 158/7 ¿Que· importancia atribuye la Comisio·n al riesgo para la salud que implica el uso de la sal de mesa? ¿Que medidas tiene previsto emprender la Comisio·n para acabar en Europa con los peligros para la salud que entran(cid:152)a la sal? Y por u·ltimo, ¿considera la Comisio·n que la sal es un producto aditivo o alimenticio? Respuesta del Sr. Bangemann en nombre de la Comisio·n (1 de octubre de 1997) En efecto, el componente so·dico de la sal ha sido relacionado con varios estados patolo·gicos y enfermedades, si bien los riesgos dependen del consumo, que, a su vez, viene determinado principalmente por los ha·bitos diete·ticos en general y por los comportamientos individuales. El cloruro de sodio, tambie·n conocido como sal comu·n, se considera un ingrediente alimenticio en la legislacio·n comunitaria. Aparte de incluir la sal en la lista de ingredientes, el sodio debe figurar en la etiqueta sobre propiedades nutritivas en las condiciones previstas por la Directiva 90/496/CEE relativa al etiquetado sobre propiedades nutritivas de los productos alimenticios (1). Adema·s, los productos presentados como alimentos para usos alimentarios particulares (alimentos diete·ticos) con bajo contenido en sodio esta·n sujetos a las normas de etiquetado que establece la Directiva 89/398/CEE sobre los productos alimenticios destinados a una alimentacio·n especial (2). Las condiciones para el uso del te·rmino «bajo contenido en sodio» se armonizara·n a nivel comunitario en el futuro partiendo del informe pertinente del Comite· Cient(cid:14)·fico de Alimentacio·n Humana. Finalmente, en el contexto del programa de accio·n comunitario de promocio·n, informacio·n, educacio·n y formacio·n en materia de salud en el marco de la accio·n en el a·mbito de la salud pu·blica (3), esta· previsto tomar medidas para lograr una mayor comprensio·n del papel que desempen(cid:152)a la nutricio·n y otros factores relacionados con el modo de vida en la etiolog(cid:14)·a de las enfermedades y difundir informacio·n al pu·blico para mejorar la comprensio·n de los principios nutricionales ba·sicos y de nuevas te·cnicas y me·todos de presentar y preparar los alimentos. (1) DO L 276 de 6. 10. 1996. (2) DO L 276 de 6. 10. 1989. (3) DO L 95 de 16. 4. 1996. (98/C 158/10) PREGUNTA ESCRITA E-2474/97 de Hiltrud Breyer (V) a la Comisio·n (16 de julio de 1997) Asunto: Compuestos qu(cid:14)·micos utilizados en los juguetes que alteran el sistema endocrino ¿Que· medidas tiene intencio·n de adoptar la Comisio·n para informar a los consumidores de toda Europa de 1. los peligros potenciales que encierran los juguetes de pla·stico destinados a los bebe·s teniendo en cuenta que Dinamarca, Italia y Espan(cid:152)a han retirado del mercado los juguetes para bebe·s fabricados con pla·stico PVC despue·s de que el organismo dane·s encargado de la proteccio·n del medio ambiente hubiese presentado pruebas de los peligros que representa para e·stos la ingestio·n de pla·sticos cuando chupan estos productos? 2. ¿Podr(cid:14)·a indicar la Comisio·n si tiene intencio·n de participar en el grupo de trabajo internacional creado por la industria del juguete para investigar este problema y si va a recibir informacio·n sobre los resultados de sus investigaciones? Teniendo en cuenta los peligros para la salud humana que presentan los compuestos qu(cid:14)·micos que alteran el 3. sistema endocrino, que se han corroborado cient(cid:14)·ficamente, ¿podr(cid:14)·a sen(cid:152)alar la Comisio·n si considera necesario adoptar medidas de forma inmediata para proteger, por lo menos, a los grupos ma·s indefensos, como las mujeres embarazadas y los nin(cid:152)os ma·s pequen(cid:152)os? Teniendo en cuenta las consecuencias que tienen algunos compuestos qu(cid:14)·micos que alteran el sistema 4. hormonal sobre las generaciones futuras, de lo que se han presentado pruebas, y que estos efectos tal vez no se observen en los individuos expuestos sino que se transmiten a la generacio·n siguiente, ¿comparte la Comisio·n la opinio·n de que es necesario adoptar de forma inmediata medidas para proteger e informar a los consumidores, basa·ndose en el principio de cautela?


title: WRITTEN QUESTION No. 2466/97 by Patricia McKENNA to the Commission. Flights of mixed oxide (MOX) fuel from the Sellafield nuclear complex, Britain

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2442/97 van Graham WATSON aan de Commissie. EU-schoolmelkregeling

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
child
comparative study
delivery
eating habits
educational institution
free service
milk
milk product

text: C 82/80 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 3. 98 (98/C 82/131) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2441/97 van Graham Watson (ELDR) aan de Commissie (16 juli 1997) Betreft: EU-schoolmelkregeling Hoe bevordert de Commissie de schoolmelkregeling om erop toe te zien dat alle Europese kinderen die hiervoor in aanmerking komen, schoolmelk verstrekt krijgen? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (5 september 1997) De belangrijkste taak van de Gemeenschap wat de uitvoering van de schoolmelkregeling betreft, is het vereiste wettelijke kader vast te leggen en de nodige begrotingsmiddelen beschikbaar te stellen om de toepassing van de regeling in de gehele Gemeenschap te vergemakkelijken. Of een kind op een bepaalde school gesubsidieerde schoolmelk kan krijgen, hangt uiteindelijk af van de initiatieven die de school, de melkleveranciers en de nationale en regionale autoriteiten hebben genomen om de regeling toe te passen. (98/C 82/132) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2442/97 van Graham Watson (ELDR) aan de Commissie (16 juli 1997) Betreft: EU-schoolmelkregeling Beschikt de Commissie over vergelijkende statistieken over de hoeveelheid melk die in het kader van de schoolmelkregeling in alle lidstaten wordt verstrekt? Hoeveel meer of minder melk wordt er in de landen met een geprivatiseerd distributiesysteem verstrekt? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (10 september 1997) Onderstaande tabel geeft de totale hoeveelheid melk en melkproducten die in de loop van het schooljaar 1995-1996 in elke lidstaat is verstrekt in het kader van de communautaire schoolmelkregeling. Diverse factoren zijn hierop van invloed, zoals het aantal leerlingen dat in aanmerking komt, de melkconsumptie per hoofd in de betrokken lidstaat, de traditie van het melkdrinken op school, de organisatie van de regeling in de praktijk en gerichte initiatieven van leveranciers, de plaatselijke overheid of het schoolbestuur om de regeling te stimuleren. Daardoor is het de Commissie niet mogelijk het effect van geprivatiseerde distributiesystemen op het verbruik van melk op school in te schatten. Lidstaat Belgie¤ Denemarken Duitsland Griekenland Spanje Frankrijk Ierland Italie¤ Luxemburg Nederland Oostenrijk Portugal Finland Zweden Verenigd Koninkrijk Totale tijdens het schooljaar 1995-1996 verstrekte hoeveelheid melk en melkproducten (in ton) 12946 14438 92137 0 21900 49936 6015 6210 244 13185 4672 14146 12932 37152 67989


title: WRITTEN QUESTION No. 2453/97 by Frank VANHECKE to the Commission. Community subsidies

text: 17. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 82/85 Miten komissio selitta¤a¤ sen, etta¤ suuret ja¤senvaltiot kuten Ranska, Espanja ja Iso-Britannia saavat siirtolaistoi- mintaan va¤hemma¤n avustuksia kuin Belgian tapainen pieni ja¤senvaltio? Jaetaanko na¤ma¤ ma¤a¤ra¤t talousarviossa etuka¤teen ja¤senvaltioittain? Jos jaetaan, miten suuria ma¤a¤ria¤ ja¤senvaltioittain on jaettu (cid:148)siirtolaisten hyva¤ksi suoritettavien toimien(cid:148) osalta? Jos ei, mika¤ on enimma¤isma¤a¤ra¤, joka on osoitettu talousarviossa kullekin erilliselle ja¤senvaltiolle? (98/C 82/145) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2460/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Frank Vanhecke (NI) (16. heina¤kuuta 1997) Aihe: Yhteiso¤n avustukset Vuonna 1996 Belgian osalta hyva¤ksyttiin 53 avustushakemusta toimille siirtolaisten hyva¤ksi. Yhteisma¤a¤ra¤ oli 1 767 726,40 ecua. (Alamomentti B96 B3-4110) Voiko komissio ilmoittaa parlamentin ja¤senelle, kuinka moni hakemus na¤ista¤ yhteensa¤ 53:sta liittyy flaamilaisiin avustushakemuksiin, kuinka moni vallonialaisiin avustushakemuksiin, kuinka moni Brysselin flaaminkielisiin hakemuksiin ja kuinka monta Brysselin ranskankielisiin hakemuksiin? Voiko komissio ilmoittaa parlamentin ja¤senelle, kuinka paljon rahaa ka¤ytettiin ranskankielisiin hankkeisiin ja kuinka paljon flaaminkielisiin hankkeisiin? Komission ja¤senen Pa·draig Flynnin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2451/97, E-2452/97, E-2453/97, E-2454/97, E-2455/97, E-2456/97, E-2457/97, E-2458/97, E-2459/97 ja E-2460/97 (18. syyskuuta 1997) Budjettikohdasta B3-4110 tuetaan toimia siirtolaisten ja heida¤n perheidensa¤ sopeuttamiseksi ja¤senvaltioihin. Tukea myo¤nneta¤a¤n yhteisrahoitusmuotoisena, mika¤ edellytta¤a¤ sita¤, etta¤ kyseisten toimien rahoitukseen osallistuu myo¤s kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason viranomaisia taikka yksityisia¤ tahoja. Yhteiso¤n tuki ei siis korvaa tukea, jota na¤ma¤ eri tahot voivat myo¤nta¤a¤, vaan ta¤ydenta¤a¤ sita¤ tietyn toimen toteuttamiseksi. Tuettujen toimien on oltava innovatiivisia, niilla¤ on oltava kerrannaisvaikutusta, niiden on oltava na¤kyvia¤ ja tuotava lisa¤arvoa yhteiso¤n tasolla. Asianomaiset organisaatiot hakevat tukea standardilomakkeella. Ka¤yta¤nno¤n oppaassa on ta¤sma¤lliset ohjeet hakemusten valintakelpoisuudesta. Kopio oppaasta, johon sisa¤ltyy hakulomake, la¤heteta¤a¤n suoraan arvoisalle parlamentin ja¤senelle seka¤ parlamentin pa¤a¤sihteeristo¤lle. Budjettikohdasta B3-4110 ka¤ytetta¤vissa¤ olevia varoja ei jaeta etuka¤teen ja¤senvaltioiden kesken. Komissiolle tulee useita hakemuksia, ja niiden valinnassa se ka¤ytta¤a¤ perusteena pelka¤sta¤a¤n toimien laatua ottaen huomioon myo¤s ka¤yta¤nno¤n oppaassa mainitut kriteerit ja suuntaviivat. Valinnan ja¤lkeen todettava varojen jakautuminen ja¤senvaltioiden kesken on tulos, joka vaihtelee huomattavasti vuodesta toiseen ja jota on tulkittava eritta¤in varovasti. On myo¤s huomattava, etta¤ yha¤ useammilla hankkeista vastaavilla tahoilla on toimipaikka yhdessa¤ ja¤senvaltiossa, mutta hankkeet ovat laajuudeltaan kansainva¤lisia¤, joten olisi virheellista¤ ajatella, etta¤ hankkeelle myo¤nnetyt varat hyo¤dytta¤va¤t vain yhta¤ ja¤senvaltiota. Etuka¤teen ei myo¤ska¤a¤n ma¤a¤riteta¤ summaa, joka yhdelle hankkeelle voidaan myo¤nta¤a¤. Summa ma¤a¤riteta¤a¤n saadun hakemuksen ja moitteetonta hallintoa ja rahoitusta koskevien sa¤a¤nto¤jen perusteella, eli se vaihtelee hankkeen mukaan. Komissiolle osoitetut tukihakemukset eiva¤t ole julkisia asiakirjoja, joten komissio ei voi toimittaa niista¤ kopiota, koska hakemuksissa on liitteina¤ asiakirjoja › muun muassa hakijaorganisaation yhtio¤ja¤rjestys › joista ei voida antaa kopiota muille. Voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden peruskirja ja hallintoneuvoston kokoonpano julkaistaan yleensa¤ kyseisen ja¤senvaltion virallisessa lehdessa¤


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2475/97 del Hiltrud BREYER a la Comisión. Compuestos químicos utilizados en los juguetes que alteran el sistema endocrino

text: C 158/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 25. 5. 98 (98/C 158/11) PREGUNTA ESCRITA E-2475/97 de Hiltrud Breyer (V) a la Comisio·n (16 de julio de 1997) Asunto: Compuestos qu(cid:14)·micos utilizados en los juguetes que alteran el sistema endocrino 1. ¿Que· medidas tiene intencio·n de adoptar la Comisio·n conjuntamente con la industria del juguete tras la retirada del mercado en Dinamarca, Italia y Espan(cid:152)a de los juguetes de pla·stico destinados a los bebe·s fabricados con pla·stico PVC despue·s de que el organismo dane·s encargado de la proteccio·n del medio ambiente hubiese presentado pruebas de los peligros que representa para e·stos la ingestio·n de pla·sticos cuando chupan estos productos? 2. ¿Podr(cid:14)·a indicar la Comisio·n si tiene intencio·n de participar en el grupo de trabajo internacional creado por la industria del juguete para investigar este problema y si adoptara· todas las medidas necesarias para recibir informacio·n sobre los resultados de sus investigaciones? 3. ¿Ha debatido ya la Comisio·n con la industria del sector la posibilidad de sustituir los compuestos conocidos que alteran el sistema endocrino presentes en sus productos por sustancias inocuas? En caso negativo, ¿cua·ndo lo hara·? ¿Tiene intencio·n de reservar fondos comunitarios para este fin? ¿Comparte la Comisio·n la idea de que la industria deber(cid:14)·a responsabilizarse de sus productos y responder 4. sin dilacio·n a la preocupacio·n existente sobre los peligros potenciales para los usuarios finales? 5. ¿Que· opinio·n le merecen a la Comisio·n las declaraciones catego·ricas de algunas organizaciones industriales en el sentido de que plastificantes como el ftalato y el Biphenol A no alteran el sistema hormonal, a pesar de que cada vez haya ma·s pruebas cient(cid:14)·ficas que corroboran lo contrario? La industria qu(cid:14)·mica ha respondido a la preocupacio·n manifestada por los cient(cid:14)·ficos independientes con 6. respecto a los compuestos qu(cid:14)·micos que alteran el sistema hormonal encargando sus propios estudios sobre los compuestos sospechosos. ¿Podr(cid:14)·a sen(cid:152)alar la Comisio·n si tiene acceso a todos los resultados de las investigaciones que realice la industria sobre los compuestos qu(cid:14)·micos que se sospecha alteran el sistema endocrino y si los comunicara· a los diputados al Parlamento Europeo? ¿Esta· preocupada la Comisio·n por la posibilidad de que se retengan datos sobre los estudios financiados por 7. la industria del sector cuyos resultados sean contrarios a sus intereses? Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-2474/97 y E-2475/97 dada por el Sr. Bangemann en nombre de la Comisio·n (5 de noviembre de 1997) La Comisio·n es plenamente consciente del problema de los trastornos endocrinos mencionado en su pregunta (ve·anse las respuestas a las preguntas orales H-114/97 del Sr. Spencer durante el turno de preguntas en el periodo parcial de sesiones del Parlamento de marzo de 1997 (1), y H-423/97 del Sr. Pimenta durante el turno de preguntas en el periodo parcial de sesiones del Parlamento de junio de 1997 (2)). El pasado mes de enero, la Comisio·n dio instrucciones al Comite· Europeo de Normalizacio·n (CEN) para crear un grupo de trabajo supeditado al Comite· te·cnico 52 (juguetes) que se encargue espec(cid:14)·ficamente de los compuestos qu(cid:14)·micos orga·nicos de los juguetes, incluida la realizacio·n de una evaluacio·n detallada de las consecuencias del uso del policloruro de vinilo (PVC) en los juguetes, de acuerdo con el apartado 1 del art(cid:14)·culo 2 y el punto II. 3 del Anexo III de la Directiva 88/378/CEE relativa a la aproximacio·n de las legislaciones de los Estados miembros sobre la seguridad de los juguetes (3). Las conclusiones del grupo de trabajo se incluira·n en la norma europea de seguridad de los juguetes EN 71. En el grupo de trabajo participara·n tanto la Comisio·n como la industria del juguete, junto con organizaciones de consumidores europeas y organismos nacionales de normalizacio·n. La Comisio·n trabaja en estrecha colaboracio·n con la industria del juguete y recibira· informacio·n sobre los resultados de las investigaciones realizadas acerca de este tema por el grupo de trabajo del Consejo internacional de la industria del juguete (CIIJ o ICTI en sus siglas inglesas). La Comisio·n presta su apoyo a varios proyectos sobre pruebas de deteccio·n de sustancias con propiedades que alteren el sistema endocrino. Asimismo, la Comisio·n apoya varios proyectos de investigacio·n a gastos compartidos sobre trastornos endocrinos dentro de los programas de investigacio·n Medio Ambiente y Clima y Biomed II. Estos programas fueron seleccionados tras las correspondientes convocatorias pu·blicas de propuestas y una evaluacio·n cient(cid:14)·fica independiente. En los casos en que hay participacio·n empresarial, la Comisio·n contribuye apoya hasta el 50 % de los costes del estudio. La difusio·n amplia de los resultados de los estudios se considera un aspecto importante de los proyectos


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1369/97 DA COMISSÃO de 16 de Julho de 1997 respeitante ao Regulamento (CE) nº 1218/96 relativo à isenção de direitos niveladores de importação, para certos produtos do sector dos cereais, prevista pelos acordos entre a Comunidade Europeia e a República da Polónia, a República da Hungria, a República Checa, a República Eslovaca, a República da Bulgária e a República da Roménia

eurovoc_concepts:
Hungary
common wheat
durum wheat
import licence
quantitative restriction
tariff reduction


title: Förslag till rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på inre vattenvägar

eurovoc_concepts:
approximation of laws
free movement of goods
inland waterway
inland waterway transport
transport of dangerous goods

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION • f t - ** ft- T* * * Bryssel den 16. 07. 1997 KOM(97) 367 slutlig 97/ 0193 (SYN) Förslag till RÅDETS DIREKTIV om tiilnärmning av medlemsstaternas lagstiftmng om transport av farligt gods på inre vattenvägar (framlagt av kommissionen) MOTIVERING A. FÖRORD Det främsta syftet med detta förslag är att uppnå en tiilnärmning av nationella och internationella regler om transport av farligt gods på inre vattenvägar i likhet med reglerna om transport på väg (direktiv 94/55/EG1) och på järnväg (direktiv 96/49/EG2). Denna harmoniseringsåtgärd förväntas öka transportsäkerheten, säkerställa en rättvis konkurrens och underlätta transportverksamheten. Det föreslagna direktivet kommer också att tillmötesgå rådets begäran om utbildningskrav för besättningar på fartyg som transporterar farligt gods, vilken framfördes under diskussionerna angående direktivet om båtförarcertifikat. B. INLEDNING Internationell transport av farligt gods på inre vattenvägar regleras idag av två regelsamlingar som antingen har begränsad rättsverkan eller begränsad geografisk räckvidd, nämligen rekommendationen om internationell transport av farligt gods på inre vattenvägar (ADN), utfärdad av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (ECE) och förordningen om transport av farligt gods på Rhen (ADNR), antagen av Centrala Rhenkommissionen (CCNR). Avtalsslutande parter i ADNR är Belgien, Frankrike, Nederländerna, Schweiz och Tyskland. Efter många års diskussioner beträffande innehållet i tekniska bestämmelser om transport av farligt gods på inre vattenvägar har ECE:s kommitté för inlandstransport (ITC) slutligen enats om att ADN-texten bör uppdateras så att den motsvarar kraven i ADNR. Under tiden har den ansvariga arbetsgruppen inom ECE fullgjort sitt uppdrag, vilket innebär att bilagorna till den omarbetade ADN-rekommendationen kan bifogas detta förslag. 1 Rådets direktiv 94/55/EG av den 21 november 1994 om tiilnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på väg (EGT L 319, 12. 12. 1994, s. 7). Direktivet ändrat genom kommissionens direktiv 96/86/EG (EGT L 335, 24. 12. 1996, s. 43). 2 Rådets direktiv 96/49/EG av den 23 juli 1996 om tiilnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på järnväg (EGT L 235, 17. 9. 1996, s. 25). Direktivet ändrat genom kommissionens direktiv 96/87/EG (EGT L 335, 24. 12. 1996, s. 45). 2 Vidare beslutade ECE i januari 1995 att tillsätta en arbetsgrupp som skall utarbeta ett europeiskt avtal för att ge ADN-rekommendationen en formell rättslig status. Experternas arbete väntas vara slutfört i början av 1998. Om det föreslagna ADN-avtalet godkänns av de avtalsslutande parterna kommer den befintliga ADN-rekommendationen att ersättas med det nya avtalet. Det skall i detta sammanhang noteras att det redan finns juridiskt bindande paneuropeiska regler för transport av farligt gods på väg (ADR-överenskommelsen under ECE:s beskydd) och på järnväg (RID - föreskrifter om internationell transport av farligt gods på järnväg, vilka ingår som bilaga I till tillägg B i konventionen om internationell transport på järnväg (COTIF)). ADN-rekommendationen avser endast transport av farligt gods på inre vattenvägar mellan medlemsstater. Nationella transporter av sådant gods på inre vattenvägar omfattas således inte av rekommendationen. ADNR gäller dessutom endast på floden Rhen. Syftet med detta förslag är därför att - säkerställa att samma säkerhetsnivå garanteras för transport både inom och mellan medlemsstater genom att tillämpa ADN i båda fallen, och - att anpassa gemenskapsreglerna till internationellt vedertagna standarder. På nationell nivå har reglerna utvecklats på olika sätt. I avsaknad av gemenskapslagstiftning om transport av farligt gods på inre vattenvägar varierar medlemsstaternas säkerhetskrav vid inhemsk transport av sådant gods. Dessa skillnader innebär att samma fullgoda skydds- och säkerhetsnivå inte kan garanteras inom hela gemenskapen. Detta betyder till exempel att extra utrustning eller särskilda förfaranden som erfordras vid transportverksamhet i en medlemsstat och som visat sig öka säkerheten, inte är obligatoriska i andra medlemsstater. För att lösa ovannämnda problem är det nödvändigt att fastställa enhetliga säkerhetsföreskrifter för transport av farligt gods på inre vattenvägar, vilka gäller över hela gemenskapen. I enlighet med kommissionens uttalade politiska målsättning vad gäller transport av farligt gods och med anledning av tidigare rådsinitiativ beträffande transport av farligt gods på väg (direktiv 94/55/EG) och järnväg (direktiv 96/49/EG) föreslår kommissionen att man genom ett ramdirektiv för inre vattenvägar säkerställer att det i framtiden råder överensstämmelse mellan reglerna för inhemsk verksamhet och reglerna för internationell verksamhet. Vid rådets debatt om förslaget till ett direktiv om harmonisering av villkoren för beviljande av nationella båtförarcertifikat för transport av gods och passagerare på gemenskapens inre vattenvägar (direktiv 96/50/EG3), begärde rådet i ett uttalande att kommissionen snarast möjligt skulle lägga fram ett förslag till direktiv om utbildningskrav för besättning som svarar för transport av farligt gods på inre vattenvägar. Rådets begäran kan bäst hörsammas genom det föreslagna ramdirektivet om transport av farligt gods på inre vattenvägar. Utbildningskrav för personal som svarar för transport på inre vattenvägar har redan fastställts i bilagorna till ADN (marginal 10 315). EGT L 235, 17. 9. 96, s. 31. Eftersom dessa bilagor kommer att utgöra bilagor till de rättsliga bestämmelserna i det föreslagna direktivet kommer de automatiskt att införlivas i gemenskapslagstiftningen. Detta utesluter inte möjligheten att kontinuerligt anpassa dessa bilagor till bästa gemenskapspraxis i framtiden. Det bästa sättet att nå ovannämnda mål är att göra ADN-reglerna obligatoriska inte bara för transport av farligt gods på inre vattenvägar mellan medlemsstater, utan också för transport av sådant gods på inre vattenvägar inom en medlemsstat. En klar fördel med att använda ADN som grund för harmonisering är att gemenskapsreglerna kommer att vara desamma som de internationella reglerna. Det är i själva verket fråga om en förenkling som inte i någon större utsträckning kräver ny lagstiftning eller utgör en administrativ börda för medlemsstaterna. Syftet är därför att skapa en uppsättning harmoniserade regler som tillämpas på ett enhetligt sätt inom hela gemenskapen, i enlighet med den inre marknadens krav. En ytterligare fördel med att använda ADN är att samma standarder skulle användas i Central- och Östeuropa. Gemenskapen har undertecknat associationsavtal med vissa länder i Central- och Östeuropa som är förbundna med gemenskapen via inre vattenvägar, nämligen Polen, Tjeckien, Ungern, Slovakien, Rumänien och Bulgarien. I enlighet med villkoren i associationsavtalen är dessa länder skyldiga att anpassa sin lagstiftning till den s. k. acquis communautaire. Denna process kommer att underlättas om det föreslagna direktivet grundas på ADN, eftersom befintlig nationell lagstiftning i dessa länder i stor utsträckning grundas på ADN. Detta förslag är inte förenat med några särskilda ekonomiska konsekvenser för gemenskapens budçet, och de eventuella extra kostnaderna för medlemsstaterna anses inte vara stora. C. MOTIV FÖR ÅTGÄRDER PA GEMENSKAPSNIVÅ (a) Vilken är målsättningen med de förslagna åtgärderna mot bakgrund av gemen skapens åligganden? Genom att eftersträva en harmonisering av reglerna om transport av farligt gods både inom och mellan medlemsstater vill man säkerställa en hög säkerhetsnivå vid denna typ av transporter. Dessutom väntas en harmonisering av regler på nationell nivå leda till en inre marknad när det gäller tjänster i samband med transport av farligt gods inom gemenskapen. Cabotage på inre vattenvägar garanteras redan genom rådets förordning (EEG) nr 3921/91. Genom att ersätta nationella regler med ett gemen skapsdirektiv är det, i fråga om transportutrustning, möjligt att undanröja befintliga hinder för den fria rörligheten för varor mellan medlemsstater (fartyg, cylindrar, tankar, förpackningar, säkerhetsanordningar). (b) Ligger behörigheten för de planerade åtgärderna hos gemenskapen ensam eller delas den med medlemsstaterna? Behörigheten delas mellan gemenskapen och medlemsstaterna i enlighet med artikel 75. 1 c i fördraget. (c) Vad är problemets gemenskapsdimension (till exempel, hur många medlemsstater berörs och vilken lösning har använts fram till nu) ? Alla medlemsstater omfattas redan av rådets direktiv 94/55/EG och 96/49/EG, i vilka tekniska föreskrifter fastställs för transport av farligt gods på väg och järnväg. Så kommer även att vara fallet med detta direktiv. Det föreslagna direktivet är bindande för alla medlemsstater. På samma sätt som är fallet i andra EG-direktiv som gäller vattenvägar (t. ex. direktiv 82/714/EEC om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart4), har emellertid medlemsstater som inte är anslutna till det internationella europeiska nätet enligt direktivet möjlighet att undanta sådan transport från direktivets tillämpning. Andra medlemsstater ges möjlighet att helt eller delvis undanta transport av farligt gods på farbara vattenvägar som inte är förbundna med vattenvägar i andra medlemsstater. (d) Vilken är den effektivaste lösningen med hänsyn till gemenskapens och medlemsstaternas tillgängliga resurser? Åtgärder på gemenskapsnivå är den enda möjligheten att lösa följande tre problem: Vissa medlemsstater är redan avtalsslutande parter i ADNR och tillämpar dessa regler vid transport av farligt gods på floden Rhen. Ett stort antal bilaterala och multilaterala avtal ger emellertid avtalsslutande parter i CCNR möjlighet till undantag från ADNR-reglerna, vilket försvagar reglernas enhetliga karaktär. EGT L 301. 28. 10. 1982. s 1. Dessutom finns det nationella regler för transport av farligt gods på inre vattenvägar vilka i större eller mindre utsträckning grundas på internationella regler. Dessa nationella regler skiljer sig emellertid från en medlemsstat till en annan, även om det sker en stegvis anpassning till de internationella reglerna. En utvidgning av kraven i ADN så att de omfattar transportverksamhet inom en medlemsstat skulle inte erfordra någon större ansträngning från medlemsstaternas sida med tanke på att motsvarande regler redan finns på internationell nivå. Detta skall inte ses som ett införande av nya regler, utan som en förenkling med utgångspunkt från befintliga och allmänt vedertagna regler. Som nämnts ovan är det lämpligt att kommissionen samordnar dessa harmoniseringssträvanden, vilket också är syftet med detta förslag. Genom att införliva befintliga regler för transport av farligt gods i gemenskapslagstiftningen blir det i större utsträckning möjligt för kommissionen att säkerställa att dessa regler och andra sammanhängande aspekter överensstämmer med gemenskapslagstiftningen. Jämförbara åtgärder har redan vidtagits för att reglera säker transport av farligt gods på väg och järnväg inom gemenskapen. (e) Vilken reell förbättring kommer de åtgärder som föreslås av kommissionen att ge upphov till och vad skulle kostnaden bli om åtgärderna inte vidtogs? Fördelarna med det föreslagna direktivet kan sammanfattas på följande sätt: Direktivet främjar säkerhet och mipskydd Den till ADNR anpassade ADN-rekommendationen ses som en teknisk ordning som utgår från säkrast möjliga förhållanden, men den gäller endast för internationell verksamhet. Genom det föreslagna direktivet blir ADN- rekommendationens krav obligatoriska både vid nationell och internationell transport inom gemenskapen, och säkerheten och miljöskyddet kommer därmed att förbättras, vilket ligger i det allmännas intresse. Direktivet bidrar till harmonisering En enkel uppsättning bindande regler skulle garantera att samma tekniska föreskrifter tillämpas för klassificering, förpackning, märkning, dokumentation och utrustning på fartygen och skulle underlätta det ömsesidiga erkännandet av certifikat. Detta förefaller önskvärt på lång sikt för att underlätta transport av farligt gods på inre vattenvägar. Ett sådant förhållningssätt överensstämmer därför med principen om den inre marknaden och med vissa specifika mål för den gemensamma transportpolitiken, t. ex. att främja (miljövänlig) sjöfart och kombinerad transport och undvika överbelastning av vägnätet. Det gör också att varven kan bygga fartyg för en större marknad utan undantag. Direktivet ligger i berörda parters intresse Med ett enda juridiskt bindande system minskar den administrativa bördan inte bara för speditörer och åkare utan också för tillsynsmyndigheterna. Förslaget förväntas bidra till att förenkla lagstiftningen. (f) Vilka typer av åtgärder kan gemenskapen använda sig av (rekommendationer, ekonomiskt stöd, lagstiftning, ömsesidig erkännande m. m. )? Ett direktiv anses vara det bästa sättet att uppnå målet om enhetliga nationella bestämmelser på detta område, som redan i viss utsträckning regleras av medlemsstaterna. Ett direktiv ger viss flexibilitet och gör det möjligt att ändra befintliga nationella regler i stället för att frångå dessa till förmån för en förordning. En rekommendation anses otillräcklig med tanke på de känsliga säkerhetsaspekter det är fråga om vid denna typ av transport. Ekonomiskt stöd skulle vara klart olämpligt. (g) År det nödvändigt med en enhetlig förordning eller räcker det med ett direktiv som anger de övergripande målen och överlåter genomförandet till medlems staterna? ADN är i sin nuvarande form komplex och detaljerad vad beträffar de tekniska bestämmelserna. Gemenskapens avsikt är inte att göra dessa regler ännu mer komplicerade genom att utarbeta ytterligare föreskrifter, utan snarare att så långt det är möjligt använda den befintliga ADN för internationell transport och låta medlemsstaterna införliva den i sin nationella lagstiftning, samtidigt som medlemsstaterna själva får besluta om direktivets tillämpning och genomförande. 10 D. Överensstämmelse med den övriga gemenskapspolitiken Som nämnts ovan är syftet med detta direktiv att fastställa en uppsättning säkerhetsföreskrifter för transport av farligt gods på inre vattenvägar, vilka skall tillämpas på ett enhetligt sätt över hela gemenskapen. Samtidigt som detta mål eftersträvas är åtgärden också avsedd att säkerställa överens stämmelse med den övriga gemenskapspolitiken, i synnerhet med följande lagstiftning: Rådets direktiv 94/55/EG5 och 96/49/EG6 om tiilnärmning av medlemsstatemas lagstiftning om transport av farligt gods på väg respektive järnväg. Genom dessa direktiv uppställs samma mål för väg- och järnvägstransporter som i det här direktivet för transport av farligt gods på inre vattenvägar. Genom att anta föreliggande förslag om transport på inre vattenvägar säkerställs en rättvis konkurrens mellan olika transportmedel för farligt gods, vilket är önskvärt. Rådets direktiv 96/35/EG7 om utnämning av och kompetens hos säkerhetsrådgivare för transport av farligt gods på väg, järnväg eller inre vattenvägar. Detta direktiv kommer att säkerställa att företag som är verksamma inom transport, lastning eller lossning av farligt gods följer gällande regler genom att utse säkerhetsrådgivare som har erhållit lämplig utbildning. 5 EGT L 319, 12. 12. 1994, s. 7. Direktivet ändrat genom kommissionens direktiv 96/86/EG (EGT L 335, 24. 12. 1996, s. 43). 6 EGT L 235. 17. 9. 1996, s. 25. Direktivet ändrat genom kommissionens direktiv 96/87/EG (EGT L 335, 24. 12. 1996, s. 45). 7 EGT L 145, 19. 6. 1996. s. 10. 11 Rådets direktiv 90/219/EEG* och 90/220/EEG9 om innesluten användning och avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade mikroorganismer, samt direktiv 90/679/EEG10 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för biologiska agenser i arbetet. Dessa direktiv omfattar inte transport av den typ av gods som det är fråga om här. För närvarande omfattas sådant gods endast vid internationell transport inom ramen för ADN. Syftet med föreliggande direktiv är således att fylla denna lucka genom att göra det obligatoriskt att på nationell nivå följa samma säkerhetsbestämmelser som för internationell transport. Dessutom har transport av farligt gods på väg och järnväg hanterats på samma sätt. Rådets direktiv 89/391/EEG11 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet. Förslag till rådets direktiv om minimikrav för säkerhet och hälsa vid transportverksamhet och på arbetsplatser förlagda till transportmedel, och om skydd av arbetstagare mot risker förknippade med kemiska ämnen. Rådets direktiv 96/82/EG12 om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår. Rådets förordning (EEG) nr 259/93 om övervakning och kontroll av avfallstransporter inom, till och från Europeiska gemenskapen HGTL 117, 8. 5. 1990. s. I. Direktivet ändrat genom kommissionens direktiv 94/51/EG (EGT L 297, 18. 11. 1994, s. 29). HGT L 117, 8. 5. 1990. s. 15. Direktivet ändrat genom kommissionens direktiv 94/15/EG (EGT L 103, 22. 4. 1994, s. 20). EGT L 374, 31. 12. 1990, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 95/30/EG (EGT L 155, 6. 7. 1995, s. 41). EGT L 183, 29. 6. 1989, s. 1. EGTL 10, 14. 1. 1997, s. 13. EGT L 30, 6. 2. 1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) 120/97 (EGT L 22, 24. 1. 1997, s. 14) 12 Rådets direktiv 67/548/EEG om tiilnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen. Dessa bestämmelser omfattar inte klassificering, förpackning och märkning av farligt gods i samband med transport, utan dessa aspekter täcks av nationell och internationell transportlagstiftning. Eftersom det saknas gemenskapslagstiftning som täcker dessa aspekter i samband med transport, är syftet med detta förslag att fylla denna lucka. I enlighet med sitt eget och medlemsstaternas åtaganden med avseende på de långsiktiga mål som fastställts i Agenda 21 kapitel 19 vid UNCED-konferensen i Rio de Janeiro i juni 1992, kommer kommissionen att arbeta mer aktivt inom FN:s organisationer, t. ex. inom de FN-organ som ansvarar för transporter, för att uppnå en harmonisering av klassificeringssystemen. I enlighet med slutsatserna från Rio-konferensen är gemenskapen skyldig att harmonisera nationella och internationella regler för klassificering och märkning av farligt gods. 14 EGT L 196, 16. 8. 1967, s. 1. Direktivet senast ändrat genom rådets och Europaparlamentets direktiv 96/56/EG (EGT L 236/35, 18. 9. 1996). 13 MALL Artikel X I punkt 1 fastställs förslagets räckvidd. I enlighet med punkt 2 ges medlemsstaterna möjlighet att från bestämmelserna i detta direktiv undanta transport av farligt gods på vattenvägar inom de medlemsstater som saknar förbindelse med andra medlemsstaters inre vattenvägar. Punkt 2 grundas på liknande klausuler i annan gemenskapslagstiftning om inre vattenvägar. I enlighet med punkt 3 undantas fartyg som används för transport av farligt gods när dessa kontrolleras av medlemsstatens försvar. I punkt 4 klargörs de konstruktionskrav som gäller för havsgående fartyg som trafikerar inre vattenvägar inom gemenskapens territorium. I enlighet med punkt 5 är det möjligt för medlemsstater att behålla nationella regler som inte omfattas av bilagorna till detta direktiv under förutsättning att de inte strider mot gemenskaps lagstiftningen. När det gäller inspektion av fartyg som transporterar farligt gods och bestäm melser om inspektionsmyndigheter och klassificeringssällskap får de nationella bestämmel serna inte förlängas. I artikel 2 definieras de viktigaste termerna som används i förslaget. I artikel 3 fastställs att det är tillåtet att transportera farligt gods på inre vattenvägar inom en medlemsstats territorium om transporten sker i enlighet med bestämmelserna i detta direktiv och särskilt dess bilagor. 14 Artikel 4 I punkt 1 föreskrivs att gemenskapsintyg skall utfärdas för alla fartyg som transporterar farligt gods på de vattenvägar som avses i artikel 1. 1 i enlighet med förfarandet i marginal 10 282 i bilaga B. l och marginal 210 282 i bilaga B. 2 till detta direktiv. Därmed intygas att fartyget har inspekterats och att dess konstruktion och utrustning uppfyller tillämpliga bestäm melser i bilagorna A, B. l och B. 2 till detta direktiv. I punkt 2 fastställs att fartyg som har ett intyg utfärdat i enlighet med ADNR får transportera farligt gods inom hela gemenskapens territorium på de villkor som anges i detta intyg. Syftet med denna bestämmelse är att ta hänsyn till den utmärkta säkerhetspraxisen i Rhenstaterna, vars lagstiftning utgör grunden för detta förslag, och att undvika dubbelarbete och merkostnader för operatörerna. I punkt 3 ställs krav på en förteckning över myndigheter som är behöriga att genomföra inspektioner i enlighet med marginal 10 282 och 210 282 i ADN. I punkt 4 anges att ett intyg som utfärdats av den behöriga myndigheten i en medlemsstat skall godkännas av övriga medlemsstater. Artikel 5 I enlighet med punkt 1 förbehålls medlemsstaterna rätten att av andra orsaker än rena säkerhetsskäl reglera eller förbjuda transport av visst farligt gods på inre vattenvägar inom sitt territorium. 15 I punkt 2 regleras koastruktion och utrustning på fartyg som redan är i trafik när detta direktiv träder i kraft. I punkt 3 behandlas medlemsstaternas rättigheter i händelse av en olycka eller incident. I punkt 4 medges ett undantag för dioxiner och furaner vilket innebär att medlemsstaterna får behålla nationell lagstiftning som är i kraft den 31 december 1998. Punkt 5 innehåller en hänvisning till nationella bestämmelser för färjetrafik. Artikel 6 Punkt 1 syftar till att underlätta transport som sker med mer än ett transportmedel genom att godta de villkor som gäller för säker transport av farligt gods till havs eller på land. Dessa regler grundas i detta skede av harmoniseringen mer på FN:s globala rekommendationer om transporter som sker med mer än ett transportmedel, än på ADN. I punkt 2 medges ett undantag från bestämmelserna i bilagorna A, B. l och B. 2 till detta direktiv - enligt vilka märkning och dokumentation i samband med transporten måste finnas på flera språk - när transporten begränsas till en enda medlemsstats territorium. Dokumentationen får också ha en annan utformning i detta fall. Enligt punkt 3 får medlemsstaterna i enstaka fall, efter samråd med kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 9, avvika från bestämmelserna i bilagorna A, B. l och B. 2 till detta direktiv vid transporter som måste utföras inom en tidsram som inte medger tillräcklig tid för översyn av bilagorna. 16 Artikel 7 I punkt 1 anges att transport av farligt gods på inre vattenvägar till eller från tredje land skall genomföras i enlighet med bestämmelserna i bilagorna till detta direktiv. I de fall där gemenskapen har träffat avtal med tredje land som omfattar transport av farligt gods på inre vattenvägar skall emellertid bestämmelserna i dessa avtal tillämpas. I punkt 2 föreskrivs att fartyg som är registrerade i tredje land och som har inspekterats och godkänts av ett godkänt klassificeringssällskap i enlighet med bilaga C till detta direktiv inte behöver genomgå någon ytterligare särskild fartygsinspektion. I artiklarna 8 och 9 fastställs det kommittéförfarande som skall följas vid den fortsatta harmoniseringen av bestämmelser som reglerar transport av farligt gods på inre vattenvägar. Därvid skall särskild hänsyn tas till nya bestämmelser i ADN. I händelse av ändringar av specifika riskklasser i bilagorna A, B. l och B. 2, t. ex. radioaktivt material, skall den föreskrivna kommittén ta hänsyn till expertutlåtanden i denna fråga. Artiklarna IQ, JU och JU; Ingen kommentar. Bilaga A: Innehåller definitioner och allmänna bestämmelser samt en förteckning över ämnen och speciella bestämmelser för de olika klasserna. Bilagorna B. l och B. 2: Innehåller bestämmelser om transport av farligt gods i förpackningar eller i bulk och med tankfartyg. Bilaga C: Innehåller en förteckning över godkända klassificeringssällskap. 17 Förslag till rådets direktiv om tiilnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på inre vattenvägar EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 75. 1 c i detta, med beaktande av kommissionens förslag , med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2, i samarbete med Europaparlamentet i enlighet med det förfarande som avses i artikel 189c i fördraget , och med beaktande av följande: De senaste åren har transporterna av farligt gods på inre vattenvägar ökat avsevärt vilket medför en ökad olycksrisk. Åtgärder måste därför vidtas för att säkerställa att sådana transporter sker under säkrast möjliga förhållanden. 1 EGT C 2 EGT C 18 I rekommendationen om internationell transport av farligt gods på inre vattenvägar (ADN) anges enhetliga regler för säkra internationella transporter av farligt gods på inre vattenvägar. Dessa regler ligger helt i linje med förordningen om transport av farligt gods på Rhen (ADNR). Det är därför önskvärt att sådana regler utsträcks till att omfatta nationell trafik så att det blir möjligt att harmonisera gemenskapens villkor för transport av farligt gods på inre vattenvägar. Syftet med detta direktiv är att uppnå en tiilnärmning av nationella och internationella regler, parallellt med rådets direktiv 94/55/EG4 och 96/49/EG5 för transport av farligt gods på väg och järnväg. Genom denna ytterligare harmonisering kan transportsäkerheten förbättras, konkurrensvillkoren harmoniseras och transportverksamheten underlättas. Genom detta direktiv tillmötesgås också rådets begäran om utbildningskrav för besättningar på fartyg som transporterar farligt gods på inre vattenvägar. I enlighet med subsidiaritetsprincipen måste dessa lagar tillnärmas för att säkerställa en hög säkerhetsnivå vid nationella och internationella transporter, för att garantera att man genom att underlätta den fria rörligheten för varor och tjänster inom gemenskapen undviker all snedvridning av konkurrensen, och för att säkerställa överensstämmelsen med övriga gemenskapsbestämmelser. Bestämmelserna i detta direktiv påverkar inte gemenskapens och dess medlemsstaters åtagande vid UNCED-konferensen i Rio de Janeiro i juni 1992, i enlighet med målen i Agenda 21, kapitel 19, att eftersträva en framtida harmonisering av klassificeringssystemen för farliga ämnen. 4 5 EGT L 319, 12. 12. 1994, s. 7. Direktiv ändrat genom kommissionens direktiv 96/86/EG (EGT L 335, 24. 12. 1996, s. 43). EGT L 235, 17. 9. 1996, s. 25. Direktiv ändrat genom kommissionens direktiv 96/87/EG (EGT L 335, 24. 12. 1996, s. 45). 19 För närvarande saknas det gemenskapslagstiftning om säkerhetsförhållanden vid transport på inre vattenvägar av sådana biologiska agenser och genetiskt modifierade organismer som omfattas av direktiven 90/219/EEG6, 90/220/EEG7 och 90/676/EEG8. Bestämmelserna i detta direktiv påverkar inte tillämpningen av andra gemenskapsbestämmelser inom området för arbetar- och miljöskydd. Medlemsstaterna får fastställa bestämmelser om de transporter av farligt gods på inre vattenvägar som inte omfattas av detta direktiv. Alla medlemsstater måste behålla rätten att reglera eller förbjuda nationella transporter av visst farligt gods på inre vattenvägar, om andra skäl än säkerhetsskäl föreligger. Medlemsstaterna får göra undantag från de tekniska bilagorna till detta direktiv när det gäller färjetrafik som endast korsar en inre vattenväg eller ett hamnområde, så att lokala förhållanden och mångfalden av färjebåtar kan beaktas. Utvecklingen måste fortgå inom teknik och industri. Tidsbegränsade undantag bör därför föreskrivas. Transport av farligt gods på inre vattenvägar till eller från tredje land är tillåtet fömtsatt att den sker i enlighet med bestämmelserna i ADN. 6 EGT L 117, 8. 5. 1990, s. 1. 7 EGT L 117, 8. 5. 1990, s. 15. * EGT L 374, 31. 12. 1990, s. 1 20 Det måste vara möjligt att snabbt anpassa bilagorna till detta direktiv till den tekniska utvecklingen, särskilt genom antagande av nya bestämmelser som fastställts i ADN. Detta bör ombesörjas av den kommitté som inrättades genom artikel 9 i direktiv 94/55/EG. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 21 Kapitel I Räckvidd, definitioner och allmänna bestämmelser Artikel 1 I. Detta direktiv skall tillämpas på transport av farligt gods på inre vattenvägar inom eller mellan medlemsstater. II. Medlemsstaterna får undanta transport av farligt gods från hela eller delar av detta direktivs tillämpning om det sker med fartyg som trafikerar farbara vattenvägar som ej via inre vattenvägar är förbundna med andra medlemsstaters vattenvägar. III. Detta direktiv skall inte tillämpas på transport av farligt gods på inre vattenvägar om det sker med fartyg som tillhör försvaret eller dess ansvarsområde. IV. Havsgående fartyg som i gemenskapen trafikerar inre vattenvägar enligt punkt 1 skall uppfylla de konstruktionskrav som anges i marginal 120 100 till 120 295 i bilaga B. l till detta direktiv. V. Detta direktiv skall emellertid inte påverka en medlemsstats möjligheter att inom ramen för gemenskapslagstiftningen behålla särskilda säkerhetskrav för nationella eller internationella transporter av farligt gods, så länge dessa transporter inte omfattas av bilagorna. Det gäller bland annat följande: A. Regler om transportsäkerhetsmyndigheter, inbegripet sjöpolis. B. Krav på och genomförande av inspektioner på fartyg som transporterar farligt gods. 22 C. Krav på inspektionsmyndigheter och klassificeringssällskap. Nationella bestämmelser i fråga om punkterna b och c får inte förlängas. Bestämmelserna i fråga skall upphöra att gälla om liknande åtgärder görs obligatoriska enligt gemenskapslagstiftningen. Artikel 2 I detta direktiv avses med - ADN: de tekniska bilagorna till den rekommendation om internationell transport av farligt gods på inre vattenvägar som fastställdes i Genève och som i sin version av den 1 januari 1997 bifogas till detta direktiv, - ADNR: den förordning om transport av farligt gods på Rhen som är i kraft den 1 januari 1997, - farligt gods: de ämnen och varor som det är förbjudet eller tillåtet att transportera på särskilda villkor som anges i bilagorna till detta direktiv, - transport: all verksamhet som innebär transport av farligt gods på inre vattenvägar, mellan medlemsstater eller på en medlemsstats inre vattenvägar, inbegripet lastning, lossning och övergång till eller från annat transportsätt och alla nödvändiga stopp under transporten, och som omfattas av bilagorna till detta direktiv, utan att det påverkar de förfaranden som fastställs i medlemsstaternas lagstiftning om ansvarsskyldighet vid sådan verksamhet, - färjetrafik: transport som endast sker i syfte att korsa en inre vattenväg eller ett hamnområde. 23 Artikel 3 I. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 6 får sådan transport av farligt gods, som är förbjuden enligt bestämmelserna i bilagorna till detta direktiv, inte ske på de inre vattenvägarna inom en medlemsstats territorium. II. Om inte annat föreskrivs i detta direktiv och utan att det påverkar tillämpningen av marknadstillträdesreglerna för verksamhet på inre vattenvägar eller reglerna om transport av gods på inre vattenvägar, skall transport av farligt gods på inre vattenvägar tillåtas på de villkor som anges i följande bilagor: - Bestämmelser för farliga ämnen och varor (bilaga A). - Bestämmelser för transport av förpackat eller bulklastat farligt gods (bilaga B. l). - Bestämmelser för transport av farligt gods i tankar (bilaga B. 2). Artikel 4 I. Ett gemenskapsintyg skall utfärdas för alla fartyg som transporterar farligt gods på de vattenvägar som avses i artikel 1. 1, i enlighet med förfarandet i marginal 10 282 i bilaga B. l och marginal 210 282 i bilaga B. 2. Ett gemenskaps intyg som utfärdats av en medlemsstats behöriga myndighet skall bekräfta att fartyget har inspekterats och att dess konstruktion och utrustning uppfyller tillämpliga bestämmelser i bilagorna A, B. l och B. 2. Detta intyg skall förvaras ombord på fartyget. 24 II. Oaktat det som sägs i punkt 1 får alla fartyg med intyg utfärdat i enlighet med den förordning om transport av farligt gods på Rhen (ADNR) som är i kraft den 1 januari 1997 transportera farligt gods inom hela gemenskapens territorium på de villkor som anges i intyget. III. Varje medlemsstat skall upprätta en förteckning över myndigheter som är behöriga att utföra inspektioner i enlighet med marginal 10 282 i bilaga B. l och marginal 210 282 i bilaga B. 2. Förteckningen skall sändas till kommissionen och övriga medlemsstater. Bilaga C innehåller en förteckning över godkända klassificeringssällskap. IV. Ett intyg som utfärdats av en medlemsstats behöriga myndighet enligt punkt 1 skall godkännas av övriga medlemsstater. Kapitel II Avvikelser, begränsningar och undantag Artikel 5 I. Utan att det påverkar tillämpningen av övriga gemenskapsbestämmelser och endast av andra skäl än transportsäkerhetsskäl skall alla medlemsstater behålla rätten att reglera eller förbjuda transport av visst farligt gods på inre vattenvägar inom sitt territorium, särskilt med hänsyn till nationell säkerhet eller miljöskydd. II. Inom sitt territorium får en medlemsstat tillåta fartyg med intyg som gäller för transport av farligt gods och som utfärdats i enlighet med medlemsstatens lagstiftning, fram till det datum då giltighetstiden för detta intyg löper ut. 25 III. Om det inträffar en olycka eller incident och en medlemsstat anser att tillämpliga säkerhetsbestämmelser varit otillräckliga för att begränsa riskerna i samband med transporten, och om det föreligger ett akut behov av åtgärder, skall medlemsstaten underrätta kommissionen redan på planeringsstadiet om de åtgärder man önskar vidta. Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 9, besluta hum vida åtgärderna skall tillåtas och hur länge. Kommissionen får ändra bilagorna till detta direktiv i enlighet med förfarandet i artikel 9. IV. Medlemsstaterna får behålla alla nationella bestämmelser som är i kraft den 31 december 1998 och som avser transport och förpackning av ämnen som innehåller dioxiner eller furaner, fram tills dess att motsvarande bestämmelser införlivas i bilagorna till detta direktiv. Dessa bestämmelser får inte utökas eller skärpas. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om dessa nationella bestämmelser så att den kan informera övriga medlemsstater. V. Inom sitt territorium får en medlemsstat anta nationella bestämmelser för färjetrafik som avviker från bestämmelserna i bilagorna till detta direktiv. Dessa avvikelser måste anges i färjans tekniska certifikat. Artikel 6 I. Varje medlemsstat får tillåta transport av farligt gods på inre vattenvägar inom sitt territorium, om godset är klassificerat, förpackat och märkt i enlighet med internationelia krav för sjö- och landtransporter, och om transporten även inbegriper en färd till havs eller på land. 26 II. De bestämmelser som anges i bilagorna till detta direktiv och som avser språkanvändning i relevant märkning eller dokumentation skall inte tillämpas på transport som är begränsad till inre vattenvägar inom en enda medlemsstats territorium. En medlemsstat får tillåta användning av andra språk än dem som anges i bilagorna när det gäller transport som uteslutande sker på inre vattenvägar inom dess territorium. III. En medlemsstat får efter samråd med kommissionen i enstaka fall tillåta transport av farligt gods, transport som är förbjuden enligt bilagorna samt transport som sker på andra villkor än de som anges i bilagorna, fömtsatt att nationella säkerhetskrav är uppfyllda och kontrollerade i enlighet med tydligt angivna villkor. Artikel 7 I. Med förbehåll för nationella eller gemenskapsbestämmelser om marknadstillträde skall transport av farligt gods på inre vattenvägar mellan gemenskapen och tredje land tillåtas under förutsättning att kraven i bilagorna till detta direktiv är uppfyllda. I de fall gemenskapen har träffat avtal med tredje land som omfattar transport av farligt gods på inre vattenvägar skall emellertid bestämmelserna i dessa avtal tillämpas. II. Medlemsstaterna skall avstå från kraven på särskild inspektion av fartyg som är registrerade i tredje land om ett intyg har utfärdats av ett godkänt klassificeringssällskap i enlighet med bilaga C, av vilket det framgår att fartygets konstmktion och utmstning uppfyller tillämpliga bestämmelser i bilagorna A, B. l och B. 2. 27 Kapitel III Slutbestämmelser Artikel 8 De ändringar som behövs för att anpassa bilagorna till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen inom det område som omfattas av detta direktiv, särskilt när det gäller att beakta ändringar av motsvarande bestämmelser i ADN, skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 9. Artikel 9 I. Kommissionen skall biträdas av den kommitté för transport av farligt gods som inrättades genom artikel 9 i direktiv 94/55/EG9, nedan kallad "kommittén". II. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är, om nödvändigt genom omröstning. III. Yttrandet skall protokollföras och dessutom har varje medlemsstat rätt att begära att få sin uppfattning tagen till protokollet. EGT L 319, 12. 12. 1994, s. 7. 28 IV. Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgett. Den skall underrätta kommittén om hur dess yttrande har beaktats. Artikel 10 I. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den 1 januari 1999. De skall genast underrätta kommissionen om detta. Sådana lagar och andra författningar skall börja tillämpas senast den 1 januari 1999. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. II. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. III. Medlemsstaterna skall fastställa det sanktionssystem som skall gälla vid överträdelser av de nationella bestämmelser som antagits för att följa detta direktiv och skall vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa genomförandet av dessa. De sålunda föreskrivna sanktionerna måste vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. Medlemsstaterna skall till kommissionen anmäla sådana bestämmelser senast den dag som anges i punkt 1 och skall anmäla alla ändringar av dessa så snart som möjligt. 29 Artikel 11 Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 12 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den På kommissionens vägnar Ordförande 30 Bilaga A Bilagan omfattar marginal 0 001 till 6 999 i bilaga A till rekommendationen om internationell transport av farligt gods på inre vattenvägar (ADN) i dess gällande version den 1 januari 1997, och "medlemsstat" har ersatts med "avtalsslutande part". Observera att versioner på gemenskapens samtliga officiella språk kommer att offentliggöras så snart det finns en konsoliderad text tillgänglig på alla språk. Bilagorna B. l och B. 2 Bilagorna omfattar marginal 10 000 till 331 999 i bilagorna B. l och B. 2 till rekommendationen om internationell transport av Tarligt gods på inre vattenvägar (ADN) i dess gällande version den 1 januari 1997, och "medlemsstat" har ersatts med "avtalsslutande part". Observera att versioner på gemenskapens samtliga officiella språk kommer att offentliggöras så snart det finns en konsoliderad text tillgänglig på alla språk. Bilaga C Förteckning över godkända klassificeringssällskap I. Germanischer Lloyd II. Bureau Veritas III. Lloyd's Register of Shipping 31 ISSN 1024-4506 KOM(97) 367 slutlig DOKUMENT SV 07 14 06 02 Katalognummer : CB-CO-97-355-SV-C ISBN 92-78-22659-9 Byrån tor europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 3X