title: Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om rättsligt skydd för tjänster som bygger på eller utgörs av villkorad tillgång

eurovoc_concepts:
approximation of laws
audiovisual piracy
broadcasting
pay television
right to justice

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 09. 07. 1997 KOM(97) 356 slutlig 97/0198(COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om rättsligt skydd för tjänster som bygger på eller utgörs av villkorad tillgång (framlagt av kommissionen) INNEHÅLLSFÖRTECKNING Inledning I. A. B. C. II. A. B. C. Villkorad tillgång nå den inre marknaden Från kryptering till villkorad tillgång Radio-och TV-tjänster Informationssamhällets tjänster Behovet av gemenskapslagstiftning En marknad utsatt för piratverksamhet En marknad som hotas av ett splittrat regelverk Hinder för fri rörlighet för tjänster och varor III. Kommentarer till enskilda artiklar IV. Förslag till direktiv 3 4 5 7 8 10 11 13 17 Inledning År 1994 gav kommissionen ut ett meddelande om Europas väg till informationssamhället1, där en grönbok om rättsligt skydd för krypterade tjänster utlovades. Behovet av ett gemenskapsinitiativ på detta område betonades redan i meddelandet om ett strategiskt program för den inre marknaden2 och inledande undersökningar i frågan hade redan genomförts för kommissionens räkning. År 1995 genomförde kommissionen ett samråd med de berörda parterna genom en enkät som besvarades av ett antal ekonomiska aktörer. Av enkätsvaren framgick att illegal mottagning av krypterade tjänster och ett splittrat regelverk är ett reellt problem för mediabranschen på den inre marknaden. Grönboken om rättsskydd för krypterade radio- och tv-tjänster på den inre marknaden3 blev föremål för ett omfattande samråd under 1996. Reaktionerna på grönboken visade att det behövs ett rättsligt instrument på gemenskapsnivå, vars syfte bör vara att harmonisera det rättsliga skyddet för alla de tjänster där betalningen är avhängig av olika tekniker för villkorad tillgång, t. ex. kryptering och elektroniska lås. Denna uppfattning delas av Europaparlamentet4 och en stor majoritet av medlemsstaterna, som har anmodat kommissionen att lägga fram ett förslag till direktiv. Detta förslag till direktiv utlovades både i kommissionens arbetsprogram för 1997 och i den löpande åtgärdsplanen för informationssamhället5. Den 16 april 1997 antog kommissionen ett meddelande om ett europeiskt initiativ inom elektronisk handel6. Målet med detta europeiska initiativ är att "stimulera en kraftig tillväxt av elektronisk handel i Europa" genom att genomföra en "sammanhängande ram i form av åtgärder av teknisk, lagstiftande och stödjande karaktär som ett brådskande ärende före år 2000"7. 1 meddelandet sägs följande mot bakgrund av att syftet är att skapa ett förmånligt regelverk: "En säker distribution av tjänster kommer att kräva ett tillräckligt rättsligt skydd på hela den inre marknaden för tjänster med villkorad tillgång. Många tjänster kommer att använda någon form av kryptering eller något annat system för villkorad tillgång för att garantera att de får rimlig ersättning. Tjänsteleverantörer måste skyddas mot stöld av smarta kort eller andra deras piratkopieringsverktyg. Kommissionen kommer att föreslå ett direktiv för att upprätta en likvärdig skyddsnivå för tjänsteleverantörer i hela Europa. "8 tjänster med hjälp av olagliga dekodrar, 1 KOM(94) 347 slutlig, 19. 7. 1994. 2 KOM(93) 632 slutlig, 22. 12. 1993. 3 KOM(96) 76 slutlig, 6. 3. 1996. 4 Resolution av den 13 maj 1997. 5 KOM(96) 607 slutlig, 27. 11. 1996. 6 KOM(97) 157 slutlig, 16. 4. 1997. 7 Sammanfattning s. 4 och s. 6 i ovanstående meddelande. 8 S. 27, punkt 55. Motivering I. Villkorad tillgång nå den inre marknaden I. A. Från kryptering till villkorad tillgång De exempel som kommissionen presenterar i grönboken gäller främst kryptering och krypterade tjänster. Kryptering är den teknik som normalt används för att skydda radio- och TV-signaler (betal-TV och betal-radio) i betalningssyfte, men kryptering används också för många andra ändamål, av vilka en del ligger utanför ramen för detta gemenskapsinitiativ9. Tjänsteleverantörens berättigade intressen kan också skyddas med andra typer av teknik. I grönboken behandlas tjänster som bjuds ut till allmänheten mot betalning, vilken kan säkerställas med hjälp av flera olika tekniker som skiljer mellan behörig och obehörig tillgång10. Av svaren på grönboken framgick att denna metod används för ett stort antal radio- och TV-tjänster och interaktiva tjänster oavsett på vilket sätt de överförs11. Dessa tjänster behöver därmed samma typ av rättsligt skydd. Det gemensamma draget är att man inte kan få tillgång till distanstjänsterna utan att först bli godkänd som behörig, vilket skall säkerställa betalningen för tjänsterna. Följaktligen omfattar förslaget till direktiv alla tjänster som bygger på villkorad tillgång, dvs. traditionell betal-TV (och radio), video- på-beställning, radio-på-beställning, elektronisk förlagsverksamhet och en lång rad andra tjänster som bjuds ut till allmänheten genom abonnemang eller knutet till utnyttjandet av tjänsten12. Marknadsutvecklingen pekar mot att villkorad tillgång i allt större utsträckning utgör en tjänst i sig. För närvarande kan förhållandet mellan parterna i praktiken se ut på många olika sätt. Till exempel ingår kabeloperatörerna i vissa fall i en kedja av tjänster som kan sammanfattas på följande sätt: a) Tillhandahållande av det innehåll som kabeloperatören skall leverera (kanaler och/eller interaktiva tjänster) till konsumenten. 9 Detta gäller bland annat sekretessen för privatkommunikation och säkerheten för finansiella transaktioner. 10 Till exempel lösenord och elektroniska lås. 11 Samma tjänst kan överföras på olika sätt och till olika typer av terminaler. Till exempel kan betal- radio (och musik-på-beställning-tjänster) överföras • via telefonnätet (till en speciell radioapparat) • "via etern" till en bilradio (riktad sändning) • via ett kabelnät till en TV-apparat (som en del i ett paket med digitala tjänster) • on-line genom en multimediadator. 12 Alla dessa tjänster "bjuds ut till allmänheten" i den meningen att ett visst innehåll görs tillgängligt för vilken medborgare som helst som är beredd att "betala biljetten" för tjänsten. Tillträde till teatrar och biografer bygger på samma princip (skillnaden är att det är svårare att kontrollera tillträdet eller åtkomsten på distans, eftersom det kräver en annan teknik). I båda fallen kan tjänsten begränsas för vissa publikkategorier (till exempel filmer som är olämpliga för minderåriga) utan att det påverkar definitionen av en tjänst som "bjuds ut till allmänheten". b) c) Tillhandahållande av utrustning som gör det möjligt för konsumenten att ta emot de kanaler och tjänster som han/hon har behörig tillgång till. Administration av abonnemang och/eller avgifter som betalas av konsumenterna (i princip delas sådana intäkter mellan kanalerna efter att man dragit av betalningen till den leverantör som tillhandahåller tillgångstjänsten)13. I viss utsträckning har leverantören av tillgångtjänsten (kabeloperatören i det aktuella exemplet) samma roll som en researrangör som säljer paketresor (som består av flera tjänster som inte nödvändigtvis tillhandahålls av researrangören). Samma förhållande gäller för ett paket med digitala tjänster: konsumenten skriver under ett enda avtal (med leverantören av tillgångstjänsten som eventuellt fungerar som ombud) i stället för att sluta ett enskilt avtal för varje tjänst som ingår i paketet14. Obehörig mottagning leder därmed till att inte bara leverantörerna av innehållet osv. drabbas ekonomiskt (indirekt), utan också leverantören av tillgångstjänsten förlorar intäkter (direkt). I detta förslag till direktiv behandlas därför tillhandahållandet av villkorad tillgång som en tjänst i sig. IB. Radio- och TV-tjänster: betal-TV. betalning-per-visning och betal-radio Radio- och TV-tjänsterna har under flera decennier finansierats med reklamintäkter och/eller licensavgifter. Möjligheten att "betala direkt" för de program man ville se infördes först i USA. År 1995 hade betal-TV 54 % av TV-marknaden i USA (jämfört med 39 % i Europa och 28 % i Japan)15. Under 1996 var tillväxten för betal-TV emellertid störst i Europa och antalet abonnenter ökade från 13,2 till 16,1 miljoner16. För närvarande räknar man med att betal-TV inom två-tre år överallt i världen kommer att vara det medium genom vilket flest filmer konsumeras17. Inom EU förhåller det sig på detta sätt redan idag. Enligt Screen Digest fördelades de medel som inom EU förbrukades på filmer under 1996 på följande sätt (siffrorna inom parentes avser år 1988): bio: hyrvideo: köpvideo: betal-TV: 31,3% 14,2% 20,4% 34,0% (41,0%) (39,9%) (5,1%) (13,9%) Konkurrensen om sändningsrättigheter mellan betal-TV-kanalerna har skapat en stor marknad för audiovisuella tjänster. Enligt undersökningar som genomförts på uppdrag av kommissionen ökade de sammanlagda intäkterna för den europeiska radio- och TV- branschen i reala termer med 93 % mellan 1985 och 1994. Detta berodde huvudsakligen 13 Dessutom kan krypteringstjänster omfattas av ett separat avtal mellan en "teknikleverantör" och utsändaren. 14 Ett liknande scenario är vanligt inom telekommunikationsbranschen, där en operatör kan fungera som "portvakt" för en rad olika tjänster. 15 Källa: ID ATE. Enligt samma källa var den årliga tillväxten för betal-TV 23 % i Europa (jämfört med liyoför^ratis-TV: 16 Flest abonnenter fanns i Storbritannien (5,57 miljoner), följt av Frankrike (4,913 miljoner), Spanien (1,465 miljoner) och Tyskland (1,404 miljoner). 17 Screen Digest, januari 1997. på att det tillkom nya inkomstkällor som betal-TV, som i reala termer hade en abonnemangsökning med nästan 400 % under samma tid18. En annan ny marknad kan uppstå inom kort när det blir möjligt att visa filmer och sportevenemang mot betalning-per-visning. 1997 års VM-kvalmatch mellan England och Italien sändes mot betalning-per-visning och samlade 3,8 miljoner tittare i Förenade kungariket. I Italien (dar den första leverantören av fotbollsmatcher mot betalning-per visning fick 41 173 abonnenter på fyra månader) provas en ny tjänst där abonnenter kan köpa enstaka matcher i stället för "säsongsbiljett". Utvecklingen av digitalradio innebär att ett antal nya "temaradiokanaler", dvs. specialiserade kanaler, kan distribueras till abonnenterna. Detta förväntas skapa nya möjligheter för mediabranschen19. Det gemensamma draget för betal-TV, betalradio och betalning-per-visning är att sändningen måste skyddas mot obehörig mottagning, eftersom det är fråga om en abonnemangstjänst (eller, i ökande omfattning, en tjänst där avgifterna bygger på själva utnyttjandet av tjänsten). För att denna affärsverksamhet skall vara lönsam krävs olika tekniker för villkorad tillgång (framför allt kodning (scrambling) och kryptering20). Krypteringsteknik används redan inom många telekommunikationssystem, både för att skydda den information som överförs av tillämpningen och för att identifiera sändaren och den behöriga mottagaren av denna information. Kryptering förknippades tidigare med diplomatverksamhet och militär verksamhet, men stöder numera i allt större utsträckning många tillämpningar som vi utnyttjar i det dagliga livet. Till exempel måste man för betalningsändamål kunna identifiera den terminal från vilken samtalet görs vid användning av mobila kommunikationsnät, medan samtalet i sin tur måste skyddas mot avlyssning. Därför tillhandahåller GSM21 röstkryptering (även om detta inte alltid utnyttjas) och kryptering för verifiering av användaren. Detta tillvägagångssätt har också legat till grund för DVB:s standard22. I september 1991 antog Europarådet en rekommendation om rättsligt skydd för krypterade TV-tjänster23 riktad till medlemsstaterna (uppdaterad i januari 1995 genom rekommendationen om åtgärder mot piratverksamhet på ljudområdet och det audiovisuella området24). I texten betonar man de negativa följderna av piratverksamhet 18 KMPG, "Organisation and Performance of Audio-visual Services and Production", Final Report to the European Commission, December 19% (Studies on Effectiveness and Impact of Internal Market Integration). Liknande slutsatser publicerades nyligen beträffande den globala marknaden: "under det senaste decenniet har utvecklingen och framväxten av nya sätt att konsumera film sammanträffat med en markant konsumtionsökning avseende filmunderhållning. Uppkomsten av betal-TV och video har främjat kunskapen om och efterfrågan på bra produkter och det är denna utveckling som till viss del har drivit på tillväxten inom teatennarknaden" (Screen Digest, januari 1997). 19 Se "Anmälan om ett handelsbolags avtal att sätta upp och driva digital radioverksamhet för Europa" 20 (Music Choice Europe) i EGT nr C 70,6. 3. 1997, s. 7. I allmänhet definieras kryptering som en process där man omvandlar indata (klartext) till kryptotext (utdata). Den omvända processen kallas dekryptering. 21 Europeisk standard för digitala, allmänt tillgängliga mobiltelefontjänster. 22 Gemensam krypteringsalgoritm för Digital Video Broadcasting. 23 Ministerkommitténs rekommendation nr R (91) 14. 24 Ministerkommitténs rekommendation nr R (95) 1. och anger vilken typ av aktiviteter som skall omfattas av civilrättslig gottgörelse25 och straffrättsliga eller administrativa påföljder26. I rekommendationen definieras krypterad tjänst som vilken TV-tjänst som helst, oavsett vilken teknik som används för sändning eller återutsändning, vars egenskaper ändras för att endast en begränsad publik skall ha tillgång till den. Motsvarande begrepp på gemenskapsnivå är villkorad tillgång, som används i direktiv 95/47 om tillämpning av standarder för sändning av televisionssignaler (artikel 4)2 7. Marknadsutvecklingen pekar dock mot att tekniken med villkorad tillgång kommer att tillämpas också för att kontrollera tillgången till andra digitala tjänster än TV-sändningar. "Till exempel tjänster som inte är TV-tjänster men som överförs med hjälp av radio- och TV-nät (. ) eller tjänster som distribueras genom kopplade nät"28. Dessa tjänster bör inte förbises när man fastställer tillämpningsområdet för gemenskapens rättsliga instrument. I. C. Informationssamhällets tjänster Är 1996 såldes 68,4 miljoner datorer fanns 16,1 miljoner Internet-värdar30. Internet domineras fortfarande av U SA (med knappt 60 % av alla Internet-värdar31), medan Europeiska unionen står för omkring 20 % av den sammanlagda siffran och resten av världen för återstående 20 %3 2. i världen29. I slutet av januari 1997 förslaget till direktiv om regelverkets öppenhet33 definieras I informationssamhällets tjänster som tjänster som "utförs på distans, på elektronisk väg och på individuell begäran av en tjänstemottagare". Denna definition täcker en lång rad tjänster, som exemplifieras i det meddelande som åtföljer förslaget till direktiv. I början var dessa tjänster allmänt tillgängliga och gratis, men nu bygger allt fler nya tjänster på villkorad tillgång (eller utvecklas i riktning mot detta). Aktuella exempel är allt från traditionella dagstidningar i elektronisk form34 till tillhandahållandet av finansiell information och "pakettjänster"35. Den villkorade tillgången till dessa tjänster bygger för närvarande på elektroniska lås, medan den för andra on line-tjänster bygger på kryptering. 25 Föreläggganden och skador (Princip II. 2). 26 Princip II. 1. 27 Europaparlamentets och rådets direktiv 95/47/EG av den 24 oktober 1995 (EGT nr L 281, 23. 11. 1995, s. 51) 28 DXI »The Regulation of Conditional Access Services for Digital Television" (slutligt remissvar), 27. 11. 1996. Enligt denna skrivelse anser regeringen i Förenade kungariket att villkorad tillgång till sådana tjänster bör sammanföras inom ett enhetligt regelverk. 29 Källa: International Data Corp. 30 En Internet-ansluten dator kan motsvara en eller flera tusen användare (när anslutningen tillhandahålls av kommuner, universitet, företag osv). Som en följd av detta kan man endast göra en grov uppskattning av antalet Internet-användare, som ligger mellan 48 och 60 miljoner. 31 OBS: man bör lägga märke till att siffran för USA innehåller alla Internet-anslutna datorer med en adress som slutar på ". com", vilket kan innebära att USA:s andel är överdriven (många kommersiella värddatorer representerar i själva verket europeisk affärsverksamhet). Samma resonemang gäller för Internet-anslutna datorer med adresser som slutar "net" och ". org" (vilka ingår i siffran för USA oberoende av ägarnas geografiska lokalisering). 32 Källa: Network Wizards. 33 KOM(96) 392 slutlig, 30. 8. 19%. 34 I februari 1997 fanns 1 533 dagstidningar tillgängliga on-line på World Wide Web (327 av dessa i Europa och 880 i USA). 35 Exempel: America on Line (AOL) hade 8 miljoner abonnenter i februari 1997. Enligt Andersen Consulting36 kommer den elektroniska andelen av föriagsmarknaden år 2000 att uppgå till mellan 5 och 15 % och vara värd mellan 8,8 och 12,4 miljarder ecu. Publicering i elektronisk form gör det möjligt att skapa nya och billiga informationskällor och förbättra tillgången till de redan befintliga. Många publikationer (t. ex. encyklopedier och specialtidskrifter), tryckta version skulle vara för dyra för genomsnittskonsumenten blir i den elektroniska versionen tillgängliga till ett överkomligt pris. i sin som On line-tillämpningar skulle på samma sätt kunna förbättra tillgången till en mängd olika uppgifter, förutsatt att lönsamheten för sådan affärsverksamhet säkerställs genom avgifter som bygger på hur mycket tjänsten utnyttjas och som tas ut med hjälp av villkorad tillgång (och genom rättsligt skydd för detta). Man kan inte tillåta obegränsad tillgång till databaser, eftersom det krävs så stora investeringar för att skapa dem. Tillsammans med publicering i elektronisk form37 är on line-tillgång till databaser en av de mest lovande tillämpningarna i den revolution som informationssamhället innebär. I en nyligen genomförd undersökning38 sägs att ett stort antal kommersiella informationstjänster som under många år varit tillgängliga endast för professionellt verksamma kunder med stora ekonomiska resurser nu genom konsumentinteraktiva tjänster kan bli mer allmänt tillgängliga39. Inom den närmaste tiden kommer utvecklingen bland annat att omfatta tillhandahållandet av musik-på-beställning on-line. Nyligen uppskattade International Federation of the Phonographic Industry40 den potentiella omsättningen för musikinspelningar i elektronisk form till 2 miljarder dollar. Längre fram kommer sannolikt video-på-beställning att finnas tillgänglig både via TV- apparater och dataskärmar. Därmed skulle särbehandling av en viss överföringsmetod (eUer mottagare) strida mot principen om likabehandUng och eventuellt snedvrida konkurrensen. 36 "Strategic Developments for the European Publishing Industry towards the Year 2000": Study for the European Commission, 1996. 37 Den elektroniska versionen av en dagstidning innehåller flera länkar (hypertext) som var och en leder läsaren till utgivarens arkiv eller andra närliggande publikationer. 38 Farncombe Technology: "The impact of new signal protection methods on interactive services' business strategies": Study for the European Commission, 1996. 39 T. ex. erbjuder vissa finanstidningar en "personlig tidning" som innehåller en kundanpassad liksom kundanpassad tillgång till företagsrapporter och nyhetssida och värdepappersportfölj presentation i grafisk form av utvecklingen på aktiemarknaden. 40 Citerat av Reuters, 2. 12. 19%. IL Behovet av gemenskapslagstiftning ILA. En marknad utsatt för piratverksamhet De ovan nämnda affärsmöjligheterna (och de därmed sammanhängande möjligheterna att skapa arbetstillfällen inom mediabranschen) kommer att vara beroende både av tillgången på olika tekniker för villkorad tillgång och det rättsliga skyddet för dessa. Villkorad tillgång är en förutsättning för att det skall vara lönsamt att tillhandahålla tjänsten, men fungerar också som ett skydd mot piratverksamhet, vilket de potentiella utgivarna önskar eftersom det saknas ett rättsligt skydd mot sådan verksamhet. Marknaden för tjänster som bygger på villkorad tillgång växer snabbt tack vare digitaltekniken, men denna tillväxt kan riskeras genom den lika snabbt växande piratverksamheten: en parallell och blomstrande industri som tillverkar och marknadsför utrustning som gör det möjligt för obehöriga att komma åt tjänsterna. Sådan utrustning marknadsförs i särskilda publikationer och på flera Internet-sidor och en servicemarknad har också utvecklats (för underhåll av utrustningen). Denna typ av piratverksamhet har flera negativa följder: • Tjänsteleverantören förlorar abonnemangsintäkter. Betal-TV-operatörernas direkta kostnader för piratverksamheten beräknas under 1996 uppgå till 240 miljoner ecu41 (de indirekta kostnader som orsakas av att man måste byta ut det system som blivit utsatt för piratverksamhet är inte medräknade i detta belopp). • Leverantören av tillgångstjänsten drabbas ekonomiskt genom eventuella extrakostnader för att byta ut de hjälpmedel som den villkorade tillgången bygger på. Intäkterna påverkas också om någon obehörig kommer åt skyddade tjänster. • Indirekt drabbas också leverantören av innehållet ekonomiskt. Rättighetsinnehavaren får i allmänhet betalt med hänsyn till publikunderlaget och illegal mottagning leder till att denne går miste om en del av abonnemangsintäkterna. Konsumenterna drabbas genom högre priser. Tjänsteleverantören kommer utan tvivel att försöka återvinna en del av de förluster som orsakats av piratverksamheten genom att höja priserna (och/eller uthyrningsavgifterna) för sina tjänster och sin utrustning. • Konsumenterna far färre valmöjligheter. Användningen av illegal utrustning för att obehörigen komma åt skyddade tjänster minskar marknadens förtroende och leder till att innehållsleverantörerna kommer att vara ovilliga att göra sina verk tillgängliga för distribution via radio- och TV-signaler eller som on line-tjänster42. Konsumentbedrägerier Många konsumenter blir vilseledda om ursprunget för den piratutrustning som de köper och tror därför att utrustningen är godkänd. Om operatören ändrar systemet för villkorad tillgång (av säkerhetsskäl eller av något annat skäl) kommer konsumenten inte att kunna använda den utrustning han/hon har köpt. 41 Källa: AEPOC (Association Européenne pour la Protection des Oevres et services Cryptés). 42 Se "Intellectual Property Protection in Cyberspace" (ITAA Discussion Paper) 1996. Detta är skälen till att Europaparlamentet och rådet införde en punkt om piratverksamhet i ingressen till direktiv 95/47 av den 24 oktober 199543. Punkten i ingressen lyder:"Vad gäller den digitala miljön för audiovisuella medier i Europa kommer problemen med piratverksamhet att öka (. ). Det blir allt mer nödvändigt att införa och tillämpa en effektiv europeisk lagstiftning för att förhindra piratverksamhet. " II. B En marknad som hotas av ett splittrat regelverk Utbudet av tjänster som bygger på villkorad tillgång har utvecklats för att tillgodose en tjänsterna betalas av (vilket är skälet alltmer specialiserad efterfrågan slutanvändaren). För att tjänsterna skall vara lönsamma krävs att marknaden har en viss storlek, men inom ett visst geografiskt område kan marknaden för tjänster inom en viss nisch vara mindre än marknaden för tjänster avsedda för en bred publik och det geografiska området är därför kanske inte tillräckligt stort för att garantera den "riktade" tjänstens lönsamhet. De tjänster som granskas i detta meddelande tillgodoser i många fall efterfrågan på "transnationella nischer" (dvs. efterfrågan som bygger på andra kulturella faktorer än nationalitet). till att Skillnaderna i det rättsliga skyddet mot piratverksamhet hämmar utvecklingen av dessa tjänster i ett europeiskt perspektiv. I detta sammanhang bör man lägga märke till följande: 1. 2. 3. 4. 5. 6. I de flesta medlemsstaterna omfattas endast radio- och TV-tjänster av de nuvarande reglerna mot piratverksamhet44. I en av medlemsstaterna särskiljer man i sin lagstiftning mellan sändningar via kabel och sändningar via satellit så att de senare inte omfattas av samma rättsliga skydd som de förra. I en annan medlemsstat begränsas det rättsliga skyddet till tjänster som sänds ut från det egna landet. I flera medlemsstater bestraffas piratverksamhet endast enligt de allmänna bestämmelserna om illojal konkurrens och dessa är tillämpliga endast om och i den mån som den olagliga verksamheten påverkar den nationella marknaden (vilket kanske inte är fallet om de piratavkodare som tillverkas i det aktuella landet marknadsförs i en annan medlemsstat). Listan över olaglig verksamhet (om det finns en sådan) skiljer sig från en medlemsstat till en annan (vilket även gäller graden av skydd). Ett antal medlemsstater saknar lagstiftning för att belägga illegal mottagning av tjänster som tillhandahålls på grundval av villkorad tillgång med påföljd. I detta sammanhang bör man till att direktivet om kabel- och satellittjänster45, som innehåller regler för satellitsändningar och återutsändning via kabel av skyddade verk, inte ger operatörerna något stöd i kampen mot illegal mottagning. Detta beror på att mottagning inte utgör en relevant "handling" i den lägga märke 43 Se ovan (fotnot 22). 44 Grönboken om rättsskydd för krypterade radio- och tv-tjänster, s. 25. 45 Direktiv 93/83/EEG. 10 betydelse som avses i lagstiftningen om upphovsrätt, som traditionellt omfattar kommunikation som motsats till mottagning46. H. C. Hinder för fri rörlighet för tjänster och varor Ett splittrat regelverk kan hindra den fria rörligheten för varor och tjänster och vara ett hot mot en välfungerande inre marknad. Bestämmelser som skall ge ett rättsligt skydd mot illegal mottagning och som i detta syfte skiljer mellan tjänster på grundval av deras ursprung47 är oförenliga med principerna i EG-fördraget och måste därför avskaffas. I andra bestämmelser särskiljs tjänster på grundval av överföringsmetod, till exempel genom att markbaserade radio- och TV-tjänster och tjänster överförda via kabel skyddas mot illegal mottagning medan satellittjänster (som alla har sitt ursprung utanför det egna landet) inte har något sådant skydd48. Av EG-domstolens rättspraxis att döma är sådana inte berättigade. Särskiljande åtgärder som påverkar friheten att bestämmelser tillhandahålla tjänster är i själva verket förenliga med gemenskapslagstiftningen endast om de kan hänföras till ett uttryckligt undantag, t. ex. det i artikel 56 i EG-fördraget, där man hänvisar till skäl som allmän ordning, säkerhet och hälsa. Den särskillnad som det är fråga om i de här särskilda fallen verkar inte vara grundad på något av dessa skäl49. Också bristen på rättsligt skydd i vissa mottagande stater kan hindra den fria rörligheten för varor och tjänster. Genom samrådet framkom att rättsligt skydd mot illegal mottagning av tjänster är en viktig del av operatörernas marknadsstrategi. Bristen på rättsligt skydd i vissa medlemsstater för tillhandahållande av tjänster över gränserna) gör för närvarande den inre marknaden mycket mindre attraktiv än den skulle kunna vara. (tillsammans med kryphålen rättsliga skyddet i det Bristen på enhetligt skydd i de medlemsstater som har mottagningsmöjligheter försvårar förhandlingarna med leverantörerna av innehållet, vilket i sin tur gör det svårare för leverantörerna av tillgångstjänster att skaffa sig rättigheter till en rimlig kostnad. Detta påverkar framför allt den gränsöverskridande verksamheten. Skillnader mellan nationella bestämmelser kan hindra den fria rörligheten för varor. En del av hindren är oförenliga med gemenskapslagstiftningen och måste därför undanröjas. Andra kan vara berättigade50 med hänsyn till mål av allmänt intresse som konsumentskydd (mot bedrägerier) och immateriella och industriella rättigheter (mot piratverksamhet). Det behövs ett juridiskt bindande gemenskapsinstrument som ger ett enhetligt skydd för att man skall kunna undanröja de hinder som upptäckts och fullborda den inre marknadens regelverk för tjänster knutna till villkorad tillgång. Kommissionen anser att detta gemenskapsinstrument av proportionaiitetsskäl bör utgöras av ett direktiv, eftersom detta ger medlemsstaterna frihet att själva välja vilka medel man vill använda för att uppnå målen. 46 Grönboken om rättsskydd för krypterade tjänster, s. 23. 47 Se kapitel II. B, punkt 3. 48 Se kapitel II. B, punkt 2. 49 Grönboken, s. 32. 50 Under förutsättning att proportionalitetsprincipen respekteras. 11 Förslaget till direktiv omfattar inte underlåtenhet att uppge rättighetshavare51 och inte heller de tekniska åtgärder som upphovsmän vidtar för att utöva sina rättigheter52. Kommissionen behandlade dessa frågor i grönboken om upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället53 och de kommer också att bli föremål för separata åtgärder, vilket tillkännagavs i kommissionens meddelande av den 20 november 199654. 1 förslaget till direktiv behandlas inte heller frågan om industriell äganderätt till avkodare, eftersom det finns särskild gemenskapslagstiftning om dessa rättigheter. Kryptering som används av andra skäl än att säkerställa betalningen för en tjänst omfattas inte av förslaget till direktiv. När kryptering används för att skydda integriteten och/eller sekretessen i samband med information och kommunikation, är det fråga om hänsyn till andra allmänna intressen (nämligen säkerheten för afFärstransaktioner och skyddet av den grundläggande rätten till privatliv, inklusive sekretess vid kommunikation). Förslaget till direktiv är avsett att vara tillämpligt utan att det påverkar en eventuell begränsning av användningen av krypteringsteknik och -produkter55. 51 Enligt definitionen i artikel 12 i Världsorganisationen för den intellektuella äganderättens (WIPO) fördrag om upphovsrätt, 1996. 52 Artikel 11 i ovannämnda fördrag. 53 KOM(96) 568 slutlig: "Uppföljning av grönboken om upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället". 54 Exempel: digitala signaturer kommer att omfattas av direktivet när de används som lösenord till en tjänst förknippad med villkorad tillgång, men inte när de används för andra ändamål. 55 Den 27 mars 1997 antog OECD:s råd en rekommendation om "Riktlinjer för krypteringspolitik". Rådet medger att kryptering har en mängd olika tillämpningar och att varje sådan tillämpning väcker olika frågor, men betonar att om man inte utnyttjar krypteringens möjligheter, kan det ha negativa följder för skyddet av privatlivet, imateriella rättigheter och för elektronisk handel. 12 III. Kommentarer till enskilda artiklar Artikel 1 Punkt a) I punkt a) och punkt b) definieras förslagets tillämpningsområde. Tillämpningsområdet omfattar liksom tillhandahållandet av tillgång till dessa tjänster, i den mån tjänsterna tillhandahålls med hjälp av teknik för villkorad tillgång (enligt definitionen i punkt b)). radio- och TV-sändningar och informationssamhällets tjänster TV-sändningar definieras på samma sätt som i direktiv 89/552/EEG. Denna definition ligger till grund för definitionen av radiosändningar, som bör tolkas så att den omfattar både ljud- och datasignaler som överförs inom samma kanal. Definitionerna av radio- och TV-sändningar omfattar inte tjänster som tillhandahålls på individuell begäran, som behandlas i nästa stycke (informationssamhällets tjänster). Definitionen av informationssamhällets tjänster bygger på kommissionens förslag till direktiv om ändring av direktiv 83/189/EEG beträffande "regelverkets öppenhet inom den inre marknaden för informationssamhällets tjänster". Enligt artikel 1 i förslaget omfattar definitionen alla tjänster som "utförs på distans, på elektronisk väg och på individuell begäran av en tjänstemottagare". Exempel på dessa tjänster är video-på-beställning, radio- på-beställning (som inte omfattas av definitionen av radio- och TV-tjänster), oberoende av vilken typ av terminal som mottagaren använder (TV-apparat, dataskärm eller någon annan typ av utrustning). Kontrollen av potentiella slutanvändares tillgång till de ovannämnda tjänsterna är en särskild uppgift och kan utföras av tjänsteleverantören själv (t. ex. ett radio- och TV- bolag), men utförs allt oftare på tjänsteleverantörens uppdrag av ett företag som specialiserat sig på sådan kontroll. De funktionella förhållandena (men inte teknikerna för villkorad tillgång) liknar dem för en serie konserter som tillsammans bildar en 'säsong', till vilken varje behörig slutanvändare har en säsongsbiljett som utgör ett avtal med konsertarrangören, men inte med medlemmarna i de olika orkestrar som framträder vid de konserter som avtalet gäller. Det är ganska lätt att upprätthålla de begränsningar som gäller för tillträde till konsertlokalen (genom att kontrollera varje besökares biljett vid entrén så att eventuella obehöriga upptäcks). I fallet med radio- och TV-sändningar är det enda pålitliga sättet att kontrollera tillgången att se till att slutanvändaren inte kan ta emot tolkningsbar information från den överförda signalen om han/hon inte använder utrustning och programvara som kan behandla signalen. Punkt b) De tjänster som räknas upp i punkt a) omfattas av förslaget till direktiv om och i den mån som de tillhandahålls med hjälp av någon teknik för villkorad tillgång. Enligt punkt b) syftar detta på vilken teknisk åtgärd som helst som kontrollerar tillgången till en tjänst så att tjänsten kan erhållas endast om man först blivit personligt godkänd som behörig, i den mån detta godkännande skall säkerställa betalningen för tjänsten. Skälet till detta är att det rättsliga skyddet inte avser tekniken i sig, utan det berättigade intresse som tekniken är till för att skydda (betalningen för tjänsten). Liknande teknik kan användas för att skydda 13 olika intressen (t. ex. sekretess i samband med privat kommunikation), som inte omfattas av direktivet. De tjänster som räknas upp i punkt a) görs tillgängliga för alla som är beredda att "betala biljetten" och de tekniska åtgärder som beskrivs i punkt b) skall säkerställa betalningen för denna "biljett". De tillgängliga teknikerna på detta område utvecklas ganska snabbt och helt nya tekniker kan komma att utvecklas. Detta är ett av skälen till att förslaget till definition inte bygger på en viss teknik, t. ex. kryptering, även om kryptering ofta används i digitala system. Nedan följer ett antal vägledande men inte uttömmande exempel på tekniker för villkorad tillgång: (Digital) kryptering och (analog) kodning av radio- och TV-sändningar. Kryptokuvert som innehåller en krypterad version av ett dokument (text, bild, video) och regler för vem som skall få tillgång till dokumentet. Elektroniska lås som ger utgivaren möjlighet att "låsa in" ett visst innehåll så att man kan komma åt tjänsten endast om man först blir godkänd som behörig (t. ex. genom abonnemang). Punkt c) Definitionen av utrustning för villkorad tillgång inbegriper avkodare, satellitmottagare (set-top box), smarta kort och all annan utrustning eller programvara som ensam eller tillsammans med någon annan utrustning är nödvändig för att man skall kunna ta emot tjänsten i en tolkningsbar form (i motsats till en kodad, ej tolkningsbar form). Punkt d) De anknytande tjänsterna skall också gagnas av bestämmelserna i artikel 2. 2, även om de inte berättigade till lagligt skydd enligt artikel 3 och 4. Utvecklingen av en inre marknad på detta område kräver fri rörlighet för de anknytande tjänsterna (installation, underhåll, utbyte och affärskommunikationstjänster) som, av skäl som hör till det område som samordnas genom detta direktiv, inte skall begränsas. Affärskommunikation är avsett att i enlighet med grönboken om affärskommunikation på den inre marknaden (KOM(96) 192 av den 8 maj 1996) täcka "alla former av kommunikation som är avsedda att gynna antingen produkter och tjänster etter ett företags eller organisations anseende hos konsumenter och distributörer". Punkt e) Definitionen av illegal utrustning är kopplad till den lista över förbjuden verksamhet som finns i artikel 3. All verksamhet som nämns i artikeln har något samband med illegal utrustning, men själva innehavet (för privata ändamål) av sådan utrustning skall enligt förslaget till direktiv inte vara belagt med påföljd, eftersom denna fråga överlåts åt medlemsstaterna (15:e stycket i ingressen). 14 Punkt O Begreppet villkorad tillgång bygger på definitionen i punkt b) och måste tolkas i kombination med denna. Därmed omfattar förslaget inte vägran att ge behörighet av skäl som inte hör samman med betalningen av tjänsten. Obehörig tillgång som sådan beläggs inte med påföljd enligt förslaget till direktiv, utan det är den affärsverksamhet som gör sådan tillgång möjlig (artikel 3) som blir belagd med påföljd. Punkt g) Genom definitionen avgränsas tillnärmningen av medlemsstaternas lagar och andra författningar. Tillnärmningen berör det rättsliga skyddet för tjänster mot obehörig tillgång, som i punkt f) definieras som tillgång till en skyddad tjänst utan att tjänsteleverantören godkänt behörigheten. Upphovsrätt och andra närliggande rättigheter ingår därmed inte i det område som samordnas genom direktivet, utan det intresse som skyddas av de föreslagna åtgärderna är tjänsteleverantörernas rätt till betalning. Rättighetsinnehavarnas intressen förblir klart åtskilda, även om de utan tvekan kommer att få ekonomiska fördelar som en indirekt följd av åtgärderna. Samma förhållande gäller frågan om industriell äganderätt till utrustning för villkorad tillgång. Artikel 2 Denna artikel syftar till att garantera den fria rörligheten för skyddade tjänster, anknytande tjänster och för utrustning för villkorad tillgång. För att garantera ett enhetligt skydd för dessa friheter, krävs i punkt 1 att varje medlemsstat vidtar de åtgärder vilkas syfte definieras i artiklarna 3 och 4. För att uppfylla denna skyldighet kommer en del medlemsstater att behöva anpassa sin lagstiftning i enlighet med definitionerna i artikel 1. Om den gällande lagstiftningen till exempel endast omfattar radio- och TV-tjänster, kommer den att behöva ändras så att den omfattar alla de tjänster som definieras i artikel 1 a). Om det rättsliga skyddet är begränsat till tjänster som sänds ut från det egna landet, måste denna diskriminerande åtskillnad avskaffas och detsamma gäller all lagstiftning där man gör en diskriminerade åtskillnad mellan olika överföringsmetoder (t. ex. mellan kabel- och satellitöverföring) eller mellan olika typer av terminaler (t. ex. TV-apparater och datorer). I Europa överförs i själva verket många tjänster både via satellit, kabel och/eller markbaserade sändare och för digitala tjänster kommer inom kort integrerade plattformar för kabelförbindelser, satellitmottagare och -avkodare, telefonlinjer osv. Punkt 2 är en ren tillämpning av principerna för den jnre marknaden. När ett område har samordnats genom harmonisering finns det inte längre något skäl att begränsa den fria rörligheten för varor och tjänster. Medlemsstaterna skall inte begränsa den fria rörligheten för de varor och tjänster som omfattas av detta direktiv av skäl som hänger samman med det rättsliga skyddet mot illegal verksamhet av det slag som beskrivs i artikel 3 annat än genom de åtgärder som fastställs i punkt 1. 15 Artikel 3 Listan över förbjuden verksamhet bygger huvudsakligen på princip I i Europarådets rekommendation R(91)14. I denna rekommendation skiljer man klart mellan innehav för kommersiella och för privata ändamål. Det förra är olagligt men inte det senare. I flera medlemsstater garanteras rättsligt skydd för kodade tjänster genom de allmänna bestämmelserna om illojal konkurrens, vilka endast omfattar kommersiell verksamhet, eftersom lagstiftningen om illojal konkurrens är tillämplig endast på sådan verksamhet. Förslaget följer Europarådets rekommendation på denna punkt, men samtidigt beaktas proportionalitetsprincipen som enligt artikel 3b i EG-fördraget innebär att gemenskapen inte skall vidta någon åtgärd som går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det mål som eftersträvas. I punkt b) går direktivet längre än rekommendationen, men med utgångspunkt från samma princip: att belägga kommersiell verksamhet som ger möjlighet till obehörig mottagning med påföljd, men inte obehörig mottagning i sig. I artikel 3 a förutses begränsningar av bland annat kommersiell import av illegal utrustning. Alla importbegränsningar avseende tredje land måste vara förenliga med de skyldigheter som fastställs i WTO. s bestämmelser. Med tanke på att denna åtgärd kommer att tillämpas utan någon åtskillnad mellan europeiska produkter och produkter från tredje land och med tanke på att åtgärden uppfyller det berättigade syftet att kontrollera vilseledande metoder, kommer den att vara förenlig med WTO:s bestämmelser. Begreppet lämpliga sanktioner och möjligheter till rättelse förtydligas genom de villkor som fastställs i artikel 4. Punkt 1 Artikel 4 För att en lag skall ha någon verkan, måste den kompletteras med lämpliga sanktioner. Vad gäller gemenskapslagstiftningen ingår denna princip i kommissionens meddelande om sanktionernas roll vid genomförandet av gemenskapslagstiftningen med avseende på den inre marknaden (KOM(95) 162). Detta behöver inte betyda att man harmoniserar sanktionerna. I artikel 4. 1 anges ett antal kriterier som bör leda till att målet uppnås, men samtidigt ge medlemsstaterna tillräckligt utrymme för flexibilitet. Dessutom kan det finnas användbara delar i TRIPS-avtalets avsnitt om genomförande, där en lång rad åtgärder mot piratverksamhet räknas upp. Punkt 2 I denna punkt anges de sedvanliga möjligheter till rättelse som kan tillämpas på den aktuella verksamheten i de flesta medlemsstater. Rättelse kan krävas av en eller flera tjänsteleverantörer. Artikel 44 i TRIPS-avtalet behandlar förbudsförelägganden och artikel 45 innehåller regler om skadestånd. Beslagtagande av otillåtet material behandlas i artikel 46 i TRIPS-avtalet och i artikel 7 i direktiv 91/250/EEG, som ger behöriga myndigheter rätt att beslagta otillåtna kopior av programvara för datorer. Artiklarna 5,6,7 och 8 Detta är standardbestämmelser. 16 IV. Försla2 till Europaparlamentets och rådets direktiv om rättsligt skvdd för tjänster som bygger på eller utgörs av villkorad tillgång EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 57. 2, 66 och 100a i detta, med beaktande av kommissionens förslag56, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande57, enligt förfarandet i artikel 189b i fördraget58, och med beaktande av följande: I målen för Europeiska gemenskapen ingår enligt fördraget att skapa en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken och att säkerställa ekonomiska och sociala framsteg genom att undanröja de barriärer som delar dessa folk. Tillhandahållandet av radio- och TV-tjänster och av informationssamhällets tjänster över gränserna kan på ett betydelsefullt sätt bidra till att dessa mål uppnås. I fördraget fastställs rätten till fri rörlighet för alla tjänster som utförs mot ersättning. Denna rättighet tillämpad på radio- och TV-tjänster och på informationssamhällets tjänster är också gemenskapslagstiftningens särskilda uttryck för en mer allmän princip, nämligen yttrandefriheten så som den definieras i artikel 10 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Kommissionen genomförde ett omfattande samråd med utgångspunkt från grönboken om rättsskydd för krypterade radio- och tv-tjänster på den inre marknaden59. Resultaten från samrådet bekräftade behovet av ett rättsligt gemenskapsinstrument som säkerställer det rättsliga skyddet för alla de tjänster som utnyttjar villkorad tillgång som ett sätt att garantera betalningen. I sin resolution om grönboken av den 13 maj 199760 anmodade Europaparlamentet kommissionen att lägga fram ett förslag till direktiv som omfattar alla de tjänster som kodas för att garantera betalningen av en avgift och direktivet skulle enligt Europaparlamentet omfatta dels informationssamhällets tjänster som tillhandahålls på distans, på elektronisk väg och på individuell begäran av en tjänstemottagare, dels radio- och TV-tjänster. Digital teknik kan öka konsumenternas valmöjligheter och bidra till kulturell mångfald genom att man utvecklar allt fler tjänster i den betydelse som avses i artiklarna 59 och 60 i 56 EGT nr. 57 EGT nr. " EGT nr. 58 Europaparlamentets yttrande av den. , rådets gemensamma ståndpunkt av den. 59 KOM(96) 76, slutlig, 6. 3. 1996. 60 EGT nr C. 17 fördraget. Lönsamheten för dessa tjänster kommer ofta att vara beroende av att tjänsteleverantörens betalning garanteras genom villkorad tillgång. Kommissionen erkände dessa frågors stora betydelse i sitt meddelande om ett europeiskt initiativ inom elektronisk handel61, i vilket man utlovade ett förslag till direktiv för att inrätta ett enhetligt skydd för tjänsteleverantörer i hela Europa. Enligt artikel 7a i fördraget skall den inre marknaden utgöra ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor och tjänster säkerställs. Enligt artikel 128. 4 i fördraget skall gemenskapen beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i fördraget. Enligt artikel 130. 3 skall gemenskapen genom sin politik och verksamhet bidra till gemenskapsindustrins konkurrensförmåga. förutsättningarna nödvändiga skapa för att de Skillnaderna i de nationella reglerna om rättsligt skydd för tjänster som bygger på eller utgörs av villkorad tillgång skapar hinder för den fria rörligheten för tjänster och varor. Det räcker inte med att tillämpa fördraget för att undanröja dessa hinder för den inre marknaden. Dessa hinder bör därför undanröjas genom att man inrättar ett enhetligt skydd i alla medlemsstater. Detta innebär tilinärmning av de nationella reglerna om affärsverksamhet som omfattar illegal utrustning. Denna affärsverksamhet är till skada för konsumenterna som vilseleds vad gäller ursprunget för illegal utrustning. Det behövs en hög konsumentskyddsnivå för att bekämpa denna typ av konsumentbedrägerier. I artikel 129a. l i fördraget anges att gemenskapen skall bidra till att en hög konsumentskyddsnivå uppnås genom åtgärder som beslutas enligt artikel 100a. De rättsliga ramarna för skapandet av ett enda audiovisueUt område som föreskrivs i rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television62, senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG63, måste kompletteras vad gäller teknik för villkorad tillgång så som anges i det här direktivet, och även för att garantera likabehandling av de tjänsteleverantörer som tillhandahåller radio- och TV-tjänster över gränserna oavsett etableringsort. I enlighet med rådets resolution av den 29 juni 1995 om en enhetlig och effektiv tillämpning av gemenskapsrätten och om sanktioner som skall tillämpas vid överträdelser av dennas bestämmelser om den inre marknaden64 måste medlemsstaterna se till att åtgärder vidtas som leder till att gemenskapsrätten tillämpas lika effektivt och rigoröst som den nationella lagstiftningen. Tillnärmningen av medlemsstaternas lagar och andra författningar bör begränsas till vad som är nödvändigt för att uppnå målen för den inre marknaden i enlighet med proportionalitetsprincipen så som anges i artikel 3b tredje stycket i fördraget. 61 KOM(97) 157, slutlig, 16. 4. 1997. 62 EGT nr L 298, 17. 10. 1989, s. 23. 63 EGT nr L 202, 30. 7. 1997, s. 60. 64 EGT nr C 188, 22. 7. 1995, s. 1. 18 Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av nationella regler som förbjuder innehav av illegal utrustning för privat bruk. Direktivet bör inte påverka tillämpningen av gemenskapens konkurrensregler och inte heller tillämpningen av gemenskapens regler om immateriella rättigheter. Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av nationella regler som inte hör till det område som härmed samordnas, till exempel de regler för skydd av minderåriga som antagits i enlighet med direktiv 89/552/EEG. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Definitioner och tillämpningsområde I detta direktiv avses med a) skyddad tjänst. Alla de tjänster som nämns nedan och som tillhandahålls på grundval av villkorad tillgång - TV-sändning enligt definitionen i artikel la i direktiv 89/552/EEG - Radiosändning i betydelsen all överföring av radioprogram riktade till allmänheten, via kabel eller via etern, vilket även omfattar satellitsändningar. - Informationssamhällets tjänster i den betydelse som avses i artikel 1. 2 i rådets direktiv 83/189/EEG65, senast ändrat genom direktiv. V. 66 och tillhandahållandet av villkorad tillgång för ovannämnda tjänster som en tjänst i sig. Villkorad tillgång avser alla tekniska åtgärder och/eller arrangemang som gör att man kan fa tillgång till en tjänst i tolkningsbar form först sedan man blivit personligt godkänd som behörig, vilket har till syfte att garantera betalningen för tjänsten. Utrustning för villkorad tillgång avser all utrustning eller programvara som utformats eller anpassats för att göra en skyddad tjänst åtkomlig i tolkningsbar form. Anknytande tjänst avser installation, underhåll och utbyte av utrustning för villkorad tillgång liksom tillhandahållandet av affarskommunikationstjänster som har samband med skyddade tjänster, utrustning eller andra anknytande tjänster. Illegal utrustning avser all utrustning eller programvara som utformats eller anpassats för att ge obehörig tillgång till en skyddad tjänst. b) c) d) e) 65 EGT nr L 109, 26. 4. 1983, s. 8. 66 EGT nr L. 19 f) g) 1. 2. Obehörig tillgång avser tillgång till en skyddad tjänst i tolkningsbar form utan tjänsteleverantörens godkännande. Område som samordnas genom detta direktiv avser alla bestämmelser om obehörig tillgång till skyddade tjänster. Artikel 2 Principerna för den inre marknaden Varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att på dess territorium förbjuda sådan verksamhet som beskrivs i artikel 3 och för att införa de sanktioner och de möjligheter till rättelse som beskrivs i artikel 4. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1, får medlemsstaterna inte av skäl som faller inom det område som samordnas genom detta direktiv a) begränsa tillhandahållandet av skyddade tjänster eller därmed anknytande tjänster som har sitt ursprung i en annan medlemsstat, b) begränsa den fria rörligheten för utrustning för villkorad tillgång. Artikel 3 Förbjuden verksamhet Medlemsstaterna skall inom sitt territorium förbjuda följande verksamheter: a) b) c) 1. 2. tillverkning, import, försäljning och innehav av illegal utrustning i kommersiellt syfte, installation, underhåll och utbyte av illegal utrustning i kommersiellt syfte, marknadsföring av illegal utrustning genom kommersiella meddelanden. Artikel 4 Sanktioner och möjligheter till rättelse De sanktioner som avses i artikel 2. 1 skall vara verkningsfulla, avskräckande och stå i proportion till de följder den förbjudna verksamheten eventuellt kan ha. Varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att tjänsteleverantörer, vars intressen påverkas av förbjuden verksamhet som förekommer på medlemsstatens territorium, kan väcka skadeståndstalan, ansöka om förbudsföreläggande och i förekommande fall att illegal utrustning beslagtas. 20 Artikel 5 Genomförande 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv jnom ett år efter dess ikraftträdande och skall underrätta kommissionen om detta. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser, skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. 2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som samordnas genom detta direktiv. Artikel 6 Rapportering Senast fem år efter antagandet av detta direktiv, därefter vart tredje år, skall kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén överlämna en rapport om genomförandet av detta direktiv, vid behov åtföljd av förslag till ändringar mot bakgrund av den tekniska och ekonomiska utvecklingen. Artikel 7 Ikraftträdande Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 8 Adressater Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar Ordförande Ordförande 21 ISSN 1024-4506 KOM(97) 356 slutlig DOKUMENT SV 06 09 Katalognummer : CB-CO-97-359-SV-C ISBN 92-78-22703-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 1*L


title: 97/762/EY: Komission päätös, tehty 9 päivänä heinäkuuta 1997, Portugalin EPAC - Empresa Para a Agroalimentação e Cereais, SA:n hyväksi toteuttamista toimenpiteistä (Ainoastaan portugalinkielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Portugal
State aid
agro-industry
control of State aid
infringement of EU law
sanction (EU)

formats: html pdfa1b print


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1325/97 af 9. juli 1997 om ændring af forordning (EØF) nr. 2257/92 om gennemførelsesbestemmelser for den særlige ordning for forsyning af Madeira med visse vegetabilske olier

eurovoc_concepts:
CCT duties
Madeira
import licence
supply balance sheet
suspension of customs duties
vegetable oil


title: Rozhodnutie Komisie z 9. júla 1997 o spoločnom technickom predpise týkajúcom sa všeobecných požiadaviek na koncové pripojenie digitálnych rozšírených bezdrôtových telekomunikácií (DECT) (2. vydanie)Text s významom pre EHP

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
information system
radio telecommunications
technical regulations
telecommunications

formats: html pdf print

text: 174 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 19 31997D0523 L 215/48 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 13. 8. 1997 ROZHODNUTIE KOMISIE z 9. júla 1997 o spoločnom technickom predpise týkajúcom sa všeobecných požiadaviek na koncové pripojenie digitálnych rozšírených bezdrôtových telekomunikácií (DECT) (2. vydanie) (Text s významom pre EHP) (97/523/ES) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na smernicu Rady 91/263/EHS z 29. apríla 1991 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa telekomunikačného terminálového zariadenia, vrátane vzá- jomného uznávania ich súladu (1), zmenenú a doplnenú smer- nicou 93/68/EHS (2), a najmä na jej článok 6 ods. 2 druhá zarážka, keďže Komisia prijala opatrenie na identifikáciu typov konco- vých zariadení, pre ktoré sa požaduje spoločný technický pred- pis, ako aj pridružené cieľové vyhlásenie; keďže by sa mali prijať zodpovedajúce zosúladené normy alebo ich časti, vykonávajúce základné požiadavky transformované do spoločných technických predpisov; keďže s cieľom zabezpečiť kontinuitu prístupu na trhy pre výrobcov je potrebné stanoviť prechodné ustanovenia týkajúce podľa zariadení Komisie 94/471/ES (3); rozhodnutia schválených Toto rozhodnutie zavádza spoločný technický predpis, 2. ktorý zahŕňa všeobecné požiadavky na pripojenie koncových zariadení uvedených v odseku 1. Článok 2 Spoločný technický predpis obsahuje zosúladenú normu, 1. pripravenú zodpovedným normalizačným orgánom, zavádzajú- cu v príslušnom rozsahu základné požiadavky uvedené v článku 4 písm. c), d), e) a f) smernice 91/263/EHS. Odkaz na normu je v prílohe. spoločnému Koncové zariadenia, ktorých sa týka toto rozhodnutie, 2. uvedenému technickému vyhovujú v odseku 1, spĺňajú základné požiadavky uvedené v článku 4 písm. a) a b) smernice 91/263/EHS a spĺňajú požiadavky ostatných smerníc Rady smerníc, 73/23/EHS (4) a 89/336/EHS (5). uplatniteľných predpisu najmä Článok 3 keďže rozhodnutie 94/471/ES by sa malo zrušiť s účinnosťou od konca prechodného obdobia; keďže spoločný technický predpis prijatý v tomto rozhodnutí je v súlade so stanoviskom ACTE, Notifikované orgány poverené realizáciou postupov uvedených v článku 9 smernice 91/263/EHS, vzhľadom na koncové zariadenia uvedené v článku 1 ods. 1 tohto rozhodnutia, používajú alebo zabezpečujú používanie zosúladenej normy uvedenej v článku 2 ods. 1 najneskôr do šiestich mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia. PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 4 Článok 1 Rozhodnutie 94/471/ES sa zrušuje s účinnosťou po šie- 1. stich mesiacoch od oznámenia tohto rozhodnutia. Toto rozhodnutie sa vzťahuje na rádiové koncové zaria- 1. denia digitálnych bezdrôtových telekomunikácií s rozšíreným dosahom (DECT), ktoré pracujú vo frekvenčnom pásme od 1 880 do 1 900 MHz a spadajú do pôsobnosti zosúladenej normy uvedenej v článku 2 ods. 1. Koncové zariadenia 2. rozhodnutia 94/471/ES sa môžu naďalej uvádzať na trh a uvádzať do prevádzky za predpokladu, že takéto schválenie sa neudelí neskôr ako šesť mesiacov po oznámení tohto rozhodnutia. schválené podľa (1) Ú. v. ES L 128, 23. 5. 1991, s. 1. (2) Ú. v. ES L 220, 31. 8. 1993, s. 1. (3) Ú. v. ES L 194, 29. 7. 1994, s. 89. (4) Ú. v. ES L 77, 26. 3. 1973, s. 29. (5) Ú. v. ES L 139, 23. 5. 1989, s. 19. 13/zv. 19 SK Úradný vestník Európskej únie 175 Toto rozhodnutie je adresované členským štátom. Článok 5 V Bruseli 9. júla 1997 Za Komisiu Martin BANGEMANN člen Komisie PRÍLOHA Odkaz na uplatniteľnú harmonizovanú normu Zosúladená norma uvedená v článku 2 rozhodnutia je: Rádiové zariadenia a systémy (RES); digitálne bezdrôtové telekomunikácie s rozšíreným dosahom (DECT); všeobecné požiadavky na pripojenie koncových zariadení ETSI Európsky inštitút pre telekomunikačné normy Sekretariát ETSI TBR 6, 2. vydanie – január 1997 (s vylúčením úvodu) Doplnkové informácie Európsky inštitút pre telekomunikačné normy sa uznáva podľa smernice Rady 83/189/EHS (1). Harmonizovaná norma, uvedená vyššie, bola vytvorená podľa oprávnenia vydaného v súlade s príslušnými postupmi v smernici Rady 83/189/EHS. Úplné znenie harmonizovanej normy uvedenej vyššie možno získať od: European Telecommunications Standards Institute 650, Route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis Cedex. Commision of the European Communities DG XIII/A/2 – (BU 31 1/7) Rue de la Loi 200/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussels (1) Ú. v. ES L 109, 26. 4. 1983, s. 8