title: A Bizottság határozata (1997. július 9.) a végberendezés-interfészek 2048 kbit/s-os digitális strukturálatlan ONP bérelt vonalakra történő kapcsolódásának csatlakoztatási követelményeire vonatkozó közös műszaki szabályokról (1. módosítás)EGT vonatkozású szöveg

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
information system
technical regulations
telecommunications

formats: html pdf print

text: 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 167 31997D0520 1997. 8. 13. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 215/41 A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (1997. július 9. ) a végberendezés-interfészek 2 048 kbit/s-os digitális strukturálatlan ONP bérelt vonalakra történő kapcsolódásának csatlakoztatási követelményeire vonatkozó közös műszaki (1. szabályokról módosítás) (EGT vonatkozású szöveg) (97/520/EK) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, 1. cikk irányelvvel (1) mó- tekintettel a legutóbb a 93/68/EGK tanácsi dosított, a távközlő végberendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről, többek között a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1991. április 29-i 91/263/EGK irányelvre (2) és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésére, mivel a Bizottság elfogadta a közös műszaki szabályokat igény- lő végberendezések típusazonosítására vonatkozó intézkedést, és ehhez kapcsolódóan megállapította a szabályozás hatályát; (1) Ezt a határozatot az olyan végberendezésekre kell alkal- mazni, amelyek a nyilvános távközlő hálózathoz a digitális strukturálatlan 2 048 kbit/s-os ONP bérelt vonalak végpontjá- nál történő csatlakoztatásra szolgálnak, 120 ohmos interfésze- ket használva, és a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott harmonizált szabvány hatálya alá tartoznak. Ez a határozat közös műszaki szabályokat állapít meg az (2) (1) bekezdésben említett végberendezések csatlakoztatási köve- telményeire vonatkozóan. mivel célszerű a megfelelő harmonizált szabványokat, illetve részszabványokat is elfogadni, amelyek a közös műszaki szabá- lyokba belefoglalandó alapvető követelmények teljesítésére vo- natkoznak; 2. cikk mivel annak érdekében, hogy a gyártók piacra jutásának fo- lyamatosságát biztosítani rendelkezésekre van szükség a 94/470/EK bizottsági határozat (3) rendelkezései szerint engedélyezett végberendezések tekintetében; lehessen, átmeneti A közös műszaki szabályok tartalmazzák a harmonizált (1) szabványt, amelyet az eljárni jogosult szabványügyi szerv a 91/263/EGK irányelv 4. cikkének c), d) és f) pontjában említett alapvető követelmények lehetséges mértékű megvalósítása érde- kében dolgozott ki. Az e szabványra történő hivatkozás a mellékletben szerepel. mivel a 94/470/EK határozatot az átmeneti hatályon kívül kell helyezni; időszak lejártával mivel az e határozatban elfogadott közös műszaki szabályok összhangban vannak az ACTE véleményével, (2) Az e határozat hatálya alá tartozó végberendezések meg- felelnek az (1) bekezdésben említett közös műszaki szabályok- nak, teljesítik a 91/263/EGK irányelv 4. cikkének a) és b) pontjában említett alapvető követelményeket, és teljesítik az összes egyéb vonatkozó irányelv, különösen a 73/23/EGK (4) és a 89/336/EGK (5) tanácsi irányelv követelményeit. (1) HL L 220. , 1993. 8. 31. , 1. o. (2) HL L 128. , 1991. 5. 23. , 1. o. (3) HL L 194. , 1994. 7. 29. , 87. o. (4) HL L 77. , 1973. 3. 26. , 29. o. (5) HL L 139. , 1989. 5. 23. , 19. o. 168 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet 3. cikk A 91/263/EGK irányelv 9. cikkében említett eljárások végrehaj- tására kijelölt, bejelentett szervek az e határozat 1. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó végberendezések tekintetében a 2. cikk (1) bekezdésében említett harmonizált szabványt legkésőbb az e határozatról szóló értesítést követő egy évvel alkalmazzák, illetve biztosítják annak alkalmazását. be helyezhetők, amennyiben az engedélyt határozatról szóló értesítést követő egy éven belül megadják. legkésőbb az e 5. cikk Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. 4. cikk Kelt Brüsszelben, 1997. július 9-én. A 94/470/EK határozat egy évvel az e határozatról szóló (1) értesítést követően hatályát veszti. A 94/470/EK határozatnak megfelelően engedélyezett (2) végberendezések továbbra is forgalmazhatók a piacon és üzem- a Bizottság részéről Martin BANGEMANN a Bizottság tagja 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 169 MELLÉKLET Hivatkozás a vonatkozó harmonizált szabványra Az e határozat 2. cikkében említett harmonizált szabvány a következő: Business TeleCommunications (BTC) Digitális, strukturálatlan 2 048 kbit/s-os bérelt vonal (D2048 U) Végberendezés-interfészek csatlakoztatásának követelményei ETSI Európai Távközlési Szabványügyi Intézet ETSI Titkárság az 1996. januári TBR012/A1-el módosított TBR 12 – 1993. december (az előszó kivételével) Kiegészítő információk Az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet a Tanács 83/189/EGK irányelve (1) szerint elismert szervezet. A fent említett harmonizált szabvány a 83/189/EGK tanácsi megfelelően készült. A fentiekben említett harmonizált szabvány teljes szövege az alábbi címen szerezhető be: irányelv vonatkozó eljárása alapján kiadott megbízásnak Európai Távközlési Szabványügyi Intézet 650, route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Európai Közösségek Bizottsága DG XIII/A/2 – (BU 31, 1/7) Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Brussels (1) HL L 109. , 1983. 4. 26. , 8. o


title: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ehdolliseen pääsyyn perustuvien tai ehdollisen pääsyn sisältävien palvelujen oikeussuojasta

eurovoc_concepts:
approximation of laws
audiovisual piracy
broadcasting
pay television
right to justice

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 9. 7. 1997 KOM(97)3561opull. 97/0198 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI ehdolliseen pääsyyn perustuvien tai ehdollisen pääsyn sisältävien palvelujen oikeussuojasta (komission esittämä) Sisällysluettelo Johdanto I. Ehdollinen pääsy sisämarkkinoilla A. Suojauksesta ehdolliseen pääsyyn B. Yleisradiointipalvelut C. Tietoyhteiskunnan palvelut IL Yhteisön lainsflfldftnnön tarve A. Laiton kopiointi uhka markkinoille B. Sääntelyn pirstoutumisen uhka markkinoille C. Palvelujen ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteet. III. Yksittäisiä artikloja koskevat huomautukset IV. Ehdotus direktiiviksi sivu 3 4 ,. „. 5 7 9 10 11 12 17 Johdanto tietoyhteiskunta"1 tiedonannossa "Eurooppa ja Vuonna 1994 komission ilmoitettiin suojattujen palvelujen oikeussuojaa koskevan vihreän kirjan valmistelusta. Komission aloitteen tarvetta tällä alalla korostettiin jo "Sisämarkkinoita koskevassa strategisessa ohjelmassa" , ja komissio oli jo suorittanut alustavia tutkimuksia tästä asiasta. Vuonna 1995 komissio kuuli asianomaisten osapuolten näkemyksiä kyselylomakkeen avulla, joka toimitettiin useille taloudellisille toimijoille, jotka vastasivat siihen. Kuuleminen vahvisti, että suojattujen palvelujen luvaton vastaanottaminen ja oikeudellisen kehyksen pirstoutuminen muodostavat todellisen ongelman viestimille sisämarkkinoilla. Vihreän kirjan "Suojattujen palvelujen oikeussuoja sisämarkkinoilla"3 johdosta suoritettiin laaja kuulemismenettely vuonna 1996. Vihreän kirjan saama vastaanotto vahvisti, että tarvitaan yhteisön oikeuskeinoa, jonka tarkoituksena on yhdenmukaistaa kaikkia niitä palveluja koskeva oikeussuoja, joista saatava maksu riippuu "ehdollisen pääsyn" tekniikasta kuten suojauksesta ja elektronisista lukoista. Tätä mieltä ovat sekä Euroopan parlamentti4 että jäsenvaltioiden selvä enemmistö, ja ne ovat pyytäneet komissiota laatimaan ehdotuksen direktiiviksi. Tästä direktiiviehdotuksesta ilmoitettiin komission vuoden 1997 työohjelmassa samoin kuin tietoyhteiskuntaa koskevassa "jatkuvassa toimintasuunnitelmassa"5. Komissio hyväksyi 16 päivänä huhtikuuta 1997 tiedonannon "Eurooppalaisen elektronisen kaupankäynnin aloite". Tämän eurooppalaisen aloitteen tarkoituksena on "edistää elektronisen kaupankäynnin voimakasta kasvua Euroopassa" toteuttamalla "teknisten, sääntely- ja tukitoimien kokonaisuus kiireellisesti vuoteen 2000 mennessä"7. Suotuisan sääntelykehyksen luomisesta komissio toteaa: "Jotta palveluja voitaisiin tarjota turvallisesti, on ehdollisen pääsyn palveluille taattava riittävä oikeussuoja yhtenäismarkkinoilla. Monet palvelut käyttävät salausta tai muuten ehdollista pääsyä varmistamaan, että palvelun tarjoaja saa maksun. Palvelujen tarjoajille on annettava suoja laittomien salauksenpurkulaitteiden, älykorttien tai muiden laittomien jäljennösten tekoon tarkoitettujen laitteiden käyttöä vastaan. Komissio antaa ehdotuksen direktiiviksi, jonka tarkoituksena on turvata samantasoinen suoja kaikille palvelun tarjoajille Euroopassa". KOM(94) 347 lopullinen, 19. 7. 1994. KOM(93) 632 lopullinen, 22. 12. 1993. KOM(96) 76 lopullinen, 6. 3. 1996. Päätöslauselma 13. 5. 1997. KOM(96) 607 lopullinen, 27. 11. 1996. KOM(97) 157 lopullinen, 16. 4. 1997. Edellä mainitun tiedonannon tiivistelmä s. 3 ja s. 5. Sivu 23, 55 kohta. Perustelut I. Ehdollinen pääsy sisämarkkinoilla I. A. Suojauksesta ehdolliseen pääsyyn Komission vihreässä kirjassa mainitsemissa esimerkeissä viitataan pääasiassa "suojaukseen" ja "suojattuihin palveluihin". Yleisradiointisignaalien suojaaminen maksun saamiseksi (maksullinen televisio ja maksullinen radio) varmistetaankin tavallisesti suojauksella. Suojausta voidaan kuitenkin käyttää moniin eri tarkoituksiin, joista jotkut jäävät tämän yhteisön aloitteen ulkopuolelle9. Palvelun tarjoajan lailliset oikeudet voidaan lisäksi suojata myös muilla tekniikoilla kuin suojauksella. Vihreässä kirjassa käsitellään yleisölle maksua vastaan tarjottuja palveluja, ja tällaisen maksun saanti voidaan turvata useilla menetelmillä, joilla tehdään ero "luvallisen" ja "luvattoman" pääsyn välillä10. Vihreään kirjaan saaduissa vastauksissa vahvistetaan, että tämä malli (ja siihen liittyvä oikeussuojan tarve) on yhteistä hyvin monille yleisradiointipalveluille ja vuorovaikutteisille palveluille niiden välitysmuodosta riippumatta11. Näiden yhteinen piirre on, että pääsy palveluun muualta riippuu etukäteisluvasta, jonka tarkoituksena on varmistaa palvelusta saatava maksu. Ehdotetun direktiivin soveltamisala kattaa tämän vuoksi kaikki ehdollisen pääsyn nojalla toimitetut palvelut: siihen sisältyvät perinteinen maksullinen televisio (ja radio), tilausvideo, tilatut ääniohjelmat, elektroninen julkaisutoiminta ja monenlaiset online-palvelut, joita kaikkia tarjotaan yleisölle tilaus- tai käyttöperusteisina. Markkinoiden kehitys viittaa siihen, että ehdollisen pääsyn tarjonta muodostaa yhä useammin oman palvelulajinsa. Nykyisin osapuolten välillä vallitsee käytännössä useita eri suhteita. Esimerkiksi kaapeli lähetystoiminnan harjoittajat ovat useissa tapauksissa osa palveluketjua, joka voidaan tiivistää seuraavasti: a) sisällön (kanavien ja/tai vuorovaikutteisten palvelujen) toimittaminen kaapelilähetys toiminnan harjoittajan toimesta loppukäyttäjälle; b) sellaisten laitteiden toimittaminen, joilla loppukäyttäjä voi ottaa vastaan niiden kanavien ja palvelujen sisällön, joihin pääsyyn hänellä on lupa; Näihin sisältyvät yksityisen viestinnän salassapito ja rahoitustoimien turvallisuus. Esimerkki: salasanat ja sähkölukot. Sama palvelu voidaan toimittaa erilaisten välineiden kautta ja erilaisiin päätelaitteisiin. Esimerkiksi maksulliset radio-ohjelmat tai tilausmusiikkipalvelut) voidaan lähettää: • puhelinverkon välityksellä (erityisradiolaitteeseen); "ilmateitse" autoradioon (erikoisradiointi); kaapeliverkon välityksellä televisiovastaanottimeen (digitaalisen palvelupaketin osana); online-palveluna multimediatietokoneen välityksellä. • • Kaikkia näitä palveluja "tarjotaan yleisölle" siinä mielessä, että tietty sisältö saatetaan kenen tahansa sellaisen henkilön saataville, joka on valmis maksamaan palvelusta. Pääsy ja elokuvaesityksiin pohjautuu samalle periaatteelle (erona on se, että "pääsyn valvonta" muualta on vaikeampaa ja vaatii erilaisia tekniikoita). Molemmissa tapauksissa palvelu voidaan rajoittaa yleisön tiettyihin osiin (esimerkki: elokuvat, jotka eivät sovi alaikäisille) tämän vaikuttamatta siihen, että palvelu määritellään "yleisölle tarjottavaksi". teatteri- c) tilausten ja/tai loppukäyttäjien suorittamien maksujen hallinto (periaatteessa nämä tulot jaetaan kanavien kesken sen jälkeen, kun niistä on vähennetty pääsyn tarjoajalle tuleva korvaus)13. Pääsyn tarjoajalla (esimerkiksi tässä esimerkissä kaapelilähetystoiminnan harjoittajalla) on tietyssä määrin sama asema kuin "matkanjärjestäjällä", joka myy valmismatkoja (jotka koostuvat useista palveluista, joista se itse ei välttämättä tarjoa yhtään). Kanavapaketin osalta ajattelutapa on samankaltainen: loppukäyttäjä tekee yhden ainoan sopimuksen (mahdollisesti edustajana toimivan pääsyn tarjoajan kanssa) sen sijaan, että hän tekisi yhtä monta sopimusta kuin pakettiin sisältyy palveluja1. Tämä tarkoittaa, että luvattoman vastaanoton tapahtuessa pääsyn tarjoaja kärsii (suoraan) tulojen menetyksen sen lisäksi, että sisällön toimittajat ja muut kärsivät (epäsuorasti) taloudellista tappiota. Ehdotetussa direktiivissä ehdollisen pääsyn tarjoamista pidetään sen vuoksi erillisenä palveluna. I. B. Yleisradiointipalvelut: maksullinen televisio, ohjelmakohtaisesti maksetut palvelut fpay- per-view) ja maksullinen radio Vuosikymmenien ajan yleisradiointipalvelut on rahoitettu mainostuloilla tai lupamaksuilla. Televisio-ohjelmien kulutus "suorien maksujen" perusteella kehitettiin ensiksi Yhdys valloissa: vuonna 1995 maksullisen television osuus oli 54 prosenttia Yhdysvaltojen televisiomarkkinoista (verrattuna 39 prosenttiin Euroopassa ja 28 prosenttiin Japanissa)15. Maksullinen televisio kasvoi kuitenkin nopeimmin Euroopassa vuonna 1996, jolloin tilaajien lukumäärä kasvoi 13,2 miljoonasta 16,1 miljoonaan16. Nykysuuntauksen jatkuessa arvioidaan, että maksullisesta televisiosta tulee laajin elokuvien käyttöväline koko maailmassa seuraavien kahden tai kolmen vuoden aikana. Euroopan unionissa näin on jo tapahtunut. Screen Digest -lehden mukaan EU:n elokuvien kulutuksen jakautuma vuonna 1996 oli seuraava (suluissa olevat numerot viittaavat vuoteen 1988): elokuvat: videoiden vuokraus: videoiden myynti: maksullinen televisio: 31,3% 14,2 % 20,4% 34,0% (41,0%) (39,9 %) (5,1%) (13,9%) Maksullisten TV-kanavien välinen kilpailu yleisradiointioikeuksista on luonut audio visuaaliselle teollisuudelle merkittävät markkinat: komission tilaamien tutkimusten mukaan ilmaistuina Euroopan audiovisuaalisen alan kokonaistulot kasvoivat reaalihintoina Lisäksi salattuja palveluja voi koskea erillinen "tekniikan toimittajan" ja yleisrachotoiminnan lähettäjän välinen sopimus. Samanlainen järjestely on yleinen televiestinnän alalla, jossa yksi toirninnanharjoittaja voi toimia useiden erilaisten palvelujen "vartijana". Lähde: ÎDATE. Saman lähteen mukaan maksullisen television vuotuinen kasvu Euroopassa oli 23 prosenttia (verrattuna "ilmaisen television" 11 prosentin kasvuun). Ilmoitettujen tietojen mukaan tilaajien lukumäärä oli suurin Yhdistyneessä kuningaskunnassa (5,57 miljoonaa), ja seuraavina olivat Ranska (4,913 miljoonaa), Espanja (1,465 miljoonaa) ja Saksa (1,404 miljoonaa). Screen Digest, tammikuu 1997. 93 prosenttia vuosina 1985 ja 1994. Suurin syy oli uusien tulolähteiden kuten maksullisen television luominen, jonka tilaajilta saadut kokonaistulot kasvoivat reaaliarvoltaan lähes 400 prosenttia saman ajanjakson kuluessa18. Toiset uudet markkinat voivat avautua lähitulevaisuudessa, kun elokuvat ja urheilutapahtumat ovat saatavissa ohjelmakohtaista maksua vastaan (pay-per-view): vuonna 1997 Englannin ja Italian välistä Maailmancupin karsintaottelua (joka lähetettiin ohjelmakohtaista maksua vastaan) katseli 3,8 miljoonaa henkilöä Yhdistyneessä kuningaskunnassa; Italiassa (jossa ensimmäinen ohjelmakohtaista maksua vastaan toiminut jalkapallopalvelu sai 41 173 tilaajaa neljässä kuukaudessa) kokeillaan uutta palvelua, jonka avulla tilaajat voisivat ostaa otteluita yksittäin "kausilipun" ostamisen asemesta. Äskettäin kehitetyillä digitaalisilla yleisradiolähetyksillä tarkoitetaan sitä, että kuluttajille voidaan toimittaa useita uusia tiettyyn aiheeseen keskittyviä tai muutoin erikoistuneita radiokanavia. Tämän uskotaan luovan uusia mahdollisuuksia viestimille19. Maksullisen television, maksullisen radion ja ohjelmakohtaisesti maksettavien palvelujen yhteinen piirre on, että yleisradiointisignaali on suojattava luvattomalta vastaanottamiselta, koska palvelu toimii tilausperusteisesti (tai enenevässä määrin käyttöön liittyvien maksujen perusteella). Kaikkien näiden palvelujen osalta liiketoiminn. n kannattavuus riippuu "ehdollista pääsyä" koskevista tekniikoista (erityisesti salaus-ja "suojaustekniikoista"20). Suojaustekniikoita käytetään jo monenlaisissa televiestintäjärjestelmissä sekä suojelemaan sovelluksella välitettyä tietoa että yksilöimään tämän tiedon lähettäjä ja valtuutettu vastaanottaja. Suojauksella, joka aikanaan liittyi diplomaatti- ja sotilasyhteisöihin, on nykyään yhä tärkeämpi asema useiden jokapäiväisessä elämässä käytettyjen sovellusten tukena. Esimerkiksi matkatelevisioverkon käyttöönotto vaatii soittavan päätteen yksilöimistä laskutusta varten, ja puhelu vaatii suojaa salakuuntelua vastaan. Näistä syistä GSM- järjestelmässä21 voidaan käyttää sekä äänen sisältämän tiedon suojausta (joskaan tätä ei aina välttämättä toteuteta) että suojausta käyttäjän yksilöimiseksi. Tätä lähestymistapaa on käytetty myös digitaalista yideoyleisradiointia (DVB) koskevien määräysten perustana2. KPMG, "Organisation and Performance of Àudio-visual Services and Production", lopullinen kertomus Euroopan komissiolle, joulukuu 1996 (Tutkimuksia sisämarkkinoiden yhdentymisen ja vaikutuksesta). Samantapaisia päätelmiä on jokin aika sitten julkaistu tehokkuudesta maailmanlaajuisten markkinoiden osalta: "viimeisten vuosikymmenien aikana elokuvien uusia kulutusmuotoja on kehittynyt ja syntynyt samaan aikaan, kun elokuvaviihteeseen käytetty kulutus on dramaattisesti lisääntynyt. Maksullisen television ja videoiden tulo on lisännyt tietoisuutta hyvistä tuotteista ja niiden kysyntää, ja juuri tämä kehitys on osaltaan vaikuttanut teatterimarkkinoiden kasvuun" (Screen Digest, tammikuu 1997). Katso digitaalisen maksullisen radioliiketoiminnan perustamiseksi ja harjoittamiseksi (Music Choice Europe)", EYVL N:o C 70, 6. 3. 1997, s. 7. Yleisesti "salaus" määritellään menetelmäksi, jossa käytetty tieto (tavallinen teksti) muutetaan salatuksi tekstiksi (tulotiedot). Vastakkainen menetelmä tunnetaan "salauksen purkamisena". Eurooppalainen standardi digitaalisiin yleisiin matkaviestinpalveluihin. Digitaalisen videoyleisradioinnin yleinen suojausalgoritmi. kumppanuussopimuksesta eurooppalaisen "Ilmoitus "Suositus "rikosoikeudellisia oikeussuojakeinoja25 toimenpiteistä äänitteiden tammikuussa päivitettiin asiakirjalla jäsenvaltioilleen Vuoden 1991 syyskuussa Euroopan neuvosto hyväksyi ja osoitti "Suosituksen suojattujen televisiopalvelujen oikeussuojasta''23 (joka myöhemmin vuoden 1995 ja audiovisuaalisen aineiston laitonta kopiointia vastaan"24). Siinä korostetaan laittoman kopioinnin kielteisiä seurauksia ja määritellään joukko toimia, joihin pitäisi soveltaa sekä siviilioikeudellisia hallinnollisia että seurauksia"26. Suosituksessa määritellään "salatuksi palveluksi" "jokainen millä tahansa teknisellä välineellä lähetetty tai edelleen lähetetty televisiopalvelu, jonka ominaisuuksia on muunnettu tai muutettu, jotta siihen pääsy rajoittuisi tiettyyn yleisöön". Yhteisön taholla vastaava käsite on "ehdollinen pääsy", joka sisältyy televisiosignaalien lähettämistä koskevien standardien käytöstä annettuun direktiiviin 95/47 (4 artikla)27. Markkinoiden kehittyminen viittaa kuitenkin siihen, että ehdollista pääsyä koskevaa teknologiaa käytetään todennäköisesti myjte valvomaan pääsyä muihin digitaalisiin palveluihin kuin televisiolähetyksiin. "Esimerkiksi muihin kuin lähetetään yleisradiointiverkkoja käyttäen (. ) tai kytkettyjen verkkojen kautta jaettuihin palveluihin"28. Yhteisön oikeudellisen välineen soveltamisalaa määriteltäessä näitä palveluja ei saisi jättää huomiotta. televisiolähetyksiin, jotka tai I. C. Tietoyhteiskunnan palvelut Vuonna 1996 koko maailmassa myytiin 68,4 miljoonaa tietokonetta29. Vuoden 1997 tammikuun lopussa Internetiin oli liitetty 16,1 miljoonaa tietokonetta30. Vaikka Amerikka onkin yhä hallitsevassa asemassa "netissä" (sillä siellä on hieman alle 60 prosenttia kaikista Internetiin yhdistetyistä tietokoneista31), Euroopan unioni edustaa noin 20 prosenttia koko maailman lukumäärästä (muun maailman osuus on vain 20 prosenttia32). Sääntelyn avoimuutta koskevassa direktiiviehdotuksessa33 tietoyhteiskunnan palveluiksi määritellään "kaikki muualta elektronisesti ja palvelun vastaanottajan yksilöllisestä pyynnöstä toimitetut palvelut". Tämä määritelmä kattaa hyvin suuren määrän palveluja, joista on esimerkkejä direktiiviehdotukseen liitetyssä tiedonannossa. Varhaisvaiheessa nämä palvelut Ministerikomitean suositus N:o R (91) 14. Ministerikomitean suositus N:o R (95) 1. Kieltotuomioita ja vahingonkorvausta (periaate II. 2). Periaate IL 1. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/47/EY, 24. 10. 1995 (EYVL N:o L 281,23. 11. 1995, s. 51). DU, "Ehdollista pääsyä käyttävien palvelujen sääntely digitaalista televisiota varten (The Regulation of Conditional Access Services for Digital Television)" (lopullinen neuvotteluasiakirja), 27. 11. 1996. Tämän asiakirjan mukaan "(Yhdistyneen kuningaskunnan) hallituksen kanta on, että ehdollinen pääsy näihin palveluihin olisi saatettava yhden yhtenäisen kehyksen piiriin". Lähde: International Data Corp. Jokaisen tietokoneen käyttäjien määrä on yhdestä useaan tuhanteen (kun yhteyden ovat järjestäneet paikalliset yhteisöt, yliopistot, yhtiöt, jne. ); tämän vuoksi arviot Internetin käyttäjien lukumäärästä vaihtelevat 48 miljoonasta 60 miljoonaan. Huomautus. On syytä huomata, että Amerikkaa koskeva laskelma käsittää kaikki tietokoneet, joiden osoitteiden loppuna on ". com", ja tämä saattaa antaa niiden osuuden liian suurena (monet "kaupalliset" tietokoneet edustavat itse asiassa eurooppalaisia liikeyrityksiä). Samat perusteet soveltuvat tietokoneisiin, joiden osoitteiden loppuna on ". net" ja ". org" (jotka sisältyvät Amerikan markkinaosuuslaskelmaan riippumatta niiden omistajien fyysisestä sijainnista). Lähde: Network Wizards. KOM(96) 392 lopullinen, 30. 8. 1996. 28 29 30 31 32 33 olivat saatavina selväkielisinä ("en clair") ja "veloituksetta". Yhä useammat uudet palvelut luodaan kuitenkin "ehdollisen pääsyn" mallin pohjalle (tai ne kehittyvät sitä kohti). Tämänhetkiset esimerkit vaihtelevat perinteisten sanomalehtien sähköisistä versioista rahoitustietojen ja "pakettipalvelujen"35 tarjontaan. Ehdollinen pääsy näihin palveluihin perustuu nykyisin sähköisiin lukkoihin, kun sitä vastoin muissa online-palveluissa käytetään salausta. • jr Andersen Consulting -yhtiön mukaan julkaisumarkkinoista on elektronisessa muodossa vuoteen 2000 mennessä 5 - 15 prosenttia ja tämän osuuden arvo 8,8 - 12,4 miljardia ecua. Sähköinen julkaisutoiminta tekee mahdolliseksi uusien halpojen tietolähteiden luomisen ja parantaa pääsyä entisiin tietolähteisiin: useat julkaisut (kuten tietosanakirjat ja erikoislehdet), joiden "painetut" versiot olisivat liian kalliita keskivertokuluttajalle, alkavat olla saatavissa kohtuullisella hinnalla sähköisinä toisintoina. Online-sovellukset voisivat samoin parantaa monenlaisten tietojen käyttömahdollisuuksia, jos tällaisen liiketoiminnan elinkelpoisuus varmistetaan ehdollisen pääsyn avulla toteutettujen käyttömaksujen (ja niiden oikeussuojan) avulla: rajoittamaton pääsy ei yksinkertaisesti vastaa tietokannan luomiseen vaadittavaa sijoitusta. Yhdessä sähköisen julkaisutoiminnan kanssa37 lupaavimpia online-pääsy tietokantoihin on yksi tietoyhteiskunnan vallankumouksen sovelluksia: erään jokin aika sitten tehdyn tutkimuksen sanoin38 "monet liiketoimintapalvelut, jotka useiden vuosien ajan ovat olleet vain varakkaiden ammattiasiakkaiden käytettävissä, saattavat kuluttajien vuorovaikutteisten palvelujen avulla tulla laajempaan jakeluun"39. Tulevaan kehitykseen lyhyellä aikavälillä sisältyy tilausmusiikin online-tarjonta: jokin aika sitten äänilevyteollisuuden kansainvälinen liitto (International Federation of the Phonographic Industry)40 arvioi "musiikkiäänitteiden sähköisen toimituksen mahdolliseksi liikevaihdoksi kaksi miljardia dollaria". Myöhemmässä vaiheessa tilausvideopalvelujen odotetaan olevan saatavissa sekä televisioiden että tietokoneiden ruuduilla. Tämän vuoksi siirtovälineiden (tai vastaanottopäätteiden) välinen syrjintä olisi vastoin yhtäläisen kohtelun periaatetta, ja se voisi vääristää kilpailua. 34 36 37 38 39 World Wide Webissa vuoden 1997 helmikuussa käytettävissä olleiden online-sanomalehtien lukumäärä oli 1 553 (joista 327 Euroopasta ja 880 Yhdysvalloista). Esimerkki: America on Line (AOL) -palvelulla oli kahdeksan miljoonaa tilaajaa vuoden 1997 helmikuussa. "Euroopan julkaisuteollisuuden strateginen kehittyminen kohti vuotta 2000 (Strategic Developments for the European Publishing Industry towards the Year 2000)": tutkimus Euroopan komissiolle, 1996. Sanomalehden sähköinen toisinto edellyttää useita yhteyksiä (hypertekstejä), ja jokainen niistä ohjaa kuluttajan julkaisijan arkistoihin tai muihin asiaan liittyviin julkaisuihin. Farncombe Technology "Uusien signaalinsuojausmenetelmien vaikutus vuorovaikutteisten palvelujen liiketoimmtastrategioihin (The impact of new signal protection methods on interactive services' business strategies)": tutkimus Euroopan komissiolle 1996. Esimerkiksi jotkut rahoitusalan sanomalehdet tarjoavat online-perusteista (tilaukseen perustuvaa) "henkilökohtaista lehteä", johon sisältyy asiakkaan uutissivuja salkku sekä asiakaskohtainen pääsy yhtiöiden kertomuksiin ja osakkeiden arvon kehitystä kuvaaviin graafisiin esityksiin. Reutersin mukaan, 2. 12. 1996. II. Yhteisön lainsäädännön tarve II. A. Laiton kopiointi uhka markkinoille Edellä mainitut liiketoimintamahdollisuudet (ja niihin liittyvät vaikutukset työpaikkojen luomisen viestintäteollisuudessa) riippuvat sekä ehdollista pääsyä koskevien tekniikoiden saatavuudesta että niiden oikeussuojasta. Koska palvelujen tuottaminen on kallista, niiden elinkelpoisuus riippuu ehdollista pääsyä koskevista tekniikoista, mutta jos oikeussuoja laitonta kopiointia vastaan puuttuu, mahdolliset julkaisijat ovat haluttomia asettamaan tuotteensa alttiiksi "suojaamattomalle" käytölle. Ehdolliseen pääsyyn perustuvien palvelujen markkinat kasvavat itse asiassa nopeasti digitaalisen tekniikan seurauksena, mutta yhtä nopea "laittoman kopioinnin" kehittyminen voi vaarantaa tämän kasvun: rinnakkainen ja kukoistava teollisuus, joka valmistaa ja markkinoi laitteita, joiden avulla näitä palveluja voidaan käyttää luvatta. "Erikoisjulkaisuja" ja useita Internetin palveluja käytetään nykyisin näiden laitteiden markkinointiin, ja "myynnin jälkeisten palvelujen" markkinat ovat myös kehittyneet (tarjoamaan näiden laitteiden huoltoa). Tällaisesta "laittomasta kopioinnista" on useita kielteisiä seurauksia: • palvelun tarjoajan tilaustulojen menetys: laittoman kopioinnin maksullisen televisiotoiminnan harjoittajille vuonna 1996 aiheuttamiksi suoriksi kustannuksiksi on (tähän lukuun eivät sisälly epäsuorat kustannukset, jotka arvioitu 240 miljoonaa ecua aiheutuvat tarpeesta korvata laittomasti kopioidut järjestelmät); • aiheutua taloudellinen vahinko lisäkustannuksia siitä, että sen on uusittava ehdollisen pääsyn mahdollistavat laitteet, ja jonka mahdolliset tulot vähenevät silloin, kun suojattuja palveluja käytetään luvatta; ehdollisen pääsyn tarjoajalle, saattaa jolle • sisällön tarjoajalle aiheutuva epäsuora taloudellinen vahinko: koska oikeuksien haltijoille luvaton maksetuissa palkkioissa yleensä otetaan huomioon mahdollinen yleisö, vastaanottaminen vie niiltä tuloja, jotka ne olisivat saaneet tilaustuloista; • kuluttajan korkeammat kustannukset: palvelun tarjoajan on väistämättä yritettävä korvata laittoman kopioinnin vuoksi karsimansa tappiot nostamalla palvelujensa ja laitteidensa hintaa (tai niiden vuokrauksesta perittyjä maksuja); • kuluttajien pienempi valinnanvara: luvattomien laitteiden käyttö suojattujen palvelujen luvatonta käyttöä varten vähentää markkinoiden luotettavuutta niin, että sisällön tuottajat ovat haluttomia antamaan teoksensa käytettäviksi yleisradiointisignaalien tai online- palveluj en muodossa tapahtuvaan levitykseen ; • kuluttajien pettäminen: monia kuluttajia johdetaan harhaan sen laittomasti kopioidun laitteen alkuperästä, jota he ovat ostamassa, ja näin he uskovat ostavansa luvallisen laitteen; jos järjestelmää toiminnanharjoittaja muuttaa ehdollista pääsyä koskevaa (turvallisuussyistä tai muista syistä), ostettu laite on kuluttajalle hyödytön. Lähde: AEPOC (Association Européenne pour la Protection des Oeuvres et services Cryptés). Katso "Intellectual Property Protection in Cyberspace" (ITAA:n asiakirja) 1996. Näistä syistä Euroopan parlamentti ja neuvosto ottivat 24 päivänä lokakuuta 1995 annettuun direktiiviin 95/47 laitonta kopiointia koskevan johdantokappaleen43. Johdantokappale kuuluu seuraavasti: "Euroopan audiovisuaalisessa digitaalisessa ympäristössä laittoman kopioinnin ala lisääntyy (. ), joten tehokkaan laittoman kopioinnin vastaisen lainsäädännön käyttöönotto ja valvominen Euroopan tasolla on yhä tarpeellisempaa ". II. B. Sääntelyn pirstoutumisen uhka markkinoille Ehdollisen pääsyn perusteella toimivien palvelujen tarjonta on kehittynyt täyttämään yhä erikoistuneempaa kysyntää (mikä antaa perusteen loppukäyttäjän niistä suorittamalle maksulle). Niiden kehittyminen elinkelpoisiksi palveluiksi edellyttää tiettyä markkinoiden kokoa: samalla maantieteellisellä alueella markkinarakopalvelujen markkinat ovat pienemmät kuin massapalvelumarkkinat, ja tämän vuoksi alue ei ehkä riitä varmistamaan "kohdennetun" palvelun elinkelpoisuutta. Tässä täyttävät usein "ylikansallisten markkinarakojen" kysynnän (eli kulttuuritekijöihin pikemminkin kuin kansallisuuteen perustuvan kysynnän). tarkastellut palvelut tiedonannossa Nykyisillä laittoman kopioinnin vastaisen oikeussuojan eroilla on kielteinen vaikutus näiden palvelujen kehittymiseen Euroopan mittakaavassa. Tämän osalta olisi otettava huomioon, että: 1. useimmissa jäsenvaltioissa nykyiset laittoman kopioinnin vastaiset säännökset kattavat vain yleisradiointipalvelut44; 2. yhden jäsenvaltion lainsäädännössä esiintyy syrjintää kaapelilähetys- ja satelliitti- lähetystoiminnan harjoittajien välillä niin, että jälkimmäisillä ei ole edellisille myönnettyä oikeussuojaa; 3. toisessa jäsenvaltiossa oikeussuoja rajoittuu kansalliselta alueelta lähetettäviin palveluihin; laittomasta kopioinnista aiheutuu seurauksia vain yleisten 4. useissa jäsenvaltioissa "sopimatonta kilpailua" koskevien säännösten nojalla, ja näitä sovelletaan vain, jos ja siinä määrin, kuin laiton käytäntö vaikuttaa "kansallisiin markkinoihin" (mitä ei ehkä tapahdu, laittomasti kopioidut koodauksen purkulaitteet jos näissä maissa valmistetut markkinoidaan toisessa jäsenvaltiossa); 5. laittomien toimien (mahdollinen) luettelo on erilainen eri jäsenvaltioissa (ja sitä on myös suojan taso); 6. joissakin jäsenvaltioissa ei ole mitään sääntelyä, jolla määrättäisiin seurauksia ehdolliseen pääsyyn perustuvien palvelujen luvattomasta vastaanottamisesta. Tältä osin olisi huomattava, että "kaapeli- ja satelliittidirektiivi"45, jossa säädetään suojattujen teosten lähettämisestä edelleen satelliitin ja kaapelin välityksellä, ei auta toiminnanharjoittajia heidän laitonta vastaanottamista vastaan. Tämä johtuu siitä, että vastaanottaminen ei ole tekijänoikeuslainsäädännössä tarkoitettu "teko", koska tämä lainsäädäntö kattaa perinteisesti viestinnän eikä vastaanottoa. taistelussaan Katso edellä (alaviite N:o 22). Vihreä kirja salattujen palvelujen oikeussuojasta, s. 25. Direktiivi 93/83/ETY. Vihreä kirja salattujen palvelujen oikeussuojasta, s. 23. 46 10 U. C. Palvelujen ia tavaroiden vapaalle liikkuvuuden esteet tehdään ero Sääntelyn pirstoutuneisuus voi estää tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta ja haitata yhtenäismarkkinoiden asianmukaista toimintaa. Luvatonta vastaanottamista koskevan oikeussuojan kannalta sääntely, jossa tehdään ero palvelun lähtökohdan perusteella47, ei ole yhteensopiva perustamissopimuksen periaatteiden kanssa, ja se on sen vuoksi poistettava. lähetysvälineiden välillä esimerkiksi silloin, kun Muussa sääntelyssä maanpäällisiä ja kaapeliteitse tapahtuvia yleisradiointipalveluja suojataan luvattomalta vastaanotolta, kun sitä vastoin satelliittipalveluilla (jotka kaikki tapahtuvat ulkomailta) ei ole tällaista suojaa48. Nämä säännökset eivät näytä oikeutetuilta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön valossa. Syrjivät toimenpiteet, jotka vaikuttavat palvelujen tarjoamisen vapauteen, ovatkin sopusoinnussa yhteisön oikeuden kanssa vain, jos niihin voidaan soveltaa nimenomaista poikkeusta, jollainen sisältyy esimerkiksi perustamis sopimuksen 56 artiklaan, jossa perusteina viitataan yleiseen järjestykseen, yleiseen turvallisuuteen taikka kansanterveyteen. Näissä erityistapauksissa näyttäisi siltä, että mikään kyseisistä perusteista ei antaisi oikeutusta tälle syrjinnälle49. Tavaroiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden esteitä voi aiheutua myös oikeussuojan puuttumisesta tietyissä vastaanottavissa valtioissa. Kuulemisen yhteydessä varmistui, että toiminnanharjoittajat pitävät palvelun laittomaan vastaanottamiseen kohdistuvaa oikeussuojaa tärkeänä markkinointistrategiansa tekijänä. Tällaisen oikeussuojan puuttuminen joistakin jäsenvaltioista (yhdistettynä oikeussuojan porsaanreikiin rajojen ylitse tapahtuvan palvelujen tarjonnan osalta) tekee sisämarkkinoista tällä hetkellä paljon vähemmän houkuttelevat kuin ne voisivat olla. Neuvottelut sisällön tuottajien kanssa ovat paljon vaikeammat, kun kaikissa jäsenvaltioissa, joissa vastaanottaminen on mahdollista, ei ole toisiaan vastaavaa suojaa; pääsyn tarjoajien on tämän vuoksi vaikeampi hankkia oikeuksia kohtuullisella hinnalla, ja tämä vaikuttaa erityisesti niiden toimintaan rajojen ylitse. Kansalliset sääntelyerot voivat kuitenkin estää tavaroiden vapaata liikkuvuutta. Jotkut näistä esteistä eivät ole yhteisön oikeuden mukaisia, ja ne on sen vuoksi poistettava; toiset voivat olla oikeutettuja50 yleistä etua koskevien tavoitteiden kuten kuluttajansuojan vuoksi (petoksia vastaan) sekä tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien ja teollisoikeuksien vuoksi (laitonta kopiointia vastaan). Vastaavan suojatason luomiseksi tarvitaan yhteisön oikeudellisesti sitovaa välinettä, jolla poistetaan yksilöidyt esteet ja toteutetaan ehdollista pääsyä käyttävien palvelujen sääntelykehys sisämarkkinoilla. Suhteellisuusperiaatteen vuoksi komissio on sitä mieltä, että tämän välineen sopivin muoto on direktiivi: direktiivi antaa jäsenvaltioille vapauden päättää näiden tavoitteiden saavuttamiskeinoista. 47 48 49 50 Katso II. B luku, 3 kohta. Katso II. B luku, 2 kohta. Vihreä kirja, s. 32. Edellyttäen, että niissä otetaan huomioon suhteellisuusperiaate. 11 Ehdotettu direktiivi ei kata oikeuksien hallintaa koskevan tiedon kiertämistä51 eikä tekijöiden oikeuksiensa käytön yhteydessä käyttämien teknisten toimenpiteiden kiertämistä52. Komissio käsitteli näitä kysymyksiä tekijänoikeutta ja lähioikeuksia tietoyhteiskunnassa koskevassa vihreässä kirjassa, ja niihin sovelletaan erillisiä toimenpiteitä, kuten komission tiedonannossa 20 päivänä marraskuuta 199653 ilmoitettiin. Ehdotettu direktiivi ei myöskään käsittele koodauksen purkulaitteita koskevia teollisoikeuksia, koska näitä oikeuksia koskee yhteisön erityislainsäädäntö. Salauksen käyttö muuhun tarkoitukseen kuin maksun saamiseen palvelusta ei kuulu ehdotetun direktiivin soveltamisalaan: jos nämä syyt liittyvät tiedon ja viestinnän koskemattomuuteen tai luottamuksellisuuteen, niihin liittyy erilaisia yleistä etua koskevia seikkoja (eli kaupallisten liiketoimien turvallisuus54 ja yksityisyyttä koskevan perusoikeuden mukaan lukien viestinnän luottamuksellisuuden suojelu). Ehdotettua direktiiviä on tarkoitus soveltaa ilman, että se vaikuttaa salausteknologian ja -tuotteiden käytön mahdollisiin rajoituksiin55. III. Yksittäisiä artikloja koskevat huomautukset Laniklâ a kohta Artiklan a kohdassa yhdessä h kohdan kanssa määritellään ehdotuksen soveltamisala. Se kattaa (television ja radion) yleislähetykset ja tietoyhteiskunnan palvelut samoin kuin pääsyn tarjoamisen yllä mainittuihin palveluihin, sikäli kuin niitä tarjotaan ehdollisen pääsyn tekniikoiden nojalla (sellaisena, kuin se on määritelty h kohdassa). "Televisioyleislähetysten" määritelmä on sama kuin direktiivissä 89/552/ETY. Siihen perustuvan "radioyleislähetysten" määritelmän olisi ymmärrettävä sisältävän äänisignaalien lisäksi myös mahdolliset datasignaalit samalla kanavalla. Näihin yleisradioinnin määritelmiin ei sisälly yksittäisten toimittaminen, vaan ne kuuluvat kolmannen luetelmakohdan ("tietoyhteiskunnan palvelut") soveltamisalaan. tilauspalvelujen "Tietoyhteiskunnan palvelujen" määritelmä perustuu komission "tietoyhteiskunnan palvelujen sääntelyn avoimuutta sisämarkkinoilla" koskevan direktiivin 83/189/ÈTY muuttamista koskevaan direktiiviehdotukseen. Tuon ehdotuksen 1 artiklan mukaisesti määräystä 54 55 Sellaisena, kuin se on määritelty WIPO:n tekijänoikeussopimuksen 12 artiklassa, 1996. Edellä mainitun sopimuksen 11 artikla. KOM(96) 568 lopullinen: 'Tekijänoikeutta ja lähioikeuksia tietoyhteiskunnassa koskevan vihreän kirja seuranta". Esimerkki: digitaaliset nimikirjoitukset kuuluvat direktiivin soveltamisalan piiriin, jos niitä käytetään ehdollista pääsyä käyttävän palvelun "tunnussanana", mutta eivät silloin, kun ne palvelevat muita tarkoituksia. OECD:n neuvosto hyväksyi 27 päivänä maaliskuuta 1997 suosituksen aiheesta "suojauspolitiikan suuntaviivat". Samalla, kun neuvosto "totesi, että suojauksella on useita sovelluksia (. ) ja että kuhunkin näistä käytöistä liittyy erilaisia kysymyksiä", se korosti sitä, että "suojausmenetelmien käyttämättä jättäminen voi vaikuttaa haitallisesti yksityisyyden sekä tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien suojaan (. ) ja sähköisen kaupankäynnin toimintaan". 12 sovelletaan "kaikkiin muualta sähköisin keinoin ja palvelun vastaanottajan erillisestä pyynnöstä toimitettuihin palveluihin". Esimerkkejä näistä palveluista ovat tilausvideo ja tilausäänite (jotka eivät sisälly "yleisradioinnin" määritelmään) riippumatta vastaanottajan käyttämästä päätteestä (televisio, tietokoneen näyttöruutu tai mikä muu laite tahansa). Mahdollisten loppukäyttäjien pääsyn valvonta yllä mainittuihin palveluihin on erillinen toimi, jonka voi suorittaa palvelun toimittaja (kuten yleisradiointiyhtiö) itse, mutta jonka yhä useammissa tapauksissa suorittaa sen puolesta toimiva erikoistunut yhtiö. Tältä osin toiminnalliset suhteet (mutta eivät ehdollista pääsyä koskevat tekniikat) ovat samankaltaiset kuin sarja "esityskauden" muodostavia julkisia konsertteja, jolloin jokaisella luvallisella loppukäyttäjällä on kausilippu, joka edustaa sopimusta konsertin järjestäjän kanssa mutta ei niiden eri orkesterien jäsenten kanssa, jotka antavat sopimuksen mukaiset konsertit. Konserttisaliin pääsyn edellytysten valvonta on suhteellisen helppoa (tarkastamalla jokaisen konsertissa kävijän lippu hänen saapuessaan ilman lupaa saapuvien havaitsemiseksi). Yleisradioinnin kohdalla ainoa tehokas ehdollista pääsyä koskeva tekniikka perustuu siihen, että loppukäyttäjät eivät pysty saamaan ymmärrettävää tietoa lähetetystä signaalista käyttämättä sen käsittelyyn soveltuvaa laitteistoa ja ohjelmistoa. b kohta Artiklan a kohdassa luetellut palvelut kuuluvat ehdotetun direktiivin soveltamisalaan siinä tapauksessa, että ja siltä osin kuin ne toimitetaan "ehdollista pääsyä" koskevan tekniikan avulla. Ehdotuksen b kohdan mukaisesti tällä tarkoitetaan kaikkia teknisiä toimenpiteitä, joiden avulla palveluun pääsy riippuu etukäteen hankitusta yksilöllisestä luvasta sikäli, kuin tämän luvan tarkoituksena on huolehtia palvelun maksamisesta. Tämä johtuu siitä, että oikeussuojan kohteena ei ole teknologia sellaisenaan vaan tämän teknologian palvelema oikeutettu etu (palvelun maksaminen): samoja tekniikoita voidaan käyttää erilaisten direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jäävien etujen (esimerkiksi yksityisen viestinnän salassapidon) toteuttamiseen. Itse asiassa a kohdassa luetellut palvelut saatetaan kaikkien suuren yleisön jäsenten saataville, jotka ovat valmiit "maksamaan niistä", ja b kohdassa tarkoitettujen tämän maksun suorittamisesta. tarkoituksena on huolehtia toimenpiteiden teknisten Tällä alalla käytettävissä olevat tekniikat kehittyvät hyvin nopeasti, ja uusia tekniikoita voi ilmetä. Tämä on yksi syistä, joiden vuoksi ehdotettua määritelmää ei ole ilmaistu tiettynä laajalti digitaalisissa tekniikkana esimerkiksi salauksena, vaikka järjestelmissä. tätä käytetäänkin - Joitakin esimerkkejä ehdollisen pääsyn tekniikoista ovat seuraavat, joskaan luettelo ei ole tyhjentävä: 'v - yleislähetyssignaalien (digitaalinen) suojaus ja (analoginen) suojaus; - kryptografiset "kirjekuoret", jotka sisältävät asiakirjan (tekstin, kuvan, videon) salatun toisinnon sekä säännöt pääsymahdollisuuksien määrittämiseksi; - sähkölukot, joiden avulla julkaisija voi "lukita" tietyn sisällön siten, että pääsy palveluun riippuu etukäteen hankitusta luvasta (esimerkiksi tilauksen perusteella). 13 c kohta "Ehdollisen pääsyn laitteen" määritelmä sisältää koodauksen purkulaitteet, laitteeseen yhdistettävät laatikot, älykortit ja kaikki muut laitteet tai ohjelmat, jotka joko yksinään tai yhdessä laitteiden kanssa tarvitaan palvelun vastaanottamiseksi ymmärrettävässä muodossa (vastakohtana sen vastaanottamiselle koodatussa muodossa, jota ei voi ymmärtää). d kohta Vaikka "liitännäispalvelut" eivät nautikaan oikeussuojaa 3 ja 4 artiklan nojalla, ne hyötyvät 2 artiklan 2 kohdassa olevista säännöksistä. Sisämarkkinoiden kehittyminen tällä alalla edellyttää itse asiassa näiden liitännäis!nimien (asennuksen, huollon, uusimisen ja kaupallisten viestintäpalvelujen) vapaata liikkuvuutta, eikä niitä rajoiteta syistä, jotka kuuluvat tällä direktiivillä yhteensovitettuun alaan. Kaupallisella viestinnällä tarkoitetaan, kaupallisesta viestinnästä sisämarkkinoilla annetussa vihreässä kirjassa (KOM (96) 192 lopull. ) omaksutun määritelmän mukaisesti kaikkia viestintämuotoja, joilla "pyritään edistämään joko loppu käyttäjien tai jakelijoiden tuotteista, palveluista taikka jostakin yhtiöstä tai organisaatiosta saamaa mielikuvaa. " e kohta "Laittoman laitteen" määritelmä liittyy 3 artiklassa olevaan kiellettyjen toimien luetteloon: laitteiden pelkästä kaikki nämä hallussapidosta (yksityisiin tarkoituksiin) ei aiheudu seuraamuksia ehdotetun direktiivin nojalla, koska tämä puoli asiasta jätetään jäsenvaltioiden harkintaan (15 perustelukappale). laitteisiin, mutta näiden laittomiin liittyvät toimet f kohta "Luvattoman pääsyn" käsite perustuu b kohdassa olevaan määritelmään, ja se on luettava seuraavasti: luvan evääminen muista kuin palvelun maksuun liittyvistä syistä ei täten kuulu ehdotuksen soveltamisalan piiriin. Ehdotetulla direktiivillä ei esitetä seuraamuksia seuraamuksia aiheutuu taloudellisesta toiminnasta, jolla se tehdään-mahdolliseksi (3 artikla). luvattomalle pääsylle sellaisenaan: g kohta Määritelmässä hahmotellaan jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisen ala. Tämä lähentäminen liittyy palvelujen oikeussuojaan luvattoman pääsyn osalta, mikä määritellään f kohdassa "pääsynä suojattuun palveluun ilman palvelun tarjoajan eivät kuulu direktiivillä ja lupaa". Tämän yhteensovitettuun alaan: ehdotetuilla toimenpiteillä suojeltu etu on palvelun tarjoajien saama maksu. Vaikka oikeuksien haltijat hyötyvätkin taloudellisesti näistä toimenpiteistä, tämä vaikutus on epäsuora, ja heidän etunsa ovat erilliset. Samat perustelut pätevät ehdollisen pääsyn mahdollistavien laitteiden teollisoikeuksia koskevaan kysymykseen. tekijänoikeus lähioikeudet johdosta 14 2 artikla Tämän artiklan tarkoituksena on huolehtia suojattujen palvelujen, niihin liittyvien palvelujen ja ehdollisen pääsyn mahdollistavien laitteiden vapaasta liikkuvuudesta. Näiden vapauksien saavuttamiseksi tarvittavan yhtäläisen suojan tason takaamiseksi 1 kohdassa vaaditaan jokaista jäsenvaltiota ryhtymään toimenpiteisiin, joiden tarkoitus on määritelty 3 ja 4 artiklassa. Tämän velvoitteen täyttämiseksi joidenkin jäsenvaltioiden on mukautettava lainsäädäntöään 1 artiklassa annettujen määritelmien mukaisesti. Jos nykyinen sääntely kattaa esimerkiksi vain yleisradiointipalvelut, sitä on muutettava niin, että se kattaa kaikki 1 artiklan a kohdassa määritellyt palvelut; jos oikeussuoja rajoittuu palveluihin, joita lähetetään kansalliselta alueelta, tämä syrjintä on poistettava, ja sama pätee lainsäädäntöön, jolla tai (esimerkiksi kaapelilähetyksiä syrjitään päätelaitteita (esimerkiksi televisioita ja tietokoneita). Itse asiassa monet palvelut lähetetään Euroopassa samanaikaisesti satelliitin, kaapelin tai maanpäällisten lähettimien kautta, ja lähitulevaisuudessa digitaaliset palvelut käyttävät yhdennettyä lähetysmuotoa, joka koostuu kaapeliyhteyksistä, satelliittivastaanottimista ja koodauksen purkulaitteista, puhelinlinjoista, jne. satelliittilähetyksiä) lähetysvälineitä ja Artiklan 2 kohta on pelkkä sisämarkkinaperiaatteen sovellus: kun ala on yhteensovitettu yhdenmukaistamisvälineellä, ei ole enää mitään perustetta rajoittaa tavaroiden ja palvelujen vapaata lukuunottamatta jäsenvaltiot eivät saa rajoittaa tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta syistä, jotka liittyvät niiden oikeudelliseen suojautumiseen 3 artiklaan sisältyviltä luvattomilta toimilta. liikkuvuutta. Edellisessä kohdassa esitettyjä toimenpiteitä 3 artikla toimien luettelo perustuu pääasiassa Eurooppa-neuvoston Kiellettyjen suosituksen R(91) 14 periaatteeseen I. Tässä suosituksessa tehdään selvä ero kaupallisiin ja yksityisiin tarkoituksiin tapahtuvan hallussapidon välillä: edellinen julistetaan laittomaksi, kun sitä vastoin jälkimmäinen ei sitä ole. Lisäksi koodattujen palvelujen oikeussuojasta huolehditaan useissa jäsenvaltioissa "vilpillistä kilpailua" koskevilla yleisillä säännöksillä, ja nämä kattavat vain kaupalliset toimet: vilpillistä kilpailua koskevaa oikeutta sovelletaan vain kaupankäynnin yhteydessä tapahtuviin toimiin. Koska perustamissopimuksen 3 b artiklassa esitettyä suhteellisuusperiaatetta on noudatettava, mikä rajoittaa yhteisön toimet asetetun tavoitteen kannalta välttämättömään, ehdotettu direktiivi noudattaa tässä kohdin Eurooppa-neuvoston suositusta. Artiklan b kohdan osalta direktiivissä mennään suositusta pitemmälle, mutta se perustuu samaan periaatteeseen: seuraamusten määräämiseen kaupallisille toimille, joilla edistetään luvatonta vastaanottamista, eikä luvattomalle vastaanottamiselle sellaisenaan. Direktiiviehdotuksen 3 artiklan a kohdassa tarkoitetaan muun muassa laittomien laitteiden tuontia kaupallisiin tarkoituksiin. Kolmansiin maihin suunnatun tuontirajoituksen on oltava yhteensopiva WTO. n sopimukseen sisältyvien asiaan liittyvien velvoitteiden kanssa. Koska tätä toimenpidettä sovellettaessa ei tehdä eroa eurooppalaisten ja kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden välillä, ja ottaen huomioon, että sen oikeutettuna tavoitteena on petollisten käytäntöjen valvonta, toimenpide on yhteensopiva WTO:n määräysten kanssa. 15 "Aiheellisten" seuraamusten ja oikeussuojakeinojen käsitettä selvennetään 4 artiklassa säädetyillä ehdoilla. 1 kohta HL-xfaUdAhUJc Jotta oikeudellinen säännös olisi tehokas, siihen tulee liittyä aiheellisia seuraamuksia. Yhteisön oikeuden osalta tämä periaate sisältyy komission tiedonantoon rangaistusten asemasta yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanossa: KOM(95) 162. Tämä ei kuitenkaan välttämättä tarkoita yhdenmukaistetun rangaistustason asettamista: 4 artiklan 1 kohta sisältää joukon perusteita, joilla tämä tavoite pitäisi saavuttaa samalla, kun se jättää jäsenvaltioille riittävästi joustavuutta. Hyödyllisiä seikkoja voidaan lisäksi löytää TRIPS-sopimuksen täytäntöönpanoa koskevista jaksoista, joissa on mainittu kattava joukko toimenpiteitä laitonta kopiointia vastaan. 2 kohta tarjoaja Tässä kohdassa luetellaan tavanomainen joukko siviilioikeudellisia oikeussuojakeinoja, joita sovelletaan asianomaisiin toimiin useimmissa jäsenvaltioissa; näihin oikeussuojakeinoihin voi tarjoajat. TRIPS-sopimuksen vedota yksi palvelun 44 artiklassa määrätään kieltotuomioista, ja saman sopimuksen 45 artiklassa on vahingonkorvausta koskevia sääntöjä. Lisäksi TRIPS-sopimuksen 46 artiklassa säädetään loukkaavan aineiston takavarikoinnista samoin kuin direktiivin 91/250/ETY 7 artiklassa, jonka nojalla toimivaltaiset viranomaiset voivat takavarikoida luvattomat tietokoneohjelmien kopiot. tai useammat palvelun 5 - 8 artiklat Nämä ovat valtiosäännöksiä. 16 IV. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ehdolliseen pääsyyn perustuvien tai niitä sisältävien palvelujen oikeussuojasta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 57 artiklan 2 kohdan, 66 ja 100 a artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen56, ottavat huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon57, noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä , 58 sekä katsovat, että perustamissopimuksessa esitettyjen yhteisön tavoitteiden mukaisesti toteutetaan Euroopan kansojen yhä läheisempi liitto ja turvataan taloudellinen ja sosiaalinen edistys poistamalla niitä jakavat raja-aidat, rajojen ylitse tapahtuvan yleisradiopalvelujen ja tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoaminen voi merkittävästi edistää näiden tavoitteiden saavuttamista, perustamissopimuksessa määrätään kaikkien korvausta vastaan suoritettavien palvelujen vapaasta liikkuvuudesta; tämä oikeus sovellettuna yleisradiopalveluihin ja tietoyhteiskunnan palveluihin ilmaisee myös erityisesti yhteisön oikeuteen sisältyvän yleisemmän periaatteen nimittäin sananvapauden sellaisena, kuin se sisältyy ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen 10 artiklaan, komissio järjesti laaja-alaisen kuulemisen, joka perustui vihreään kirjaan "Suojattujen palvelujen oikeussuoja sisämarkkinoilla"59; tämän kuulemisen tulokset vahvistivat, että tarvitaan yhteisön oikeudellinen keino kaikkien niiden palvelujen oikeussuojaa varten, joista maksettava korvaus riippuu ehdollisesta pääsystä, vihreästä kirjasta 13 päivänä toukokuuta 199760 antamassaan päätöslauselmassa Euroopan parlamentti pyysi komissiota esittämään ehdotuksen direktiiviksi, joka kattaisi kaikki koodatut palvelut, joissa koodausta käytetään maksun saamisen varmistamiseksi, ja se katsoi, että tämän tulisi sisältää elektronisella välineellä ja palvelun vastaanottajan yksittäisestä pyynnöstä toimitetut tietoyhteiskunnan etäpalvelut samoin kuin yleisradiointipalvelut, 56 57 58 w 60 EYVLN:o EYVL N. o Euroopan parlamentin lausunto annettu KOM(96) 76 lopullinen, 6. 3. 1996. EYVLNroC , neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 17 tarjoamat mahdollisuudet lisätä kuluttajien antavat digitaalitekniikan valinnanvaraa ja edistävät kulttuurista moniarvoisuutta kehittämällä yhä useampia perustamissopimuksen 59 ja 60 artiklassa tarkoitettuja palveluja; näiden palvelujen elinkelpoisuus riippuu usein ehdollisesta pääsystä palvelun toimittajan maksun saamisen varmistamiseksi, tilaisuuden tunnusti tiedonannossaan Eurooppalainen komissio elektronisen kaupankäynnin aloite61, jossa ilmoitettiin ehdotuksesta direktiiviksi yhtäläisen suojatason toteuttamiseksi palvelujen tarjoajille koko Euroopassa, tämän kysymyksen merkityksen perustamissopimuksen 7 a artiklan mukaisesti sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla taataan palvelujen ja tavaroiden vapaa liikkuvuus; perustamis sopimuksen 128 artiklan 4 kohta edellyttää yhteisöä ottamaan huomioon kulttuuriin liittyvät toiminnassaan; näkökohdat muiden perustamissopimuksen määräysten mukaisessa 130 artiklan 3 kohdan nojalla yhteisön on harjoittamallaan politiikalla ja toiminnalla edistettävä yhteisön teollisuuden kilpailukyvyn vaatimien edellytysten luomista, kansallisten ehdolliseen palveluun perustuvien tai sen sisältävien palvelujen oikeussuojaa koskevien sääntöjen erot saattavat aiheuttaa esteitä palvelujen ja tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle, perustamissopimuksen soveltaminen ei riitä poistamaan näitä sisämarkkinoiden esteitä, ja nämä esteet olisi sen vuoksi poistettava säätämällä samanlainen suojataso eri jäsenvaltioihin; tämä tarkoittaa laittomia laitteita koskevia kaupallisia toimia koskevien kansallisten sääntöjen lähentämistä, nämä kaupalliset toimet haittaavat kuluttajia, jotka voivat erehtyä laittomien laitteiden alkuperästä, ja tällaisen kuluttajiin kohdistuvan petollisen toiminnan vastustamiseksi tarvitaan korkeatasoista kuluttajansuojaa; perustamissopimuksen 129 a artiklan 1 kohdassa määrätään, että yhteisön olisi edistettävä korkeatasoisen kuluttajansuojan toteuttamista toimenpiteillä, jotka se toteuttaa 100 a artiklan nojalla, säädetään televisiotoimintaa koskevien tämän vuoksi yhtenäisen audiovisuaalisen alueen luomista koskevaa oikeudellista kehystä, josta ja lakien, asetusten lokakuuta 1989 annetussa hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 3 päivänä neuvoston direktiivissä 89/552/ETY62 sellaisena, kuin se on viimeksi muutettuna, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/36/EY63, on täydennettävä ehdollista pääsyä koskevien tekniikoiden osalta tässä direktiivissä säädettävällä tavalla, jotta myös taattaisiin rajojen ylitse tapahtuvien yleisradiolähetysten toimittajien tasa-arvoinen kohtelu riippumatta siitä, mihin ne ovat sijoittautuneet, jäsenvaltioiden KOM(97) 157 lopullinen, 16. 4. 1997. EYVL N:o L 298, 17. 10. 1989, s. 23. EYVL N:o L 202, 30. 7. 1997, s. 60. 18 yhteisön oikeuden yhdenmukaisesta ja tehokkaasta soveltamisesta jà tämän oikeuden rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista sisämarkkinoiden alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston päätöslauselman64 mukaisesti jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että yhteisön oikeutta sovelletaan yhtä tehokkaasti ja ehdottomasti kuin kansallista oikeutta, jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentäminen olisi rajoitettava siihen, mitä tarvitaan sisämarkkinoiden tavoitteiden saavuttamiseksi suhteellisuusperiaatteen mukaisesti sellaisena kuin se esitetään perustamissopimuksen 3 b artiklan kolmannessa kohdassa, tämän direktiivin ei tulisi rajoittaa niiden kansallisten säännösten soveltamista, joilla mahdollisesti kielletään yksityisiltä laittomien laitteiden hallussapito; tämän direktiivin ei tulisi rajoittaa yhteisön kilpailusääntöjen soveltamista; tämän direktiivin ei tulisi rajoittaa yhteisön sääntöjen soveltamista henkistä omaisuutta koskeviin oikeuksiin, ja tämän direktiivin ei tulisi rajoittaa sellaisten kansallisten sääntöjen soveltamista, jotka eivät kuulu tällä direktiivillä yhteensovitettavaan alaan, kuten siihen, mitä säädetään alaikäisten suojelusta direktiivin 89/552/ETY mukaisesti, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: J^JmEmJkmmmmMat Määritelmät ja soveltamisala Tässä direktiivissä tarkoitetaan: a) 'suojatulla palvelulla' kaikkia seuraavia palveluja silloin, kun ne toimitetaan ehdollisen pääsyn perusteella: - televisiolähetykset sellaisina, kuin ne määritellään direktiivin 89/552/ETY 1 artiklan a alakohdassa; - radiolähetykset, jotka ovat yleisön vastaanotettaviksi tarkoitettuja radio-ohjelmia ja on lähetetty johtojen välityksellä tai radioteitse mukaan lukien satelliittilähetykset; - tietoyhteiskunnan palvelut direktiivin 83/189/ETY65, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä. A. 66 tarkoittamassa merkityksessä, - kuin myös ehdollisen pääsyn tarjoamista mainittuihin palveluihin omana palvelunaan. b) 'ehdollisella pääsyllä' kaikkia teknisiä toimenpiteitä ja/tai järjestelyjä, joilla pääsy palveluun ymmärrettävässä muodossa riippuu etukäteen hankitusta yksilöllisestä luvasta, jonka tarkoituksena on varmistaa maksun saaminen tuosta palvelusta; 64 65 66 EYVL N:oC 188,22. 7. 1995, s. 1. EYVL N:o L 109, 26. 4. 1983, s. 8. EYVL N:o L 19 c) 'ehdollisen pääsyn mahdollistavalla laitteella' kaikkia laitteita tai ohjelmia, jotka on tarkoitettu tai mukautettu ymmärrettävässä muodossa; tekemään mahdolliseksi pääsy suojattuun palvelluin d) 'liitännäispalvelulla' ehdollisen pääsyn mahdollistavien laitteiden asennusta, huoltoa tai tai muihin suojattuihin palveluihin korvaamista kuin myös laitteisiin liitännäispalveluihin liittyvien kaupallisten viestintäpalvelujen tarjoamista; tai e) 'laittomalla laitteella' kaikkia laitteita tai ohjelmia, jotka on suunniteltu tai mukautettu mahdollistamaan luvaton pääsy suojattuun palveluun; f) 'luvattomalla pääsyllä' pääsyä suojattuun palveluun ymmärrettävässä muodossa palvelun tarjoajan luvatta; g) 'tällä direktiivillä yhteensovitetulla alalla' kaikkia säännöksiä ja määräyksiä, jotka koskevat luvatonta pääsyä suojattuihin palveluihin. 2_aj2ikte Sisämarkkinaperiaatteet 1. Jokaisen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kieltääkseen alueellaan 3 artiklassa luetellut toimet ja säätääkseen 4 artiklassa vahvistetuista seuraamuksista ja oikeuskeinoista. 2. Rajoittamatta 1 kohdan soveltamista jäsenvaltiot eivät saa tällä direktiivillä yhteen sovitettuun alaan kuuluvista syistä: a) rajoittaa toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien suojattujen palvelujen tai liitännäis palvelujen tarjoamista; b) rajoittaa ehdollisen pääsyn mahdollistavien laitteiden vapaata liikkuvuutta. lâdiklâ Kielletyt toimet Jäsenvaltioiden on kiellettävä alueellaan jokainen seuraavista toimista: a) luvattomien laitteiden valmistaminen, tuonti, myynti tai hallussapito kaupallisiin tarkoituksiin; b) luvattoman laitteen asentaminen, huolto tai korvaaminen kaupallisiin tarkoituksiin; c) kaupallisen viestinnän käyttö laittomien laitteiden edistämiseksi. 20 lajiikla Seuraamukset ja oikeuskeinot 1. Edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen seuraamusten on oltava tehokkaita, varoittavia ja suhteutettuja rikkomuksen muodostavan toiminnan mahdolliseen vaikutukseen. 2. Jokaisen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että ne palvelun tarjoajat, joiden etuihin jäsenvaltion alueella harjoitettu loukkaava toiminta vaikuttaa, voivat nostaa vahingonkorvauskanteen ja hakea kieltotuomiota sekä tarvittaessa laittomien laitteiden takavarikointia. lanikla Täytäntöönpano 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999 ja annettava ne komissiolle tiedoksi. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin, tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. £_ariiklâ Kertomus jälkeen komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä Viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta ja joka kolmas vuosi ja sen sosiaalikomitealle kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta ja tarvittaessa aiheelliset ehdotukset sen mukauttamiseksi teknisen ja taloudellisen kehityksen mukaisesti. talous- 7 artikla Voimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 21 Lartiklâ Osoitus Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta puhemies puheenjohtaja 22 ISSN 1024-4492 KOM(97) 356 lopullinen ASIAKIRJAT FI 06 09 Luettelonumero : CB-CO-97-359-FI-C ISBN 92-78-22702-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg ^3


title: Commission Regulation (EC) No 1325/97 of 9 July 1997 amending Regulation (EEC) No 2257/92 laying down detailed rules for implementing the specific arrangements for supplying Madeira with certain vegetable oils

eurovoc_concepts:
CCT duties
Madeira
import licence
supply balance sheet
suspension of customs duties
vegetable oil

formats: html pdfa1b print


title: 97/528/CE: Décision de la Commission du 9 juillet 1997 portant réglementation technique commune concernant les exigences générales de raccordement applicables aux stations mobiles destinées à être utilisées avec les réseaux publics de télécommunications cellulaires numériques phase II fonctionnant dans la bande DCS 1800 (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
radio telecommunications
technical regulations
telecommunications


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1323/97 DA COMISSÃO de 9 de Julho de 1997 relativo à entrega de certificados de importação para carne de bovino de alta qualidade, fresca, refrigerada ou congelada

eurovoc_concepts:
beef
fresh meat
frozen product
import licence
product quality
refrigerated product


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem Thema "Die Steuern in der Europäischen Union - Bericht über die Entwicklung der Steuersysteme"

eurovoc_concepts:
competition law
fiscal policy
single market
tax
tax system


title: Rozhodnutí Komise ze dne 9. července 1997 o společném technickém předpisu pro připojovací požadavky na rozhraní koncových zařízení pro připojení k digitálním nestrukturovaným pronajatým okruhům ONP 2048 kbit/s (Změna 1)

text: 13/sv. 19 CS Úřední věstník Evropské unie 31997D0520 13. 8. 1997 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 167 L 215/41 ROZHODNUTÍ KOMISE ze dne 9. července 1997 o společném technickém předpisu pro připojovací požadavky na rozhraní koncových zařízení pro připojení k digitálním nestrukturovaným pronajatým okruhům ONP 2 048 kbit/s (Změna 1) (Text s významem pro EHP) (97/520/ES) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, Článek 1 s ohledem na směrnici Rady 91/263/EHS ze dne 29. dubna 1991 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se telekomunikačních koncových zařízení, včetně vzájemného jejich shody (1), ve znění směrnice 93/68/EHS (2), uznávání a zejména na čl. 6 odst. 2 druhou odrážku uvedené směrnice, vzhledem k tomu, že Komise přijala opatření k určení typu koncových zařízení, pro která je nutný společný technický předpis, a vymezila oblast působnosti tohoto předpisu; Toto rozhodnutí se vztahuje na koncová zařízení určená 1. k připojení k veřejné telekomunikační síti v koncovém bodu digitálních nestrukturovaných pronajatých okruhů ONP 2 048 kbit/s s rozhraním 120 ohm, která spadají do oblasti pů- sobnosti harmonizované normy uvedené v čl. 2 odst. 1. Tímto rozhodnutím se zavádí společný technický předpis 2. týkající se obecných připojovacích požadavků na koncová za- řízení uvedená v odstavci 1. vzhledem k tomu, že je třeba přijmout odpovídající harmoni- zované normy, popřípadě části těchto norem s cílem uplatňo- vat základní požadavky, které mají být uvedeny ve společných technických předpisech; Článek 2 vzhledem k tomu, že k zachování přístupu výrobců na trh jsou nutná přechodná ustanovení týkající se zařízení schválených podle rozhodnutí Komise 94/470/ES (3); vzhledem k tomu, že dnem uplynutí přechodného období by rozhodnutí 94/470/ES mělo být zrušeno; vzhledem k tomu, že společný technický předpis přijatý tímto rozhodnutím je v souladu se stanoviskem Výboru pro schvalo- vání telekomunikačních koncových zařízení (ACTE), Společný technický předpis zahrnuje harmonizovanou 1. normu vypracovanou příslušným normalizačním orgánem s cílem v co nejvyšší míře uplatňovat základní požadavky uvedené v čl. 4 písm. c), d) a f) směrnice 91/263/EHS. Odkaz na tuto normu je uveden v příloze. Koncová zařízení, na která se vztahuje toto rozhodnutí, 2. musí být v souladu se společným technickým předpisem uvedeným v odstavci 1 a musí splňovat základní požadavky jakož uvedené v čl. 4 písm. a) a b) směrnice 91/263/EHS, i požadavky všech ostatních použitelných směrnic, zejména směrnic Rady 73/23/EHS (4) a 89/336/EHS (5). (1) Úř. věst. L 128, 23. 5. 1991, s. 1. (2) Úř. věst. L 220, 31. 8. 1993, s. 1. (3) Úř. věst. L 194, 29. 7. 1994, s. 81. (4) Úř. věst. L 77, 26. 3. 1973, s. 29. (5) Úř. věst. L 139, 23. 5. 1989, s. 19. 168 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 19 Článek 3 Oznámené subjekty určené k provádění postupů uvedených v článku 9 směrnice 91/263/EHS použijí u koncových zařízení podle čl. 1 odst. 1 tohoto rozhodnutí harmonizovanou normu uvedenou v čl. 2 odst. 1 nebo zajistí její používání nejpozději do jednoho roku od oznámení tohoto rozhodnutí. schválení nebylo uděleno později než jeden rok od oznámení tohoto rozhodnutí. Článek 5 Toto rozhodnutí je určeno členským státům. Článek 4 V Bruselu dne 9. července 1997. Rozhodnutí 94/470/ES se zrušuje dnem uplynutí jednoho 1. roku od oznámení tohoto rozhodnutí. Koncová zařízení schválená podle rozhodnutí 94/470/ES 2. mohou být nadále uváděna na trh a do provozu, pokud toto Za Komisi Martin BANGEMANN člen Komise 13/sv. 19 CS Úřední věstník Evropské unie 169 PŘÍLOHA Odkaz na použitelnou harmonizovanou normu Harmonizovaná norma uvedená v článku 2 tohoto rozhodnutí: Podnikové telekomunikace (BTC); Digitální nestrukturované pronajaté okruhy 2 048 kbit/s (D2048U); Připojovací požadavky na rozhraní koncových zařízení ETSI Evropský institut pro normalizaci v telekomunikacích Sekretariát ETSI TBR 12 ― prosinec 1993, ve znění TBR 012/A1 ― leden 1996 (s výjimkou úvodu) Doplňkové informace Evropský institut pro normalizaci v telekomunikacích je uznán podle směrnice Rady 83/189/EHS (1). Výše uvedená harmonizovaná norma byla vypracována na základě pověření uděleného v souladu s příslušnými postupy podle směrnice Rady 83/189/EHS. Úplné znění výše uvedené harmonizované normy je možno získat na adrese: Evropský institut pro normalizaci v telekomunikacích 650, Route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Komise Evropských společenství DG XIII/A/2 – (BU 31 1/7) Rue de la Loi 200/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel (1) Úř. věst. č. L 109, 26. 4. 1983, s. 8


title: Verordnung (EG) Nr. 1325/97 der Kommission vom 9. Juli 1997 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 2257/92 mit Durchführungsvorschriften für die Sonderregelung für die Versorgung Madeiras mit pflanzlichen Ölen und über die Bedarfsvorausschätzung