title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) muuttaen neuvoston asetusta (ETY) N:o 2299/89 tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien (TPJ) käyttöä koskevista käyttäytymissäännöistä

eurovoc_concepts:
air transport
code of conduct
computer system
consumer information
reservation

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPAAN YHTEISÖJEN KOMMISSIO Bryssel, 09. 07. 1997 KOM(97) 246 lopull. 97/0148 (SYN) KERTOMUS TIETOKONEPOHJAISTEN PAIKANVARAUSJÄRJESTELMIEN (TPJ) KÄYTTÖÄ KOSKEVISTA KÄYTTÄYTYMISSÄÄNNÖISTÄ ANNETUN NEUVOSTON ASETUKSEN (ETY) N:0 2299/89 SOVELTAMISESTA EHDOTUS NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) MUUTTAEN NEUVOSTON ASETUSTA (ETY) NrO 2299/89 TIETOKONEPOHJAISTEN PAIKANVARAUSJÄRJESTELMIEN (TPJ) KÄYTTÖÄ KOSKEVISTA KÄYTTÄYTYMISSÄÄNNÖISTÄ (Kömmission esittämät) 2 KERTOMUS TIETOKONEPOHJAISTEN PAIKANVARAUSJÄRJESTELMIEN (TPJ) KÄYTTÖÄ KOSKEVISTA KÄYTTÄYTYMISSÄÄNNÖISTÄ ANNETUN NEUVOSTON ASETUKSEN (ETY) N:0 2299/89 SOVELTAMISESTA Sisältö I. Johdanto H. Käyttäytymissääntöjen soveltaminen KI. Käyttäytymissääntöjen muutostarve 3 I. Johdanto TPJ:t ovat tärkeä lentoliikennepalvelujen jakelutapa, ja sen vuoksi niillä voi olla avainasema lentoliikenteen harjoittajien välisen kilpailun lisäämisessä. Ne antavat asiakkaille heti suuren määrän tietoa lentoyhtiöiden aikatauluista ja liikennemaksuista ja mahdollisuuden tehdä heti varmistettuja varauksia. TPJ:iä voidaan käyttää kilpailun estämiseksi tai rajoittamiseksi: ensiksikin syrjivällä käyttäytymisellä, jolla estetään tai rajoitetaan pääsy TPJ-toimintoihin, ja toiseksi rakenteellisen eriarvoisuuden kautta niin, että TPJ suunnitellaan antamaan tarkempia ja luotettavampia tietoja TPJ:n omistavien lentoyhtiöiden kuin niiden kilpailijoiden lennoista. Lisäksi EU. ssa TPJ-markkinat ovat hyvin keskittyneet niin, että useimmissa jäsenvaltioissa yhdellä ainoalla TPJ:llä on yli 80 prosentin markkinaosuus. TPJ:iä koskevia käyttäytymissääntöjä on kehitetty maailmassa useilla alueilla sääntelemään tämän erityisen herkän alan toimintaa. Neuvosto antoi ensimmäiset EU:n TPJ:iä koskevat käyttäytymissäännöt ("säännöt") 24 päivänä heinäkuuta 1989, ja niissä käsiteltiin tuohon aikaan yksilöityjä tärkeimpiä TPJ-markkinoita koskevia kilpailukysymyksiä. Sääntöjä muutettiin myöhemmin neuvoston 29 päivänä lokakuuta 1993 antamalla asetuksella 3089/93. Muutokset olivat tarpeen entisten säännösten selventämiseksi ja alkuperäisen asetuksen antamisen jälkeen alalla tapahtuneen kehityksen heijastamiseksi. Yksityiskohtaisempi kuvaus vuonna 1993 hyväksytyistä muutoksista ja niiden täytäntöönpanosta annetaan seuraavassa jaksossa. Tämä asiakirja on valmisteltu muutettujen käyttäytymissääntöjen 23 artiklan nojalla, jossa todetaan, että "neuvosto päättää tämän asetuksen muuttamisesta viimeistään 31 joulukuuta 1997 komission ehdotuksesta, joka on tehtävä viimeistään 31 maaliskuuta 1997 ja johon on liitettävä tämän asetuksen soveltamisesta. " Kertomus muutettujen käyttäytymissääntöjen kertomus soveltamisesta sisältyy tämän asiakirjan II jaksoon. Lisäksi muutettujen käyttäytymissääntöjen antamisen jälkeen vuonna 1993 saatujen kokemusten perusteella ja jotta käyttäytymissäännöt pystyisivät vastaamaan alan kehitykseen tulevina vuosina, ehdotukset käyttäytymissääntöihin tehtäviksi lisämuutoksiksi esitetään lilja IV jaksossa. Koska sääntöjen olisi heijastettava komission ja TPJ-teollisuuden, lentoliikenteen harjoittajien ja tilaajien välillä käytyjä laajoja keskusteluja siitä perusteesta, jolla TPJ:t veloittavat palveluistaan, ja kun otetaan huomioon jakelumenetelmien nopea kehitys, esimerkiksi elektroninen lippujen kirjoittaminen ja internet, antaa komissio ehdotuksen sääntöjen muuttamisesta. II. Käyttäytymissääntöjen soveltaminen Sääntöihin vuonna 1993 tehdyt muutokset olivat tarpeen niiden useiden erityisongelmien vuoksi, joita oli kohdattu sen jälkeen, kun alkuperäiset säännöt annettiin vuonna 1989. Tärkeimpiin muutoksiin sisältyi ensiksikin tarve varmistaa, että TPJ:t ja erityisesti ne TPJ:t, joilla on yhteiset toiminnot kaikille järjestelmät emoliikenteenharjoittajiensa kanssa, tasavertaiset tarjoavat osallistuville liikenteenharjoittajille. Tältä osin säännöissä vaaditaan, että järjestelmän toimittajan jakelutoiminnot erotetaan selkeästi sen emoliikenteenharjoittajien sisäisestä varausjärjestelmästä. Näiden kahden toiminnon erottamiseksi käyttöön otetun järjestelmän tehokkuutta valvotaan jakelutoimintojen riippumattoman ulkopuolisen tarkastuksen avulla. Järjestelmän toimittajan erottamista sen emoliikenteenharjoittajien sisäisistä järjestelmistä koskeviin teknisiin vaatimuksiin liittyi vaatimus siitä, että järjestelmän toimittaja oli oikeudellisia tarkoituksia varten perustettava emoliikenteenharjoittajasta erilliseksi yksiköksi. seurauksena. reittiliikenteen ja muun kuin Kolmanneksi muutetuissa Toiseksi sääntöjä laajennettiin niin, että ne koskivat myös muuta kuin reittiliikennettä sen jälkeen, reittiliikenteen välillä poistettiin kolmannen kun ero vaaditaan vapauttamispaketin emoliikenteenharjoittajia ja niiden tytäryhtiöitä toimittamaan muille TPJ:ille yhtä nopeasti samat tiedot ja varausmahdollisuudet, jotka ne toimittavat omille TPJ:illeen. Tämän muutoksen pääasiallisena tarkoituksena oli parantaa TPJ. ien kilpailua antamalla kullekin niistä mahdollisuus tarjota yhtä kattavat tiedot aikatauluista ja vapaista paikoista. Neljänneksi otettiin käyttöön säännöt, joilla rajoitettiin yhteisellä tunnuksella tai muutoin yhteisesti markkinoitujen lentojen määrä näytössä enintään kahteen pääasiallisessa näytössä esiintyvään vaihtoehtoon. Viidenneksi TPJ:iin sisältyviin henkilökohtaisiin tietoihin ja markkinointitietoihin pääsy saatettiin myös ulko puolisen tarkastuksen alaiseksi. Lopuksi sääntöihin tehtiin useita veloituksia koskevia muutoksia laskutusmenettelyjen avoimuuden parantamiseksi. säännöissä Tärkeimmät komission suorittamat sääntöjen säännösten soveltamista ja niihin liittyviä toimintoja koskevat toimet esitetään alla. II. 1 Myönnetyt lykkäykset Muutosasetuksen (ETY) N:o 3089/93 2 artiklassa säädetään kuuden kuukauden siirtymäaika asetuksen voimaantulosta ennen kuin aletaan soveltaa (3 artiklan 1 kohdan) säännöstä, jossa vaaditaan järjestelmän toimittajan ja sen emoliikenteenharjoittajan tai emoliikenteenharjoittajien perustamista erillisiksi yksiköiksi. Lisäksi artiklassa säädetään, että komissio voi myöntää 12 kuukauden lisälykkäyksen objektiivisista syistä. Järjestelmän toimittajan ja emoliikenteenharjoittajan perustaminen erillisiksi yksiköiksi aiheutti erityisvaikeuksia yhdelle emoliikenteenharjoittajalle ja sen TPJ:lle, joka oli itse lentoyhtiön toiminnallinen jaosto. Komissio hyväksyi lentoyhtiölle myönnettävän 12 kuukauden lykkäyksen, jotta sillä olisi aikaa muodostaa TPJ:n sopimussuhteista lentolii- kenteenharjoittajien ja toisaalta tilaajien kanssa vastuussa olevat erilliset oikeudelliset yksiköt. Lykkäys päättyi 11 päivänä kesäkuuta 1995, johon mennessä kyseiset erilliset oikeudelliset yksiköt oli perustettu. toisaalta osallistuvien II. 2 Saadut valitukset Menettelytavasta valituksen tekemiseksi komissiolle väitetystä käyttäytymissääntöjen rikkomisesta ja komission velvollisuuksista aloittaa menettely rikkomisen lopettamiseksi säädetään käyt- täytymissääntöjen 11 artiklassa. Sen jälkeen kun muutetut käyttäytymissäännöt tulivat voimaan 11 päivänä joulukuuta 1993, lentoliikenteen harjoittajilta ja TPJ:ilta on saatu noin 22 valitusta väitetyistä rikkomisista. lentoliikenteen harjoittajilta Valituksista kuusi koski TPJ:ien väitettyä syrjintää emoliikenteenharjoittajiensa hyväksi. Näistä kolme koski TPJ:iä, jotka asettivat emoliikenteenharjoittajiensa käytettäviksi tietyt muilta ja kolme koski TPJ:n osallistuvilta emoliikenteenharjoittajille antamaa suosituimmuuskohtelua sen siirtymäkauden aikana, jolloin kyseinen TPJ siirtyi aikaisemmasta järjestelmästä, jossa varaukset tehtiin jokaisen omassa tietokannassa (multi-access -järjestelmä), nykyiseen puolueettomaan järjestelmään, jossa varaukset tehdään yhteisessä tietokannassa (global core -järjestelmä). Kaikista valituksista on päästy tyydyttävään tulokseen keskusteluissa kyseisten osapuolten kanssa. toiminnot, evätyt Seuraavaksi yleisin valitusten syy (neljä tapausta, jotka koskivat noin 21 lentoyhtiötä) oli TPJ:ien veloituspolitiikkojen väitetty yhteensopimattomuus käyttäytymissääntöjen 10 artiklan 1 kohdan kanssa. Asetuksen 10 artiklan 1 kohdassa todetaan, että "järjestelmän toimittajan perimien maksujen on oltava tasapuolisia, tarkoituksenmukaisesti muodostettuja sekä kohtuullisia suhteessa tarjotun ja käytetyn palvelun kustannuksiin sekä erityisesti oltava samat samantasoisista palveluista". Valitusten tärkein aihe oli, että TPJ:ien tilaajille myöntämien kannustimien ja TPJ:ien harjoittaman varausten pätevyyden valvonnan riittämättömyyden yhteisvaikutus johti TPJ- kustannusten epätasaiseen jakautumiseen lentoliikenteenharjoittajien ja tilaajien kesken vastoin 10 artiklan 1 kohdan vaatimuksia. Kun otetaan huomioon TPJ:ien hallitseva asema lentoliikennetuotteiden jakelussa ja useimmille suurimmille lentoyhtiöille (TPJ:ien omistajina) asetettu lakisääteinen velvoite, joka tosiasiassa vaatii niitä osallistumaan TPJ:iin, tyytymätön lentoyhtiö ei voi kieltäytyä olemasta liikeyhteydessä TPJ-kumppaneihinsa. Valituksissa esiintyneet kysymykset olivat sekä moninaisia että monimutkaisia, ja niillä oli tärkeitä kaupallisia seurauksia lentoyhtiöille, TPJ:ille ja tilaajille. Jotta kysymyksistä voitiin käydä täydellinen ja tietoihin pohjautuva keskustelu, komissio asetti työryhmän tutkimaan tämänhetkisiä veloitusjärjestelyjä ja harkitsemaan mahdollisia vaihtoehtoisia järjestelyjä. Ryhmää avusti sen työssä ulkopuolinen konsulttiyhtiö (SH&E). SH&E -yhtiön suorittaman tutkimuksen tulokset jaettiin vuoden 1995 elokuussa, ja ne muodostivat perustan työryhmän parempiin tietoihin pohjautuville lisäkeskusteluille. 10 artiklan 1 kohdan soveltamistavan täsmentämiseksi neuvostolle esitetään joitakin muutoksia olemassa oleviin sääntöjä koskeviin säännöksiin. Yhtä poikkeusta lukuun ottamatta valitukset käsittelivät erityisongelmia, jotka liittyivät yksittäistä tietoturvaan (kaksi tapausta), lentojen näyttöön (viisi tapausta), matkustajaa koskevaan markkinoille pääsyyn lippujen tapausta), kohtuuttomiin (kaksi kirjoitusjärjestelyjen vastaavuuteen. Tietoturvallisuutta koskevassa tapauksessa on osoitettu, että sääntöjä ei rikottu. Lentojen näyttöjä koskevista tapauksista kahdessa tapauksessa näyttöä on muutettu tyydyttävästi, ja kolmessa muussa tapauksessa sääntöjä ei havaittu rikotun. EU:n TPJ:n markkinoille pääsyä kolmannessa maassa ja kolmannen maan TPJ:n markkinoille pääsyä EU:ssa koskevat ongelmat on ratkaistu. Kahdessa jäljellä olevassa tapauksessa keskustelut kyseisten TPJ:ien kanssa jatkuvat. sopimusehtoihin ja Viimeinen valitus koski USAssa toimivan TPJ. n kieltäytymistä antamasta USA:n ulkopuolisille lentoyhtiöille USA:n kotimaanliikennettä koskevia markkinointitietoja. Tuolloin voimassa ollei den USA:n TPJ:iä koskevien sääntöjen mukaan USA:n kotimaanliikennettä koskevia markkinointitietoja voitiin antaa vain yhdysvaltalaisille lentoyhtiöille. USA. n säännös oli suuresti ristiriidassa EU:n käyttäytymissääntöjen kanssa, joihin ei sisälly tällaista syrjivää säännöstä, ja sen vuoksi EU:ssa järjestelmien toimittajia vaaditaan antamaan käytettävissä olevat markkinointitiedot kaikille osallistuville lentoliikenteen harjoittajille kansallisuudesta riippumatta. EU:n sääntöjen 7 artiklassa säädetään kuitenkin, että tiettyjä sääntöihin sisältyviä järjestelmän toimittajia koskevia velvoitteita ei sovelleta silloin, kun kolmansissa maissa ei myönnetä vastavuoroisia oikeuksia. TPJ Amadeus ilmoitti komissiolle aikomuksistaan vedota sääntöjen vastavuoroisuussäännökseen lopettaakseen markkinointitietojen myynnin yhdysvaltalaisille lentoyhtiöille. Komissio otti huomioon syrjinnän vakavuuden ottamalla suoraan yhteyttä USA:n liikenneministeriöön (DOT), jotta saisi sen muuttamaan USA:n säännöt syrjivän kohtelun poistamiseksi. Tämän jälkeen liikenteen pääosaston, ESA:n(I) ja US DOT:n kanssa käytyjen keskustelujen seurauksena USA. n TPJ:ille annettiin poikkeus, jonka nojalla niillä on mahdollisuus myydä USA:n kotimaanliikennettä koskevia markkinointitietoja EU:n lentoyhtiöille. Komission ei tähän mennessä ole tarvinnut tehdä virallisia päätöksiä saamiensa valitusten johdosta. Aina kun mahdollista komissio pyrkii ratkaisemaan valitukset ottamalla suoraan yhteyttä osapuoliin. II. 3 Muut täytäntöönpanotoimet Komissio on myös velvollinen arvioimaan, ovatko kunkin TPJ:n toimet riittäviä vastaamaan tietoturvaa sääntöjen erityissäännöksiä. Näistä arvioista säädetään 6 artiklan 5 kohdassa (varaus-, markkinointi- ja myyntitietoja koskevien suojatoimien riittävyys) ja 21 a artiklassa (vuotuinen tekninen tarkastus). toimintaa koskevia jakelutoimintojen syrjimätöntä ja TPJ:n III. 3. a Tietoturva (6 artiklan 5 kohta) Käyttäytymissääntöjen 6 artiklan 3 kohdassa todetaan, että "järjestelmän toimittajan on huolehdittava 1 ja 2 kohdan säännösten noudattamisesta teknisin apuneuvoin ja/tai asianmukaisin suojatoimin, jotka koskevat ainakin ohjelmistoja, siten ettei yksikään emoliikenteenharjoittaja pääse käsiksi lentoliikenteen harjoittajien antamiin tai niitä varten luotuihin tietoihin, paitsi jos se sallitaan tässä artiklassa". Artiklan 1 ja 2 kohdassa on yksityiskohtaisia määräyksiä yksittäisen matkustajan varaustietoihin pääsyä koskevasta ja markkinointitietojen saatavuudesta. Järjestelmän toimittajan on pyynnöstä annettava kuvaus toteuttamistaan teknisistä ja hallinnollisista toimista ("turvallisuuspaketti") kaikille osallistuville lentoliikenteen harjoittajille ja komissiolle. Lopuksi komission velvollisuutena on arvioida turvallisuuspaketin riittävyys ja päättää, ovatko toimenpiteet riittävät takaamaan 6 artiklassa vaaditut suojatoimet. turvallisuudesta ( ) ESA - EFTA:n valvontaviranomainen toimittajien toimittamat turvallisuuspaketit Järjestelmän sisälsivät huomattavan määrän monimutkaisia teknisiä tietoja kunkin TPJ:n toimeenpanemasta tietoturvapolitiikasta. Komission arviointi keskittyi pakettien seuraaviin näkökantoihin: järjestelmän rakenne/arkkitehtuuri mukaan lukien siihen sisältyvät tietoihin pääsyä koskeva turvallisuuspolitiikka mukaan lukien käyttäjien pääsyvaltuuksia koskeva politiikka, pääsytasot, sekä velvoitteista tietoisuus emoliikenteenharjoittajien, osallistuvien lentoliikenteen harjoittajien ja tilaajien pääsyä koskevat tekniset toimenpiteet. Lopuksi arvioinnissa tutkittiin markkinointi-, varaus- ja myyntitietojen anta miseen sovellettuja ehtoja. käyttäytymissääntöjen suojatoimia tärkeimmät tietokannat koskevista tallenteet, nojalla ja Jatkuvien seurantatoimiensa osana komissio kävi useissa TPJ-laitoksissa ja muun muassa todensi turvallisuuspakettien sisältämien tietojen tarkkuuden. Kirjallisena toimitetun järjestelmäkuvauksen ja sitä täydentäneiden TPJ-käyntien perusteella komissio oli tyytyväinen järjestelmän toimittajien toimittamien tietojen riittävyyteen. Ennen kuin tarkoitetun muodollisen päätöksen komissio turvallisuuspaketeista, se tarkisti kuitenkin järjestelmien toimittajien toimittamien kirjallisten kuvausten vastaavan jäljempänä II. 3. b jaksossa kuvattuja tarkastuskertomuksia. sääntöjen 6 artiklan 5 kohdassa teki Komissio teki viralliset päätökset suojatoimien riittävyyden hyväksymisestä vuoden 1995 syyskuussa (neljä TPJ:ä) ja vuoden 1996 tammikuussa (yksi TPJ). H. 3 b Vuotuinen tekninen tarkastus (21 a artikla) Sääntöjen 21 a artiklan 1 kohdassa järjestelmän toimittajaa vaaditaan huolehtimaan siitä, että riippumaton tarkastaja varmistaa "sen TPJ olevan teknisesti 4 a ja 6 artiklan mukainen". Siinä vaaditaan järjestelmän luovuttamaan komissiolle tarkastajansa kertomus tarkastuskäynnistä ja havainnoista kerran vuodessa. Tämä vuoden 1993 muutoksessa käyttöön otettu sääntöjen säännös on ensimmäinen kerta, jolloin TPJ:n tekninen vastaavuus voimassa olevien käyttäytymissääntöjen kanssa on maailmassa alistettu lakisääteiseen tarkastukseen. toimittajaa myös tarkastuksen Antaakseen järjestelmän toimittajien tarkastajille ohjausta suoritettavien tarkastusten laadusta ja laajuudesta komissio nimitti tietokoneiden tarkastuksen erityiskonsultin ja perusti työryhmän kehittämään TPJ:ien suuntaviivoissa määriteltiin suoritettavien tarkastusten luonne ja laajuus käyttämällä määriteltyjen valvonnan tavoitteiden sarjaa. Suuntaviivat julkaistiin vuoden 1994 lokakuussa, ja ne lähetettiin suoraan myös kaikille jäsenvaltioille. Myös komission yksiköt käyttivät suuntaviivoja normeina, joiden avulla arvioitiin tarkastuskertomusten riittävyys. Vaikka suuntaviivojen käyttö ei olekaan pakollista, TPJ:ien tarkastajat ovat yleisesti käyttäneet niitä suorittamiensa tarkastusten perustana. suuntaviivoja. Tarkastusta koskevissa Vuoden 1994 tarkastuskertomukset viidestä Euroopan unionissa toimivasta TPJ:stä (Amadeus, Galileo International, GETS, SABRE ja Worldspan) luovutettiin vuoden 1995 maaliskuun ioppuun mennessä. Sen jälkeen komissio tarkasti ne, ja näistä viidestä TPJ:stä kahden osalta vaadittiin tarkempi selvitys tarkastajien yksilöimistä valvonnan heikkouksista. tapaus koski matkustajatietojen todentamaan, että emoliikenteenharjoittajilla Ensimmäinen turvallisuutta silloin, kun TPJ käytti emoliikenteenharjoittajiensa kahta sisäistä lippujärjestelmää lippujen kirjoittamiseksi kaikkien lentoyhtiöiden puolesta. Tällä TPJ:llä ei ole tällä hetkellä omaa lippujärjestelmää, ja sen vuoksi sen on käytettävä kolmansia osapuolia lipputoiminnoissa. Järjestelmän toimittajan tarkastaja ei pystynyt ei ollut pääsyä TPJ:n niiden lippujärjestelmiin lippujen kirjoittamista varten toimittamiin tietoihin. Vaikka sopijapuolten sopimusjärjestelyjen ehdot yleisesti kielsivät tämän pääsyn, käytössä ei näyttänyt olevan mitään erityisiä teknisiä suojakeinoja sen estämiseksi. Komission ja järjestelmän toimittajan välillä käytyjen keskustelujen tuloksena sovittiin, että näiden kahden lentoyhtiön lipputoiminnot tarkastettaisiin erikseen. Näiden tarkastusten tulokset ovat osoittaneet, että kummankin lentoyhtiön käyttämät suojatoimet ovat riittävät sen varmistamiseksi, että lentoyhtiöillä ei ole mitään mahdollisuutta päästä luottamuksellisiin matkustajatietoihin. Toisessa tapauksessa järjestelmän toimittajan itsensä ennen tarkastusta suorittama tarkastus osoitti, että niin kutsuttujen vuokrajärjestelmää käyttävien (hosted) lentoyhtiöiden (lentoyhtiöiden, joiden sisäisillä varausjärjestelmillä on yhteisiä toimintoja TPJ:n kanssa) työntekijöillä oli mahdollisuus päästä matkustajia koskeviin yksityiskohtaisiin tietoihin silloin, kun lentoyhtiöllä ei ollut osuutta matkasta, eikä sillä sen vuoksi ollut mitään laillista oikeutta päästä näihin tietoihin. Järjestelmän toimittaja ryhtyi heti tarvittaviin toimenpiteisiin korjatakseen pääsyä matkustajatietoihin valvovan ohjelmointilogiikan. Järjestelmä vastaa nyt tältä osin täydellisesti 6 artiklan säännöksiä. Komissio on vakuuttunut siitä, että kaikkien TPJ:ien tarkastusten kuluessa suoritettujen tarkastusten kattavuus olisi paljastanut kaikki niiden käytössä olevien teknisten suojakeinojen heikkoudet, joiden tarkoituksena on täyttää 4 a artiklan ja 6 artiklan 3 kohdan vaatimukset. Lukuun ottamatta edellä mainittua toista tapausta, joka on nyt korjattu, EU:ssa käytettävien TPJ:ien luottamuksellisiin matkustajatietoihin, eikä niille aiheudu toiminnallisia etuja. emoliikenteenharjoittajilla etuoikeutettua pääsyä ole ei Vuoden 1995 tarkastuksia koskevissa kertomuksissa ei ole yksilöity mitään oleellisia kysymyksiä, jotka vaatisivat komission puuttumista asiaan. Suuntaviivoja ensimmäisen kerran hyväksyttäessä TPJ:ille annetun tehtävän mukaisesti komissio on tarkastellut tarkastusta koskevia suuntaviivoja niiden ensimmäisen käyttövuoden aikana saatu jen kokemusten perusteella. Suuntaviivojen uusittu toisinto annettiin vuoden 1996 syyskuussa. n. 4 Täsmennyspyynnöt Komission yksiköt ovat antaneet opastusta sääntöjen tietyn säännöksen soveltamiseen silloin, kun se on ollut aiheellista. Muutettujen sääntöjen antamisen jälkeen komission yksiköt ovat antaneet opastusta kolmessa kohdassa: mainostamista pääasiallisessa näytössä, yhteislentojen näyttöä ja passiivisten varausten käsittelemistä. Täsmennyspyyntöjen taustaa ja komission yksikköjen vastauksia käsitellään jäljempänä. Komission yksiköt antoivat opastusta tulkintoihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission tulevia kantoja; sopimuksen 177 artiklan mukaisesti tuomioistuin antaa EU-oikeuden sitovat tulkinnat. n. 4. a Mainonta pääasiallisessa näytössä Kaupallisten toimintojensa kehittämisen osana TPJ:t halusivat tarjota lentoyhtiöille ja muille mahdollisuuden sijoittaa mainoksia tilaajille esitettäviin näyttöihin. Useat TPJ:t pyrkivät vakuuttamaan komission siitä, että sen huolet pääasiallisella näytöllä olevien mainosten syrjivästä vaikutuksesta eivät olleet perusteltuja. Ne korostivat erityisesti sitä, että niiden ehdotusten mukaan mainokset erotettaisiin selvästi pääasiallisessa näytössä olevista tiedoista. Lisäksi ne varmistaisivat, että esitettävien mainosten sisältöön sovellettaisiin aiheellisia suojatoimia, jotta ne eivät voisi vaikuttaa näytön puolueettomuuteen ja avoimuuteen. TPJ:ien mahdollisuus sisällyttää pääasialliseen näyttöön mainontaa hyväksyttiin sillä edellytyksellä, että ne soveltaisivat tiukkoja suuntaviivoja mainosten sisältöön ja kunkin lentoyhtiön käytössä olevien mainospaikkojen lukumäärään. Jälkimmäistä rajoitusta tarvitaan, jotta estettäisiin suurta lentoyhtiötä ostamasta kaikki käytettävissä olevat mainospaikat. TPJ:ien on myös varmistettava, että kaikki mainokset erotetaan selkeästi pääasiallisesta näytöstä. Mainosten kautta ei myöskään saisi tehdä varauksia. n. 4. b Yhteislentojen näyttö Sääntöjen liitteessä olevassa 9 ja 10 kohdassa vaaditaan järjestelmän toimittajia huolehtimaan siitä, että mitään lentovaihtoehtoa ei näytetä useammin kuin kerran, ellei ole olemassa joint venture - sopimusta tai muita sopimusjärjestelyjä (kuten yhteistunnusta), joiden nojalla kaksi tai useampi lentoliikenteen harjoittaja vastaa erikseen lentoliikennetuotteiden tarjoamisesta ja myynnistä. Tällöin jokaisella lentoliikenteen harjoittajalla, enintään kahdella, voi olla erillinen näyttö. Tekniseltä kannalta näiden kahden näytettävän lennon valinta on monimutkaista, eikä TPJ voi suorittaa sitä yksin. Koska lentoliikenteen harjoittajien välillä ei ollut koko alan laajuista normia, jota olisi voitu käyttää toimitettaessa TPJ:lle tarpeelliset tiedot valinnan suorittamiseksi, TPJ:t näyttivät edelleen enemmän kuin kaksi lentovaihtoehtoa. Komissio on todennut, että Euroopan lentoyhtiöiden liiton ja Reed Travel Group -yhtymän yhdessä laatimat tämän ongelman ratkaisevat menettelytapaehdotukset ovat sääntöjen mukaiset. Jokainen kyseisiä menettelytapoja noudattava lentoliikenteen harjoittaja olisi siten täyttänyt sääntöjen sille asettamat velvoitteet toimittamalla riittävät tiedot. Toisaalta yhteistä tunnusta käyttävän lentoliikenteen harjoittajan, joka ei noudata AEA/Reed -menettelyä, on toimitettava vaadittavat tiedot muulla tavalla. Jos TPJ ei käytä näitä menettelyitä, sen on kuitenkin ilmoitettava, mitä tietoja yhteistunnusta käyttävien lentoliikenteen harjoittajien on toimitettava. Samalla komissio ilmaisi halukkuutensa harkita vaihtoehtoisia ratkaisuja tähän ongelmaan. II. 4. c Passiiviset varaukset 10 Järjestelmien toimittajien ja liikenteenharjoittajien kanssa järjestettiin vuoden 1994 alkupuolella kokouksia, jotta löydettäisiin menetelmä niiden 10 artiklan 1 kohdassa olevien säännösten ja täytäntöönpanemiseksi, liikenteenharjoittajan mahdollisuutta hylätä passiivinen varaus. Kokousten seurauksena on sovittu passiivisten varausten ilmoittamista ja peruuttamista koskevasta tunnusrakenteesta, ja se on nyt pantu täytäntöön koko alalla. ilmoittamista passiivisen varauksen koskevat jotka 11 DI. Sääntöjen muutostarve Olemassa olevien käyttäytymissääntöjen nojalla jätettyjen valitusten analyysi osoittaa, että 1. nykyiset säännöt pystyvät yleensä tarjoamaan riittävän menetelmän useimpien liikenteenhar joittajien, TPJ:ien ja tilaajien yksilöimien ongelmien ratkaisemiseksi ja että ne näin ollen edistävät suuresti tasapuolisen kilpailun takaamista TPJ-markkmoilla ja niihin liittyvillä markkinoilla. On kuitenkin useita erityisalueita, joilla sääntöjen säännöksiä on kenties sopeutettava, jotta käsiteltäisiin kysymyksiä, jotka on yksilöity nykyisten sääntöjen antamisen jälkeen ja erityisesti tarkasteltaessa veloitusperusteita. Lisäksi niiden keskustelujen lentoyhtiöiden jakelualalla tapahtuu tärkeätä kehitystä, ja vaikka vaikutus ei ehkä ole merkittävä tällä hetkellä, se on otettava huomioon sääntöjä tarkasteltaessa sääntöjen asianmukaisuuden varmistamiseksi myös lähitulevaisuudessa. tuloksena, joita on käyty Seuraavassa jaksossa komissio on perustellut useita sääntöihin ehdotettuja muutoksia. 2. Muutokset heijastavat alaa edustavien kumppaneiden kanssa käytyjä alustavia keskusteluja. a) Tilaajien velvollisuudet 3. Lentoliikenteen käyttäj i ä edustavat j ärj estot ovat ilmaisseet komissiolle huolensa nykyisten sääntöjen mahdollisesta puutteesta eli siitä, että niistä puuttuu tilaajien osalta TPJ:n käyttöä koskeva suora velvoite, joka vastaisi lentoliikenteen harjoittajille ja järjestelmän toimittajille asetettuja velvoitteita. Järjestelmän toimittajia koskevat tarkkojen ja kattavien tietojen esittämistä niiden TPJ:issä tarkoittavat velvoitteet ovat tehottomia, jos samoja tietoja ei anneta myös asiakkaalle. Tämän ei pitäisi tulkita tarkoittavan sitä, että tilaaja pyrkii tahallaan johtamaan asiakasta harhaan tai käyttämään järjestelmää vaarin. Pikemminkin on niin, että näyttöjen sisältämien suurten tietomäärien vuoksi tilaajan on valikoitava asiakkaalle antamansa tiedot. Jotta varmistettaisiin, että lentoliikennepalveluja koskevien tietojen jakeluprosessin kaikkiin vaiheisiin kohdistuvat tasoltaan johdonmukaiset suojatoimet lopputuotteen koskemattomuuden takaamiseksi, ketjun puuttuva rengas eli tilaaja ehdotetaan saatettavaksi sääntöjen piiriin. Tällä hetkellä ainoa tilaajan TPJ:n käyttöä koskeva rajoitus löytyy 9 artiklan 5 kohdasta, 4. jossa todetaan, että "järjestelmän toimittajan on varmistettava tilaajan kanssa tekemissään sopimuksissa, että a) jokaisen yksittäisen liiketoimen osalta käytetään 5 artiklan mukaisesti pääasiallista näyttöä, paitsi silloin, kun kuluttaja pyytää tietoja ainoastaan yhdestä lentoliikenteen harjoittajasta tai yksinomaan yhdistetyistä lentoliikennetuotteista; b) tilaaja ei käsittele TPJ:ien tarjoamia tietoja siten, että kuluttajalle esitettäisiin epätarkkoja, harhaanjohtavia tai syrjiviä tieto ja". Veloitusperiaatteita tarkasteltaessa järjestelmän toimittajat toivat esille sen, että heidän on vaikea varmistaa tilaajiensa noudattavan täysimääräisesti näitä määräyksiä. Saattamalla tilaajat tutkia suoraan objektiivisemmin ja avoimemmin. tilaajan käyttäytymistä koskevaa valitusta voidaan sääntöjen piiriin, 12 Muutosten ensimmäisenä tavoitteena on varmistaa tietyn vähimmäistason mukainen 5. luottamus asiakkaalle toimitettujen tietojen tasapuolisuuteen. 6. Ensimmäisen tavoitteen saavuttamiseksi ehdotetaan, että ellei asiakas erityisesti toisin pyydä, tilaajan on käytettävä puolueetonta näyttöä. Lisäksi tilaajan ei pitäisi käsitellä TPJ:n tarjoamia tietoja siten, että kuluttajalle esitettäisiin epätarkkoja, harhaanjohtavia tai syrjiviä tietoja. Tätä säännöstä sovellettaisiin myös sellaisten kolmannen osapuolen ohjelmistojen käyttöön, joita tilaajat mahdollisesti käyttävät TPJ:n ja itsensä välillä. 7. Lisäksi kuluttajalle olisi annettava myös täydelliset tiedot useista lentoa koskevista tärkeimmistä piirteistä mukaan lukien reitin varrella tapahtuvat koneenvaihdot, aikataulun mukaisten reitin varrella tapahtuvien välilaskujen lukumäärä, lennosta todellisuudessa huolehtiva lentoyhtiö ja kaikki annetun matkasuunnitelman edellyttämät lentoaseman vaihdot siinä määrin, kuin nämä tiedot näkyvät TPJ:ssä. Lopuksi kuluttajien auttamiseksi lennon valinnassa heillä on oikeus halutessaan saada tuloste TPJ-näytöstä tai pääsy rinnakkaiseen TPJ-näyttöön, joka sisältää samat tiedot kuin tilaajalla oleva näyttö. Kaupallisesti herkät tiedot kuten "nettokuljetusmaksut" jäisivät tämän säännöksen ulkopuolelle. Muutoksen toisena tavoitteena on suojella liikenteenharjoittajaa väärinkäytön sisältäviltä 8. varauksilta, jotka aiheuttavat tarpeettomia varausmaksuja ja vähentävät inventoinnin val vontajärjestelmien luotettavuutta. 9. Toisen tavoitteen osalta sääntöjen avulla on myös varmistettava, että tilaaja käyttää TPJ:ä kaikkien liiketoimen osapuolien etujen mukaisella tavalla. Tämän vuoksi on tarpeen, että tilaajaa vaaditaan käyttämään järjestelmää vain pätevien liiketoimien tekemiseksi ja näin välttämään sitä vaaraa, varauksista. Kyseisen liikenteenharjoittajan tilaajalle myöntämä mahdollinen poikkeus koskisi tätä periaatetta. liikenteenharjoittajaa tarpeettomista laskutetaan että 10. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi tilaajaa vaaditaan tekemään varaukset ja kirjoittamaan liput käytettyyn TPJ:än sisältyvien tietojen mukaisesti ja mahdollisuuksien mukaan suorittamaan varaus- ja lipunkirjoitustoimet samassa TPJ:ssä. Tilaaja ei saa tehdä samalle matkustajalle varauksia, joita on fyysisesti mahdoton toteuttaa, kuten päällekkäisiä varauksia useille lennoille, jotta taattaisiin asiakkaalle paikka lennolla saapuupa hän lentoasemalle mihin aikaan tahansa. (Viite: ehdotettu 9 a artikla ja liite II) b) Sääntöjen soveltamisalan laajentaminen kattamaan rautatieliikennevaihtoehdot 13 11. Nopean rautatieverkon laajentuessa nopeasti EU:ssa kuluttajalla on nyt kilpailukykyinen vaihtoehto lentoliikenteelle 300 - 800 km:n matkoilla. Voidakseen täysimääräisesti hyödyntää tätä uutta liikennemuotojen tai liikennemuotojen yhdistelmän vaihtoehtoa mahdollisen matkustajan on kuitenkin pystyttävä vertaamaan ja liikennemuotojen yhdistelmän ollessa kyseessä hänelle on tarjottava jatkuvat tiedot. Nykyisin rautatieliikenteen ja lentoliikenteen palveluita jaetaan enimmäkseen eri kanavien välityksellä, mikä tekee vaihtoehtojen vertailun vaikeaksi mahdolliselle matkustajalle. On olemassa yksittäisiä esimerkkejä, joissa rautatieliikennepalvelut on tällä hetkellä yhdistetty lentoliikenteen TPJ- näyttöön; useimmissa tapauksissa niiden tunnuksena on lentoliikenteen harjoittajan tunnus. tarjolla olevien palvelujen erilaisia ominaisuuksia, Komissio tietää jakelujärjestelyiden 12. tavoitteen kannustamiseksi. Se tietää myös ne mahdolliset edut, joita syntyy siitä, että kuluttajan käytet turhan päällekkäisyyden tävissä on poistamisesta syntyvät alhaisemmat jakelukustannukset. Tämän vuoksi se ehdottaa, että tietyissä oloissa otettaisiin käyttöön mahdollisuus rautatieliikenteen yhdistämisestä lentoliikennepalvelujen TPJ-näyttöön. tärkeyden yleisen yhteentoimivuuden ja varausjärjestelmien laadultaan parempia tietoja, jakaa palvelujaan Vaikuttaisi siltä, että tyydyttävin tapa määritellä ne olosuhteet, joissa rautatieliikenteen 13. harjoittaja voisi soveltaa rautatieliikenteen harjoittajaan samoja velvoitteita, joita sovelletaan osallistuvaan lentoliikenteen harjoittajaan. Tämän vuoksi syrjinnän välttämiseksi ehdotetaan, että rautatieliikenteen harjoittajaa pidettäisiin lentoliikenteen harjoittajana näitä sääntöjä sovellettaessa ja että rautatieliikenteen harjoittaja voisi jakaa palvelujaan yhdistetyssä näytössä, jos se täyttää osallistuvalle lentoliikenteen harjoittajalle säädetyt velvoitteet. lentoliikenteen harjoittajien rinnalla, olisi Esiin on nostettu kysymys siitä, olisiko rautatieliikenteen harjoittajaa, joka myös tarjoaa 14. (rautatieliikennettä koskevia) tietokonepohjaisia varauspalveluja, myös pidettävä järjestelmän toimittajana/emoliikenteenharjoittajana ja näin ollen vaadittava noudattamaan sääntöjen 3, 3 a, 4, 4 a, 5, 6, 7, 8, 9, 10 ja 21 a artiklan velvoitteita. Koska nämä varausjärjestelmät on kuitenkin suunniteltu huolehtimaan etupäässä rautatieliikenteen harjoittajan omista palveluista ja koska muiden rautatieliikenteen harjoittajien osallistuminen on hyvin rajoitettua, vaikuttaisi siltä, että rautatieliikenteen harjoittajan järjestelmää ei pitäisi pitää TPJ:nä näitä sääntöjä sovellettaessa. (screen padding), 15. Ne perusteet, joilla rautatieliikennepalvelut yhdistettäisiin pääasialliseen näyttöön, ovat monimutkaisia, ja niitä on harkittava huolellisesti. Tämä koskee erityisesti mahdollista ruudun rautatieliikenteen palvelujen joka voi aiheutua kaikkien täyttymistä näyttämisestä. Olisi harkittava, mitkä rautatieliikennepalvelut olisi otettava mukaan, esimerkiksi suumopeusjunat, Inter City -junat, jne. , mutta ei paikallispalveluja. Tässä vaiheessa ei kuitenkaan ehdoteta erilaisten perusteiden määrittelemistä sisällyttämiseksi IATAn paikan näyttöohjelmaan. Yleisempiä yksilöintitunnusten merkittävästä lisääntymisestä, jota vaaditaan kaikkien TPJ-näyttöihin todennä köisesti sisällytettävien riittävätkö nykyiset kolminumeroiset tunnukset täyttämään uusien tunnusten todennäköisen kysynnän. rautatieliikennepalvelujen siitä rautatieasemien kattamiseksi. Ei ole selvää, teknisiä ongelmia saattaa syntyä 14 (Viite: ehdotetut artiklat 2(r), 2(s), 2(t), ja 21 b ) C) Veloituspolitiikka Komission, TPJ:ien, liikenteenharjoittajien ja tilaajien välillä on käyty laajaa keskustelua 16. siitä perusteesta, jolla TPJt laskevat tarjoamistaan palveluista perimiensä maksujen tason. Useat liikenteenharjoittajat ovat valittaneet komissiolle, että TPJ:t eivät ole noudattaneet 10 artiklan 1 kohdan vaatimusta, jonka mukaan "järjestelmän toimittajan perimien maksujen on oltava tasapuolisia, tarkoituksenmukaisesti muodostettuja sekä kohtuullisia suhteessa tarjotun ja käytetyn palvelun kustannuksiin sekä erityisesti oltava samat samantasoisista palveluista". Ne perustavat valituksensa siihen, että TPJ:ä käyttävät tilaajat saavat käyttöön perustuvia alennuksia tai kannustimia (tuottavuushinnoittelu- tai kannustusjärjestelmät). Näistä järjestelmistä seuraa, että se kustannusten osa, josta tilaaja ei enää vastaa, siirretään tämän vuoksi liikenteenharjoittajalta perittyyn maksuun. On mahdollista, että kannustusmaksujen seurauksena monet suuret tilaajat itse asiassa saavat maksun TPJ-toiminnon käyttämisestä. Komissio suoritti ulkopuolisten konsulttien 17. avulla yksityiskohtaisen TPJ:ien veloituspolitiikkojen tutkinnan. Tämän tutkinnan tulokset eivät kuitenkaan ratkaisseet kysymystä tilaajille maksettavista kannustusmaksuista. Todettiin, että kannustusjärjestelmien nykyinen suuntaus johtaa TPJ:ien väliseen kilpailukierteeseen niiden tehdessä tarjouksia tilaajien liike toimista, mikä ei tuo lisäarvoa liikenteenharjoittajalle, jonka on maksettava lasku kohonneina varausmaksuina. Toisaalta todettiin myös, että nykyinen tilaajille suoritettavien kannustusmaksujen 18. järjestelmä on TPJ:ien tärkeä markkinointiväline pääsyssä uusille markkinoille tai mark kinaosuuden lisäämisessä entisillä markkinoilla. TPJ:t katsovat, että niiden tilaajia koskeva veloituspolitiikka koostuu kahdesta erillisestä tekijästä eli ensiksikin laitteiden ja muiden palve lujen tarjoamisesta aiheutuvasta palkkiosta ja toiseksi tilaajalle maksettavasta palkkiosta, joka koskee jakelupalvelujen tarjoamista TPJ:lie. Jakelupalkkion taso vaihtelee näitä palveluja koskevien markkinoiden kilpailun mukaan. Konsultin kertomus osoitti, että mitä enemmän kilpailua on, sitä korkeampi on jakelupalkkion taso. Siellä, missä kilpailu on kireintä, seurauksena voi olla se, että TPJ joutuu maksamaan tilaajille niiden palvelujen jakelusta palkkion, joka on korkeampi kuin se palkkio, jonka TPJ perii samoilta tilaajilta laitteiden ja muiden palvelujen vuokrana. 19. Komissio hyväksyy sen, että TPJ:ien etujen mukaista ei ole jakelupalveluista tilaajille maksettujen palkkioiden jatkuva kohoaminen ja että sen vuoksi TPJ:t eivät ole tahallaan ryhtyneet nostamaan tilaajille maksettuja maksuja nostaakseen varausmaksuja. Kun otetaan huomioon kannustusmaksujen tason ja TPJ:ien tietyillä markkinoilla olevan kilpailun määrän läheinen vastaavuus, komissio uskoo TPJ:ien väitettä, jonka mukaan tilaajille myönnetyt kannustimet ovat jakelukustannuksia. Sellaisina ne voidaan sisällyttää varausmaksulaskelmaan. 15 Komissio ei pyri estämään TPJ:ien välistä kilpailua asettamalla rajoituksia TPJ:ien 20. mahdollisuuksille hankkia uutta liiketoimintaa. Sen vuoksi järjestelmän toimittajan velvoitteita on täsmennettävä tilaajiin kohdistuvan veloituspolitiikan osalta. Tämän mukaisesti ehdotetaan, että entistä 10 artiklan 1 kohtaa (uudelta numeroltaan 10 artiklan 1 kohdan a alakohta) sovellettaisiin vain osallistuvilta lentoliikenteen harjoittajilta perittäviin maksuihin ja että otettaisiin käyttöön uusi 10 artiklan 1 kohdan b alakohta, jossa vaadittaisiin, että tilaajalta laitevuokrina jne. perittyjen maksujen olisi oltava syrjimättömiä, tarkoituksenmukaisesti muodostettuja sekä kohtuullisia suhteessa tarjotun ja käytetyn palvelun kustannuksiin sekä erityisesti samat samantasoisista palveluista. Tilaajille maksettujen toimittajan jakelukustannuksina pidettyjen jakelumaksujen tasoa käsiteltäisiin 19 kohdassa kuvatulla tavalla. järjestelmän esitetyistä edellä syistä 21. Artikla 3. a. l. (b) katsoo veloitettavan maksun aiheutuvan emoliikenteenharjoittajalle kun varauksen hyväksyminen tapahtuu artiklan 3. a. l. (a) mukaisesti. Kuitenkin, nykyinen teksti on epäselvä ja voi johtaa TPJ: ien liiallisiin palkkionveloituksiin mainituista varauksista. Jotta veloitettava maksu määräytyisi täsmällisemmin, ehdotetaan, että emoliikenteenharjoittaja ei toisen TPJ:n osalta olisi velvollinen maksamaan vastaavista tapahtumista enemmän, kuin sama TPJ veloittaa lähimmästä vastaavanlaisesta tapahtumasta. (Viite: 3 a artikla ja 10 artiklan 1 kohta) d) Yhteislentojen näyttö Vuonna 1993 annetussa sääntöjen muutoksessa osallistuville lentoliikenteen harjoittajille, 22. joilla oli yhteisen tunnuksen kaltaisia järjestelyjä, annettiin kullekin, enintään kahdelle, oikeus erilliseen näyttöön, jossa käytetään lentoliikenteen harjoittajan omaa lennon tunnusta. Neuvoston yhteislentoja koskevan päätöksen syyt pätevät edelleen. Niiden olennainen sisältö on se, että yhteistunnuksen käyttäminen voi tarjota kuluttajalle etuja esimerkiksi parempina liityntälentoina, joustavampina check-in -menettelyinä, erityisinä kuljetusmaksusopimuksina ja yhteisinä, usein lentäviä matkustajia koskevina ohjelmina. 23. On kuitenkin esitetty, että näytettävien lento vaihtoehtojen lukumäärän rajoittaminen kahteen on sekä sattumanvaraista että etenkin vaikeata toteuttaa. Toistaiseksi vain yksi TPJ on ottanut käyttöön tyydyttävän menetelmän, jonka avulla lentoliikenteen harjoittajat voivat noudattaa tätä säännöstä ("AEA/Reeds -ratkaisu"). Muut kolme EU:ssa toimivaa TPJ. ä ovat ilmoittaneet aikovansa panna säännön täytäntöön, mutta ne ovat yksilöineet useita käytännön ongelmia. Nämä johtuvat suurimmaksi osaksi siitä, että liikenteenharjoittajilta ei saada riittäviä tietoja, jotta TPJ voisi yksilöidä näytöllä esitettävät kaksi vaihtoehtoa. 16 24. Näissä oloissa olisi harkittava, olisiko nykyistä sääntöä muutettava. Jos sääntöä muutetaan, mahdollisia vaihtoehtoja näyttää olevan kaksi. Ensimmäinen vaihtoehto on, että kaikki (sekä toiminnalliset että markkinapohjaiset) yhteislennot voidaan näyttää TPJ:n näytössä. Toinen vaihtoehto on, että vain toiminnallinen lento voidaan näyttää. 25. Vakuuttava väite on se, että mahdollisuus sisällyttää kaikki lentovaihtoehdot TPJ:n näyttöön aiheuttaa hyväksyttävän tason ylittävän "näytön täyttymisen" (screen padding)(TPJ- näyttö osoittaa useita lentoja, jotka näyttävät liikennöivän tietyllä reitillä, mutta jotka kaikki itse asiassa ovat yhden ainoan todellisen lennon eri markkinointivaihtoehtoja). Seurauksena on, että "aidot" toiminnalliset lennot siirtyvät toiselle tai kolmannelle näyttöruudulle, ja on hyvin epätodennäköistä, että tilaaja valitsee ne. Koska suurin osa kaikista varauksista tehdään ensimmäiseltä näytöltä, tällä käytännöllä voi olla vakavia syrjiviä vaikutuksia niiden lentoliikenteen harjoittajien eduksi, joilla on yhteistunnusjärjestelyjä. Tulos on myös kuluttajan kannalta hyvin hämmentävä. 26. Näissä oloissa komissio katsoo, että esitettyjen väitteiden harkinta näyttäisi viittaavan siihen, että saman lennon useiden lentovaihtoehtojen näyttämisen vääristävä vaikutus on suurempi kuin edellä kuvattujen yhteislentojärjestelmien kuluttajille tuomat hyödyt. 27. Olemassa olevien järjestelyjen toiseen vaihtoehtoon sisältyvään ehdotukseen - vain toiminnalliset lennot näytettäisiin - kaikki alalla toimivat ovat yleisesti suhtautuneet kielteisesti. Yhteislentojärjestelyjen tunnustetut edut menetettäisiin, jos liikenteenharjoittajat eivät voisi markkinoida yhteistunnusta käyttävien lentoyhtiöiden lentoja omissa nimissään. 28. Edellä olevan perusteella ehdotetaan, että nykyiset järjestelyt säilytetään voimassa, mutta niitä täsmennetään niin, että TPJ:llä on oikeus valita syrjimättömästi näytettävät vaihtoehdot silloin, kun riittävät tiedot kahden vaihtoehdon säännön soveltamiseksi puuttuvat. (Viite: liite, 10 kohta) e) Tarkastuksen soveltamisala 29. TPJ:n teknistä vastaavuutta koskevaa tarkastusta käsittelevän 21 a artiklan nykyinen teksti vaatii täsmentämistä tarkastuksen kattaman ajan, tarkastuksen kohteena olevien TPJ:ien toimien ja tarkastuskertomuksen toimittamista koskevan määräajan osalta. 30. Tällä hetkellä järjestelmän toimittajan on huolehdittava siitä, että riippumaton tarkastaja seuraa sen TPJ:n täyttävän tekniset vaatimukset. Säännöissä ei yksilöidä, onko seurannan oltava koko vuoden ajan jatkuvaa vai rajoituttava tiettyyn ajankohtaan (esimerkiksi päivään, jona tarkastaja suoritti tarkastuksen). 17 31. Jotta taattaisiin, että sääntöjen vaatima valvonta toimii aina, seurannan on viitattava koko vuoteen. Tämä ei kuitenkaan välttämättä vaadi, että tarkastaja on paikalla 24 tuntia vuorokaudessa. Hän voi luottaa johdon soveltamiin sisäisiin tarkastuksiin sääntöjen vaatiman tavoitteen saavuttamiseksi. 32. Riippumattoman tarkastajan seuraaman TPJ:n tekninen vaatimustenmukaisuus käsittää paitsi järjestelmän ohjelmiston ja laitteet myös edellisessä kohdassa mainitut hallinnon soveltamat sisäiset tarkastukset. 33. t Lopuksi että tarkastuskertomuksen olisi katettava kalenterivuosi ja että se olisi toimitettava! neljän kuukauden kuluessa kyseisen vuoden päättymisestä. järjestämisen vuoksi^ ehdotetaan, seurantamenettelyn tehokkaan ; (Viite: 21 a artikla) ) Lippujärjestelyt lennoille, joilla on sama lennon numero ja joita liikennöi sama f) lentoliikenteen harjoittaja jotta neuvoston 34. Niiden lentojen, joilla on sama lennon numero ja joita liikennöi sama lentoliikenteen harjoittaja (sääntöjen liitteen 9 kohta), lippujärjestelyjä koskevan säännöksen sanamuoto vaatii täsmentämistä, toteutuminen varmistettaisiin. Säännöissä todetaan tällä hetkellä, että "jos lentoja liikennöi sama lentoliikenteen harjoittaja ja jos lennon numero on sama ja kyseinen lentoliikenteen harjoittaja vaatii vain yhtä varausta, yksi varaus riittää". On havaittu, että lentoliikenteen harjoittajan vaatimus vain yhdestä kupongista ei aseta TPJ:lie vastaavaa velvollisuutta kyseisen kupongin antamiseen. täysimääräinen tarkoittamien tavoitteiden 35. Tämän vuoksi ehdotetaan, että säännöksen sanamuoto muutettaisiin seuraavasti: "Jos lentoja liikennöi sama lentoliikenteen harjoittaja ja jos lennon numero on sama ja kyseinen lentoliikenteen harjoittaja vaatii vain yhden kupongin ja yhden varauksen, TPJ:n olisi annettava vain yksi kuponki ja veloitettava yhdestä varauksesta. " (Viite: liite, 9 kohta) g) Turvallisuuspaketti 36. Sääntöjen 6 artiklan 4 kohdassa vaaditaan, että järjestelmän toimittajan on kolmen kuukauden kuluessa asetuksen voimaantulosta annettava käyttöön selvitys teknisistä ja hallinnol täyttääkseen sääntöjen lisista ("turvallisuuspaketti"), jotka se on toteuttanut toimista 18 henkilötietojen ja markkinointitietojen turvallisuutta koskevat vaatimukset (6 artiklan 1 ja 2 kohta). Komission on päätettävä siitä, ovatko nämä toimet riittävät vaadittujen suojatoimien toteutumisen kannalta (6 artiklan 5 kohta). 37. Kun otetaan huomioon, että komissio on jokin aika sitten saattanut päätökseen turvapakettien arvioimisen kaikkien TPJ:ien osalta ja että 21 a artiklassa edellytetty tarkastus vaatii joka tapauksessa 6 artiklan 1 ja 2 kohdan turvallisuussäännösten seurantaa, vaatimusta toteutettujen toimien kuvauksesta ja niiden tarkastamisesta komission toimesta ei enää tarvita. Jotta kolmen sääntöasetuksen mahdollinen konsolidoitu toisinto heijastaisi asianmukaisesti järjestelmän toimittajien velvollisuuksia, ehdotetaan tämän vuoksi 6 artiklan 4 ja 5 kohdan kumoamista. Asetuksen 6 artiklan 5 kohdan kumoaminen vaatii 3 a artiklan 2 kohdan tarkistamista. 38. Asetuksen 3 a artiklan 2 kohdassa todetaan, että "tämän artiklan mukaista velvoitetta ei sovelleta kilpailevan TPJ:n hyväksi, jos 6 artiklan 5 kohdassa tai 7 artiklan 3 ja 4 kohdassa säädettyjen menettelytapojen mukaisesti on päätetty, että TPJ ei noudata 4 a artiklan säännöksiä, tai jos ei pysty antamaan järjestelmän takeita 6 artiklan mukaisten, toimittaja emoliikenteenharjoittajien luvatonta tiedonsaantia koskevien velvoitteiden noudattamisesta". Koska 6 artiklan 5 kohdan kumoamista ehdotetaan ja koska 7 artiklan 3 ja 4 kohdassa kautta ("vastavuoroisuussäännöksissä") emoliikenteenharjoittajille 3 a artiklan nojalla suoraan asetetun velvoitteen poistamisesta, 3 a artiklan 2 kohta olisi liitettävä 11 artiklan yleisiin täytäntöönpanovaltuuksiin. säädetään riittäviä artiklan kohdan jo 7 2 (Viite: 3 aja 6 artikla) h) Vastaajan oikeus tulla kuulluksi 39. Neuvoston sääntöjen 11 artiklan komissiolle antamien täytäntöönpanovaltuuksien nojalla sillä on valtuudet aloittaa menettely sääntöjen säännösten rikkomisen lopettamiseksi. Jos komissio aikoo määrätä sakon yritykselle tai yritysten yhteenliittymälle, sen on varattava asianosaisille tilai suus tulla kuulluksi seikoista, joita vastaan komissio esittää väitteitä (19 artikla). Komissio saattaisi kuitenkin tehdä päätöksen, jolla voisi joka tapauksessa olla tärkeitä kaupallisia seurauksia kyseiselle yritykselle siitä huolimatta, että kyseessä ei olisi sakon määrääminen (komissio voi esimerkiksi vaatia järjestelmän toimittajaa poistamaan kohtuuttomina pitämänsä ehdot osallistuvaa lentoliikenteen harjoittajaa koskevasta sopimuksesta). Vastaajan puolustautumisoikeutta voi loukata se, että häneltä puuttuu näissä oloissa mahdollisuus tulla kuulluksi. Tämän vuoksi ehdotetaan, että oikeus tulla kuulluksi varta vasten myönnettäisiin kaikille vastaajille silloin, kun komissio aikoo tehdä päätöksen. (Viite: 19 artikla) 19 i) Tietojärjestelmien sisällyttäminen sääntöjen piiriin tarkasti arvioida Tällä hetkellä on vaikeata mitenkään 40. lentoliikennetuotteiden elektronisissa jakelumenetelmissä tapahtuvaa kehitystä. Varauksia voidaan jo tehdä internetin välityksellä useilta lentoyhtiöiltä ja TPJ:iltä. Usein kysytään, kuuluvatko nämä järjestelmät käyttäytymissääntöjen piiriin. Nykyisten sääntöjen mukaan TPJ:n määritelmässä todetaan, että "tiekonepohjaisella paikanvarausjärjestelmällä tarkoitetaan tietokonepohjaista järjestelmää, jossa on tietoja muun muassa lentoyhtiöiden aikatauluista, vapaista paikoista, kuljetusmaksuista ja liitännäispalveluista sellaisin toiminnoin tai ilman sellaisia toimintoja, joiden avulla voidaan tehdä paikkavarauksia tai kirjoittaa lippuja, sikäli kuin tilaajat voivat käyttää joitakin tai kaikkia näistä palveluista". tai Koska Internet järjestelmät samankaltaiset 41. edistyneinä viestintäyhteyksinä tietojen tarjoajien (esimerkiksi lentoyhtiön tai TPJ:n) tai niiden tilaajien välillä eivätkä sellaisinaan sisällä tietoja lentoliikennepalveluista, ne eivät kuitenkaan näyttäisi sisältyvän järjestelmän toimittajan tai TPJ:n määritelmän piiriin. Näiden järjestelmien katsotaan vastaavan viestintäverkkoja, jotka eivät suoraan kuulu sääntöjen piiriin (esimerkiksi SITA-verkko), mutta joiden pitäisi olla järjestelmän toimittajan vastuulla, jotta varmistettaisiin, että sen puolesta palveluja tarjoava kolmas osapuoli noudattaa sääntöjen asianomaisia säännöksiä. toimivat vain 42. Näissä oloissa Internetin kaltaisten järjestelmien kautta jaettujen palvelujen osalta tietojen toimittajan (eli TPJ:n tai lentoliikenteen harjoittajan) on huolehdittava sääntöjen säännösten noudattamisesta. Tältä osin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että sääntöjen TPJ:n määritelmässä viitataan lentoliikenteen harjoittajiin monikossa ja sen vuoksi lentoliikenteen internetiä tai samanlaista palvelua esittääkseen tietoja omista harjoittajaa, joka käyttää palveluistaan, ei pidettäisi TPJ:nä. Heti, kun se päättää esitellä muiden lentoliikenteen harjoittajien palveluja, on kuitenkin olemassa vaara, että sitä pidetään TPJ:nä ja että sen odotetaan sen mukaisesti noudattavan sääntöjä. 43. Sääntöjen 21 artiklassa myönnetään tällä hetkellä TPJ:lle, jota lentoliikenteen harjoittaja tai lentoliikenteen harjoittajien ryhmä käyttää omassa toimistossaan tai omissa toimistoissaan, poikkeus pääasiallisen näytön puolueettomuutta koskevista säännöistä. Kuluttaja ei kohtuudella odottaisi saavansa puolueetonta tietoa lentoyhtiön toimistoista tai myyntitiskeiltä. Saman periaatteen soveltaminen Internetin kaltaisten järjestelmien kautta toimitettuihin palveluihin antaisi lentoliikenteen harjoittajien ryhmälle, jolla on yhteistunnussopimus tai muu samankaltainen sopimus eikä vain interline-sopimus (koska tämä voisi huomattavasti rajoittaa sääntöjen piiriin kuuluvien TPJ. ien lukumäärää), mahdollisuuden tarjota tietoja lentoliikennetuotteistaan ilman, että 5 artiklan ja 9 artiklan 5 kohdan säännökset koskisivat niitä. Ehdotetaan, että 21 artikla muutetaan johdonmukaisuuden takaamiseksi. 20 Jotta varmistetaan, että elektronisin keinoin suoraan käyttäjälle toimitetut TPJ-palvelut 44. kuuluvat myös sääntöjen piiriin, tilaajan määritelmää ehdotetaan muutettavaksi niin, että siinä viitataan "TPJ:n käyttäjään" ja kumotaan viittaus jakelutoimintoihin. Tämä täsmentäisi samalla sitä, että tietojärjestelmät kuuluvat sääntöjen piiriin. (Viittaus: 2 artiklan 1 kohta ja ehdotetut artiklat 21 ja 21. c) j) Kolmansien osapuolien velvollisuudet Jotta täsmennettäisiin sitä tapaa, jolla tietojärjestelmät muiden järjestelmän toimittajan 45. puolesta palveluja tarjoavien kolmansien osapuolien tavoin kuuluvat sääntöjen piiriin, järjestelmän toimittajalle osapuoliin velvollisuus nimenomaisesti huolehtia sääntöjen asianomaisten säännösten noudattamisvelvollisuudesta. suhteissaan kolmansiin asetettavaksi ehdotetaan (Viite: 4 a artikla) k) Lentojen ryhmittely Liikenteenharjoittajien pää- ja sivulentoasemajärjestelyjen käytön lisääntyessä epäsuorien 46. lentojen tarjoama palvelu voi nykyään olla samantasoinen kuin palvelu, jota tarjotaan muilla suorilla lennoilla, joihin sisältyy välilaskuja. 47. Sääntöjen liitteen 1 kohdan ryhmittelyperusteita olisi muutettava niin, että lentojen näytön järjestys käsittää ensin kaikki välilaskuttomat lennot kyseisten kaupunkiparien välillä ja toiseksi kaikki muut lennot. (Viite: liite, 1 kohta) 1) Laskutustiedot magneettitallenteena 48. Muiden seikkojen ohella sääntöjen 10 artiklan 1 kohdassa vaaditaan, että järjestelmän toimittaja tarjoaa laskutustiedot magneettitallenteena. Tällä säännöksellä otetaan huomioon se, että TPJ-laskut voidaan tyydyttävästi tarkastaa vain elektronisin keinoin. Kyseessä olevien varaustietojen määrä on niin suuri, että vaihtoehtoiset laskutusvälineet kuten mikrokortit tai paperi ovat riittämättömät. 49. Järjestelmän toimittajat laskuttavat tavallisesti palkkion laskutustietojen toimittamisesta tietojen magneettitallenteena toimittamisesta muilla välineillä Palkkio on huomattavasti korkeampi kuin nauhan kustannus. Sen varmistamiseksi, että järjestelmän toimittajan BIDT:stä perimä maksu ei vaaranna säännöksen tietonauhoista), mutta eivät laskutustietojen (BIDT:stä eli 21 tavoitetta, ehdotetaan, että magneettitallenteena toimitettavista laskutustiedoista perittävä maksu ei saisi ylittää itse tallenteen kustannuksia ja tallenteen kuljetuskustannuksia yhteensä. (Viite: 10 artiklan 1 kohta) m) Muuta Asetuksen 2299/89 23 artiklan 2 kohtaa ei enää nykyisin tarvita, ja se voidaan sen vuoksi 50. kumota. (Asetuksen 2299/89 23 artiklan 2 kohta) 22 EHDOTUS: NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EYl TIETOKONEPOHJAISTEN PAIKANVARAUSJÄRJESTELMIEN (TPJ) KÄYTTÖÄ KOSKEVISTA KÄYTTÄYTYMISSÄÄNNÖISTÄ MUUTTAEN NEUVOSTON ASETUSTA (ETY) N:0 2299/89 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 75 artiklan ja 84 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen , ottaa huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon(2 \ noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä toimien yhdessä Euroopan parlamentin kanssa(3} sekä katsoo, että neuvoston asetus (ETY) N:o 2299/89(4 ) sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3089/93(5 * on huomattavasti edistänyt rehellisen kilpailun takaamista lentoliikenteen harjoittajien EYVL N:o L 220, 29. 7. 1989, s. 1 5 EYVLN:oL278, 11. 11. 1993, s. 1 23 välillä ja tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien (jäljempänä 'TPJ') välillä ja suojelee näin kuluttajien etuja, on tarpeen laajentaa asetuksen (ETY) N:o 2299/89 soveltamisalaa ja täsmentää sen säännöksiä, ja on aiheellista toteuttaa mainittuja toimenpiteitä yhteisön tasolla sen varmistamiseksi, että asetuksen tavoitteet toteutuvat kaikissa jäsenvaltioissa, tämä asetus ei rajoita perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan soveltamista, tämän asetuksen säännökset eivät rajoita yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY soveltamista, komission asetuksen (ETY) N:o 3652/93( mukaan , kuten muutettu Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjassa, perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdan määräykset eivät koske tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien yhteisestä hankkimisesta, kehittämisestä ja käytöstä tehtyjä sopimuksia, järjestelmät, jotka antavat suoraan asiakkaalle tietoja elektronisesti julkisten televerkkojen kautta, olisi sisällytettävä käyttäymissääntöjen soveltamisalaan, on toivottavaa täsmentää perustetta, jolla emoliikenteenharjoittajia olisi veloitettava varauksista, jotka niiden on hyväksyttävä kilpailevilta TPJ:iltä, on tarpeen täsmentää perustetta, jolla TPJ:t veloittavat osallistuville liikenteenharjoittajille ja tilaajille tarjoamistaan palveluista, EYVLN:oL333, 31. 12. 1993, s. 37 24 on tarpeen varmistaa, että TPJ n puolesta palveluja suorittavia kolmansia osapuolia koskevat samat velvoitteet, jotka käyttäytymissäännöt asettavat kyseiselle TPJ. lle, käyttäytymissääntöjen TPJ:ien tarkastusta koskevien vaatimusten tehokkuus on tehnyt komission erilliset TPJ:ien tietoturvajärjestelyjen tarkastukset tarpeettomiksi, on tarpeen sisällyttää tilaajat suoraan käyttäytymissääntöjen soveltamisalaan, jotta niiden asiakkailleen tarjoamat varauspalvelut eivät ole epätarkkoja, harhaanjohtavia tai syrjiviä, on selkeästi huomioitava vastaajan oikeus esittää huomautuksensa komission sitä vastaan esittämistä väitteistä, rautatieliikennepalvelujen yhdistäminen lentoliikennepalvelujen TPJ-näyttöön voi parantaa kuluttajien käytettävissä olevan tiedon laatua ja poistaa jaettavien palvelujen turhaa päällekkäisyyttä, rautatieliikenteen harjoittajiin, jakaessaan palveluja samoissa TPJ:ssä lentoliikennepalvelujen kanssa, olisi sovellettava samoja velvoitteita, joita sovelletaan lentoliikenteen harjoittajiin, niiden lentoliikenteen harjoittajien tarjoamiin tiedotus- tai jakelutoimintoihin, joilla on yhteiskäyttö tai muu sopimusjärjestely, ei tulisi soveltaa käyttäytymissääntöjä koskevia sään nöksiä, ja lentojen näyttöä koskevien ryhmittelyperusteiden olisi tarjottava kuluttajille heidän matkajärjestelyjään koskevat parhaat vaihtoehdot, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: Muutetaan asetus (ETY) N:o 2299/89 seuraavasti: / artikla 25 Korvataan 1 seuraavasti: "1 Tätä asetusta sovelletaan tietokonepohjaisiin lentoliikennetuotteita sisältäviin paikanvarausjärjestelmiin, joihin voi sisältyä rautatieliikennetuotteita ja joita tarjotaan käytettäväksi ja/tai käytetään yhteisön alueella riippumatta: järjestelmän toimittajan asemasta tai kansallisuudesta, käytettävästä tietolähteestä tai asianomaisen tietokonekeskuksen sijainnista, niiden lentoasemien maantieteellisestä sijainnista, joiden välillä lentoliikennettä harjoitetaan. 2. Muutetaan 2 seuraavasti: a) Korvataan 1 kohta seuraavasti: "1 kohta 'tilaajalla' sellaista muuta henkilöä kuin kuluttajaa tai muuta yritystä kuin osallistuvaa liikenteenharjoittajaa, joka käyttää tietokonepohjaisen paikanvarausjärjestelmän (TPJ) lentoliikennetuotteiden jakelutoimintoja järjestelmän toimittajan kanssa tekemänsä sopimuksen tai muun kaupallisen järjestelyn nojalla;" b) Korvataan m kohta seuraavasti : "m kohta 'kuluttajalla' henkilöä, joka haluaa tietoja lentoliikennetuotteesta ja/tai aikoo ostaa tällaisen tuotteen; tämän asetuksen puolueettomuusperiaatteita sovelletaan, kun järjestelmän toimittaja on tehnyt kuluttajan kanssa kaupallisia järjestelyjä" 26 c) Lisätään q kohta: "q kohta 'rautatieliikenteen harjoittajalla' yksityistä tai julkista yritystä, joka päätoimenaan harjoittaa rautateiden matkustajaliikennettä. d) Lisätään kohdat r, s, t "r kohta paketoimattomalla rautatieliikennetuottella' tarkoitetaan rautatieliikennematkustajan kuljetusta kahden rautatieaseman välillä, sisältäen kaikki tuotteeseen liittyvät sivupalvelut ja lisäedut, joita tarjotaan myytäväksi ja/tai hintaan sisältyvinä; "s kohta paketoidulla rautatieliikennetuottella' tarkoitetaan esivalmisteltua paketoimattoman rautatieliikennetuotteen ja muiden rautatieliikenteeseen kuulumattomien sivupalvelujen yhdistelmää, joita tarjotaan myytäväksi ja/tai hintaan sisältyvinä; "t kohta rautatieliikennetuotteella' tarkoitetaan sekä paketoimatonta että paketoitua rautatieliikennetuotetta; 3. Muutetaan 3 a artikla seuraavasti: a) Korvataan 1 kohdan b alakohta seuraavasti: "1 kohdan b alakohta Emoliikenteenharjoittaja ei ole velvollinen maksamaan mitään tässä yhteydessä syntyviä kustannuksia lukuun ottamatta toimitettavien tietojen jäljentämisestä ja hyväksytyistä varauksista aiheutuvia kustannuksia. Tämän artiklan mukaisesti suoritetusta hyväksytystä varauksesta TPJ:lie maksettava varausmaksu ei saisi ylittää saman TPJ. n lähimmästä vastaavanlaisesta tapahtumasta maksettua palkkiota. " 27 b. Korvataan 2 kohta seuraavasti: "2 kohta Tämän artiklan mukaista velvoitetta ei sovelleta kilpailevan TPJ. n hyväksi, jos 11 artiklassa säädettyjen menettelytapojen mukaisesti on päätetty, että TPJ ei noudata 4 a tai 6 artiklan emoliikenteenharjoittajien luvatonta tiedonsaantia koskevia säännöksiä. " 4. Lisätään uusi 4 a artiklan 4 kohta seuraavasti: "4 kohta Järjestelmän toimittajan on varmistettava, että TPJ-palveluja sen puolesta kokonaan tai osittain toimittavat kolmannet osapuolet noudattavat tämän asetuksen asianomaisia säännöksiä. " 5. Poistetaan 6 artiklan 4 ja 5 kohta. 6. Lisätään 9 a artikla seuraavasti: "9 a artikla 1. a) TPJ: n sisältämien tietojen esittämiseksi tilaajan on käytettävä puolueetonta näyttöä 5 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti, jollei muunlainen näyttö ole tarpeen kuluttajan ilmaiseman toiveen täyttämiseksi. (b) Tilaaja ei saa käsitellä TPJ:n sisältämiä tietoja niin, että se johtaa epätarkkojen, harhaanjohtavien tai syrjivien tietojen esittämiseen kuluttajalle. c) Tilaajan on tehtävä varaukset ja kirjoitettava liput TPJ:hin sisältyvien tietojen mukaisesti tai kyseisen lentoliikenteen harjoittajan valtuuttamalla tavalla. 28 d) Tilaajan on ilmoitettava kuluttajalle kaikki reitin varrella tapahtuvat koneenvaihdot, aikataulun mukaisten reitin varrella tapahtuvien välilaskujen lukumäärä, lennosta todellisuudessa huolehtiva lentoyhtiö ja kaikki annetun matkasuunnitelman edellyttämät lentoaseman vaihdot siinä määrin, kuin nämä tiedot näkyvät TPJ:ssä. e) Kuluttajalla on oikeus halutessaan saada tuloste TPJ-näytöstä tai pääsy rinnakkaiseen TPJ-näyttöön, joka sisältää samat tiedot kuin tilaajalla oleva näyttö. 2. Tilaajan on käytettävä TPJ:n jakelutoimintoja näiden käyttäytymissääntöjen liitteessä II kuvattujen käytäntöjen mukaisesti. " 7. Korvataan 10 artiklan 1 kohta seuraavasti: " l a) Järjestelmän toimittajan osallistuvalta lentoliikenteen harjoittajalta perimien maksujen on oltava syrjimättömiä, tarkoituksenmukaisesti muodostettuja sekä kohtuullisia suhteessa tarjotun ja käytetyn palvelun kustannuksiin sekä erityisesti oltava samat samantasoisista palveluista. TPJ:n palvelujen laskutuksen on oltava riittävän tarkasti eritelty, jotta osallistuvat lentoliikenteen harjoittajat voivat saada tarkan kuvan siitä, mitä palveluja on käytetty ja millaisia maksuja niistä on peritty; vähimmäisvaatimuksena on, että varausmaksuista kirjoitettuihin laskuihin on sisällytettävä kustakin reittiosuudesta seuraavat tiedot: TPJ-varauksen tyyppi, matkustajan nimi, valtio, toimiston IATA/ACR-laskutustunnus, kaupunkitunnus, reittiosuuden kaupunkipari, 29 varauspäivä (tapahtuman päivämäärä), lentopäivä, lennon numero, varauksen status, palvelun tyyppi (palveluluokka), matkakuvaus-varaustunnus (PNR), varaus/peruutusosoitin. Laskutustiedot on tarjottava magneettitallenteena. Magneettitallenteena toimitettavista laskutustiedoista perittävä maksu ei saisi ylittää itse tallenteen kustannuksia ja tallenteen kuljetuskustannuksia yhteensä. Osallistuvalla lentoliikenteen harjoittajalla on oltava mahdollisuus saada tieto silloin, kun tehdään varaus tai suoritetaan jokin liiketoimi, josta veloitetaan varausmaksu. Jos lentoliikenteen harjoittaja haluaa saada itseään koskevat tiedot, sillä on oltava mahdollisuus peruuttaa kyseinen varaus tai liiketoimi, ellei sitä ole jo hyväksytty. b) Järjestelmän toimittajan tilaajalta laitevuokrina tai muista palveluista perimien maksujen on oltava syrjimättömiä, tarkoituksenmukaisesti muodostettuja sekä kohtuullisia suhteessa tarjotun ja käytetyn palvelun kustannuksiin sekä erityisesti samat samantasoisista palve luista. Järjestelmän toimittajien tilaajille vuokrien tai provisiomaksujen alennusten muodossa myöntämiä tuottavuuteen perustuvia etuja pidetään järjestelmän toimittajan jakelukustannuksina. TPJ:n palvelujen laskutuksen on oltava riittävän tarkasti eritelty, jotta tilaajat voivat saada tarkan kuvan siitä, mitä palveluja on käytettyjä millaisia maksuja niistä on peritty. " 8. Korvataan 19 artiklan 1 kohta seuraavasti: "1 kohta 30 Ennen 11 tai 16 artiklassa tarkoitetun päätöksen tekemistä komission on varattava niille yrityksille tai yritysten yhteenliittymille, joita asia koskee, tilaisuus esittää huomautuksensa väitteistä, joita komissio esittää tai on esittänyt niitä vastaan. " 9. Korvataan 21 artikla seuraavasti: "21 artikla Artiklan 5, atriklan 9 kohdan ja tässä asetuksessa olevan liitteen säännökset eivät koske TPJ:ää käyttävää lentoliikenteenharjoittajaa tai lentoliikenteenharjoittajien ryhmää, joilla on on yhteisyritys tai muu sopimusjärjestely, lukuun ottamatta interline-sopimusta, omalla (omilla) selvästi tunnistettavilla toimistollaan (toimistoillaan) ja myyntitiskeillään. 10. Korvataan 21 a artiklan 1 kohta seuraavasti: "1 kohta Järjestelmän toimittajan on huolehdittava siitä> että riippumaton tarkastaja varmistaa kalenterivuosittain, että sen TPJ on teknisesti 4 a ja 6 artiklan mukainen. Tarkastaja on sen vuoksi milloin hyvänsä päästettävä tutustumaan niissä tietokoneissa tai tietokonejärjestel missä käytettyihin ohjelmiin, menettelyihin, toimintoihin ja suojatoimiin, joiden kautta järjestelmän toimittaja toimittaa jakelutoimintonsa. Jokaisen järjestelmän toimittajan on luovutettava komissiolle tarkastajansa kertomus tarkastuskäynnistä ja havainnoista neljän kuukauden kuluessa tarkastuksen kohteena olevan kalenterivuoden päättymisestä. Komissio tutustuu kertomukseen selvittääkseen, onko sen syytä toteuttaa 11 artiklan 1 kohdan mukaisia toimenpiteitä. " 11. Lisätään 21 b ja 21 c artikla seuraavasti: 31 "21 b artikla Rautatieliikenteen harjoittajaa pidetään osallistuvana liikenteenharjoittajana käyttäytymissääntöjä sovellettaessa, jos sillä on järjestelmän toimittajan kanssa sopimus tuotteidensa jakelusta TPJ:n kautta. Sen palveluja on kohdeltava samoin kuin lentoliikennetuotteita, ja ne on sisällytettävä pääasialliseen näyttöön käyttäytymissääntöjen liitteessä I olevien perusteiden mukaisesti. Kaikki viitteet "lentoihin" tässä asetuksessa katsotaan sisältävän viitteet "junamatkoihin". 21 c artikla Jos kahdella tai useammalla lentoliikenteen harjoittajalla on yhteisyritys tai muu sopimusjärjestely, lukuun ottamatta interline-sopimusta, tieto- tai jakelutoimintojen toimittamisesta yleisen televerkon kautta niin, että järjestely on selkeästi sellaiseksi yksilöity, tieto/jakelutoimintoihin ei sovelleta käyttäytymissääntöjen säännöksiä. " 12. Korvataan 22. 1 artikla seuraavasti. "22. 1 artikla Tämän asetuksen säännökset eivät rajoita direktiivin 95/46/EY soveltamiseksi annettua kansallista lainsäädäntöä, joka koskee turvallisuutta, yleistä järjestystä ja tietosuojatoimenpiteitä. 13. Korvataan 23 artikla seuraavasti : "23 artikla Neuvosto päättää tämän asetuksen muuttamisesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002 komission ehdotuksesta, joka on tehtävä viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2002 ja johon on liitettävä kertomus tämän asetuksen soveltamisesta. " 14. Korvataan asetuksen liite tämän asetuksen liitteellä I ja liitteellä II. 32 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 33 LIITE "LIITE I Sellaisten lentojen ryhmittelyperusteet pääasiallisella näytöllä, joille tarjotaan pelkkiä lentoliikennetuotteita 1. Jollei kuluttaja yksittäistapauksessa toisin pyydä, toivotun päivän tai toivottujen päivien lentovaihtoehdot on esitettävä pääasiallisella näytöllä seuraavassa järjestyksessä: i) kaikki suorat, välilaskuttomat lennot kyseisten kaupunkiparien välillä; ii) liityntälennot. 2. Kuluttajalle on pyynnöstä annettava ainakin mahdollisuus saada pääasiallinen näyttö, jossa tiedot on ryhmitelty lähtö- tai saapumisaikojen tai matkan kokonaiskeston mukaan. Ellei kuluttaja toisin pyydä, tiedot ryhmitellään pääasiallisella näytöllä i luetelmakohdassa tarkoitettujen lentojen osalta lähtöajan ja ii luetelmakohdassa matkan kokonaiskeston mukaan. 3. Jos järjestelmän toimittaja esittelee jotakin kaupunkiparia koskevien tietojen yhteydessä jonkin muun kuin osallistuvan lentoyhtiön, ei kuitenkaan välttämättä kaikkien, aikatauluja tai hintoja, tiedot on esitettävä tarkasti, ei harhaanjohtavasti eikä siten, että jotakin esiteltyä lentoyhtiötä syrjitään. 4. Jos järjestelmän toimittajan tietojen mukaan tiedot suorien reittilentojen määrästä ja niillä liikennöivistä lentoyhtiöistä eivät ole täydelliset, tästä on mainittava selvästi kyseisessä näytössä. 5. Muut kuin reittilennot on ilmoitettava selvästi sellaisiksi. 34 6. On ilmoitettava selvästi, kuuluuko lentoihin välilaskuja. 7. Jos lentoja liikennöi muu kuin lentoliikenteen harjoittajaa osoittavan lennon tunnuksen mukainen lentoliikenteen harjoittaja, on ilmoitettava selvästi liikenteenharjoittaja, joka tosiasiallisesti liikennöi jonkin tietyn lennon. Tämä vaatimus koskee kaikkia tapauksia paitsi lyhytaikaisia erikoisjärjestelyitä. 8. Järjestelmän toimittaja ei saa käyttää pääasiallista näyttöä niin, että jokin matkavaihtoehto tulee liiallisesti esille tai että esitellään epätarkoituksenmukaisia matkavaihtoehtoja. 9. Jollei 10 kohdassa toisin määrätä, noudatetaan seuraavia määräyksiä: a) suorissa lennoissa lento saa esiintyä pääasiallisella näytöllä vain kerran; b) useista reittiosuuksista koostuvissa lennoissa, joihin kuuluu koneenvaihto, jokainen lentojen yhdistelmä saa esiintyä pääasiallisella näytöllä enintään kerran; c) lentoja, joihin kuuluu koneenvaihtoja, on pidettävä liityntälentoina, ja ne on näytöllä esitettävä sellaisina niin, että jokaiselle koneenvaihtoa edellyttävälle reittiosuudelle varataan oma rivinsä. Jos lentoja kuitenkin liikennöi sama lentoliikenteen harjoittaja ja jos lennon numero on sama ja kyseinen lentoliikenteen harjoittaja vaatii vain yhden kupongin ja yhden varauksen, TPJ:n olisi annettava vain yksi kuponki ja veloitettava yhdestä varauksesta. 10. 1. Jos osallistuvilla lentoliikenteen harjoittajilla on yhteiskäyttö tai muita sopimusjärjestelyjä, joiden nojalla kaksi tai useampi kyseisistä lentoliikenteen harjoittajista vastaa erikseen jollekin lennolle tai lentojen yhdistelmälle tarkoitettujen lentoliikennetuotteiden tarjoamisesta ja myynnistä, 9 kohdan termejä "lento" (kun kyse on suorista lennoista) ja "lentojen yhdistelmä" (kun kyse on useista reittiosuuksista 35 koostuvasta tuotteesta) tulkitaan siten, että jokaisella näistä lentoliikenteen harjoittajista, joita asia koskee, kuitenkin enintään kahdella, on oikeus erilliseen näyttöön, jossa käytetään sen omaa lennon tunnusta. 2. Jos mukana on enemmän kuin kaksi lentoliikenteen harjoittajaa, lentoa tosiasiallisesti liikennöivä lentoliikenteen harjoittaja nimeää ne kaksi lentoliikenteen harjoittajaa, jotka saavat käyttää 1 alakohdassa tarkoitettua poikkeusta. Jos lentoliikenteen harjoittaja ei ole antanut riittäviä tietoja näiden kahden nimetyn lentoliikenteen harjoittajan yksilöimiseksi, järjestelmän toimittajalla on oikeus nimetä syrjimättömästi nämä lentoliikenteen harjoittajat. 11. Pääasiallisella näytöllä on reittiliikenteessä mahdollisuuksien mukaan oltava tiedot osallistuvien lentoliikenteen harjoittajien liityntälennoista, jotka koostuvat vähintään yhdeksästä vaihtopisteestä. Järjestelmän toimittajan on hyväksyttävä osallistuvan lentoliikenteen harjoittajan pyyntö ottaa tietoihin muu kuin suora lento, jos lennon pituus on enintään 130 prosenttia asianomaisten kahden lentoaseman välisestä isoympyrämatkasta, ellei se merkitsisi sellaisten lentojen jättämistä pois, joissa matkan kokonaiskesto on lyhyempi. Vaihtopisteitä, joiden välinen matka on enemmän kuin 130 prosenttia edellä tarkoitetusta matkasta, ei tarvitse käyttää. Liite II Tilaajien käyttämät jakelutoiminnot 1. Tilaajan on pidettävä tarkkaa kirjanpitoa, joka kattaa kaikki TPJ:n avulla tehdyt varaukset. Siihen on sisällyttävä lentojen numerot, varausnumero, matkapäivä, lähtö- ja saapumisaika, reittiosuuksien status, matkustajien nimet ja nimikirjaimet sekä heidän yhteysosoitteensa tai puhelinnumeronsa ja lipun status. Tilaa varattaessa tai peruutettaessa tilaajan on varmistettava, että käytettävä varaustunnus vastaa matkustajan maksamaa kuljetusmaksua. 36 2. Tilaaja ei saa tehdä päällekkäisiä varauksia samalle matkustajalle. Jos asiakkaan valitsemalla lennolla ei ole käytettävissä vahvistettua tilaa, matkustaja voidaan sijoittaa mainitun lennon odotuslistalle (jos odotuslista on käytettävissä), ja hänen varauksensa voidaan vahvistaa vaihtoehtoiselle lennolle. 3. Jos matkustaja peruuttaa varauksen, tilaajan on heti vapautettava kyseinen tila. 4. Kun matkustaja muuttaa matkasuunnitelmaa, tilaajan on huolehdittava siitä, että kaikki tilat ja lisäpalvelut peruutetaan uusia varauksia tehtäessä. 5. Tilaajan on mahdollisuuksien mukaan pyydettävä tai käsiteltävä kaikki tiettyä matkasuunnitelmaa koskevat varaukset ja niiden myöhemmät muutokset yhden TPJ:n kautta. 6. Tilaajan on pyydettävä tai myytävä lentoyhtiön tilaa vain kuluttajan sitä pyytäessä. 7. Tilaajan on varmistettava, että lippu kirjoitetaan kunkin reittiosuuden varauksen statuksen ja sovellettavan aikarajan mukaisesti. Tilaaja ei saa kirjoittaa lippua, joka osoittaa lopullisen varauksen ja tietyn lennon, ellei tällaiseen varaukseen ole saatu vahvistusta. " "3'3 Vaikutusten arviointilomake Ehdotuksen vaikutus yritys-elämään ottaen erityisesti huomioon pienet ja keskisuuret yritykset Muutosehdotus tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien käyttöä koskevien käyttäytymissääntöjen soveltamisesta (neuvoston asetus 2299/89 muutettuna asetuksella 3089/93). Ehdotus Miksi EU-oikeus on tarpeen tällä alueella ja mitkä ovat sen pääasialliset 1. tavoitteet ? Ehdotus sisältää joukon muutoksia voimassa olevaan asetukseen heijastaen alalla tapahtunutta kehitystä vuodesta 1993. EU:lla on toimivalta säännellä TPJrien toimintaa. Vaikutus vritvs-elämään 2. Keitä ehdotus koskee ? Pääasiassa ehdotuksen vaikutukset tuntuvat TPJ:ssä, joista viisi (Amadeus, Galileo, Gets, SABRE ja Worldspan) operoivat EU:ssa. Ne eivät ole PK-yritysten määritelmän mukaisia. Muutoehdotus esittää että tilaajien (pääasiassa matkatoimistojen) täytyy käyttää tietokonepohjaisia paikanvarausjärjestelmiä (TPJ:iä) puolueettomalla ja syrjimättömällä tavalla sekä tarjota asiakkaille riittävät tiedot valitun lennon tunnusomaisimmista piirteistä. Kuitenkin, suurin osa matkatoimistoista EU:ssa, jotka ovat IATA agentteja, soveltavat jo ehdotettua käytäntöä, koska se on jo olemassa IATAn paikanvaraussääntöjen etiikkassa (IATA Code of Reservation Ethics). 3. Mitä yritysten täytyy tehdä noudattaakseen ehdotusta ? Yleisesti, säännösmuutokset velvoittavat järjestelmän omistajat ja tilaajat käyttämään TPJ:iä syrjimättömällä tavalla. 4. Mitä taloudellisia vaikutuksia ehdotus todennäköisesti tuo ? Muutoehdotus esittää että rautatieliikenteen harjoittajille tulisi sallia heidän palvelujensa tarjoaminen lentoliikennepalvelujen kanssa TPJ:ien yhdistetyissä näytöissä. Tämän 3^ pitäisi synnyttää suurempi rautatieliikennepalvelujen kysyntä ja helpottaa rautatie- ja lentoliikennepalvelujen välisen rinnakkaisliikenteen kehitystä. Sisältääkö ehdotus toimenpiteitä PK-yritysten erikoisaseman 5. huomioonottamiseksi ? Ei. Konsultointi 6. Lista konsultoiduista järjestöistä Association of European Airlines (AEA) Orient Airlines Association (OAA) European Communities Travel Agents Association (ECTAA) Guild of Business Travel Agents (GEBTA) TPJ:t (Amadeus, Galileo, Gets, SABRE ja Worldspan) CER (Community of European Railways) IATA European Regional Airlines Association (ERA) Air Transport Users Council (AUC) 33 ISSN 1024-4492 KOM(97) 246 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 15 Luettelonumero : CB-C0-97-237-FI-C ISBN 92-78-20136-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Regulamento (CE) nº 1325/97 da Comissão de 9 de Julho de 1997 que altera o Regulamento (CEE) nº 2257/92 que estabelece normas de execução do regime específico de abastecimento da Madeira em determinados óleos vegetais e a estimativa das necessidades de abastecimento

eurovoc_concepts:
CCT duties
Madeira
import licence
supply balance sheet
suspension of customs duties
vegetable oil

formats: html pdfa1b print


title: 97/545/CE: Decisione della Commissione del 9 luglio 1997 su una regolamentazione tecnica comune relativa ai requisiti di connessione delle apparecchiature DTE (apparecchiature di teleoperazioni) per il collegamento a reti di dati pubbliche a commutazione di pacchetto (PSPDN) che utilizzano l'interfaccia secondo la raccomandazione CCITT X.25 (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
computer terminal
harmonisation of standards
peripheral
technical regulations
telecommunications


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1327/97 DE LA COMMISSION du 9 juillet 1997 établissant des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit


title: Komisijas Lēmums (1997. gada 9. jūlijs) par kopējiem tehniskiem noteikumiem attiecībā uz pieslēguma prasībām, kas piemērojamas telefonijas lietojumprogrammām Ciparsignālu Eiropas bezvadu telekomunikācijās (DECT) (2. izdevums)

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
radio telecommunications
technical regulations
telephone
transmission network

formats: html pdf print

text: 176 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/19. sēj. 31997D0524 L 215/50 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 13. 8. 1997. KOMISIJAS LĒMUMS (1997. gada 9. jūlijs) par kopējiem tehniskiem noteikumiem attiecībā uz pieslēguma prasībām, kas piemērojamas lietojumprogrammām Ciparsignālu Eiropas bezvadu telekomunikācijās (2. telefonijas izdevums) (DECT) (Dokuments attiecas uz EEZ) (97/524/EK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, Ar šo lēmumu pieņem kopējus tehniskos noteikumus, kas 2. aptver telefonijas lietojumprogrammu prasības 1. punkta minē- tajām termināliekārtām. vērā gada 29. Padomes 1991. ņemot aprīļa Direktīvu 91/263/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā to atbilstības uz telekomunikāciju termināliekārtām, kā arī savstarpēju atzīšanu (1), kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/68/EEK (2), un jo īpaši tās 6. panta 2. punkta otro ievil- kumu, tā kā Komisija ir pieņēmusi pasākumu, ar kuru norāda termi- nāliekārtu veidu, attiecībā uz ko ir vajadzīgi šie kopēji tehniski noteikumi, kā arī attiecīgā deklarācija par šo noteikumu piemē- rojuma jomu; tā kā ir jāpieņem atbilstīgi saskaņotie standarti vai daļa no īsteno pamatprasības, kas pārveidojamas kopējos tiem, kas tehniskos noteikumos; tā kā, lai ražotājiem nodrošinātu nepārtrauktu piekļuvi tirgiem, jāpieņem pārejas noteikumi attiecībā uz iekārtām, kas apstipri- nātas atbilstīgi Komisijas Lēmumam 94/472/EK (3); 2. pants Kopējie tehniskie noteikumi ietver saskaņoto standartu, 1. lai pēc iestāde izstrādājusi, ko kompetentā standartizācijas iespējas īstenotu pamatprasības, kas paredzētas Direktīvas 91/263/EEK 4. panta g) punktā. Atsauce uz standartu ir pielikumā. Šā lēmuma aptvertās termināliekārtas atbilst 1. punktā 2. minētajiem kopējiem tehniskajiem noteikumiem, kuri atbilst Direktīvas 91/263/EEK 4. panta a) un b) punktā minētajām būtiskajām prasībām, kā arī prasībām citās piemērojamās di- rektīvās, piemēram, Padomes Direktīvās 73/23/EEK (4) un 89/336/EEK (5). 3. pants tā kā, beidzoties pārejas laikam, jāatceļ Lēmums 94/472/EK; tā kā ar šo lēmumu pieņemtie kopējie tehniskie noteikumi ir saskaņā ar Telekomunikāciju iekārtu apstiprināšanas komitejas (ACTE) atzinumu, Paziņotās iestādes, kas izraudzītas veikt Direktīvas 91/263/EEK 9. pantā paredzētās procedūras, attiecībā uz termināliekārtām, ko aptver šā lēmuma 1. panta 1. punkts ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā lēmuma izziņošanas piemēro 2. panta 1. punk- tā minēto saskaņoto standartu vai nodrošina tā piemērošanu. IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 4. pants 1. pants Lēmumu 94/472/EK atceļ sešus mēnešus pēc šā lēmuma 1. izziņošanas. Šo lēmumu piemēro DECT (Ciparsignālu Eiropas bezvadu 1. telekomunikācijas) termināļu radioiekārtām, kas darbojas fre- kvenču joslā no 1 880 līdz 1 900 Mhz atbilstīgi saskaņotajam standartam, kas definēts 2. panta 1. punktā. Termināliekārtas, kas ir apstiprinātas atbilstīgi Lēmumam 2. 94/472/EK, var turpināt laist tirgū un nodot ekspluatācijā, ja šis apstiprinājums ir piešķirts ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā lēmuma izziņošanas. (1) OV L 128, 23. 5. 1991. , 1. lpp. (2) OV L 220, 31. 8. 1993. , 1. lpp. (3) OV L 194, 29. 7. 1994. , 91. lpp. (4) OV L 77, 26. 3. 1973. , 29. lpp. (5) OV L 139, 23. 5. 1989. , 19. lpp. 13/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 177 5. pants Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 1997. gada 9. jūlijā Komisijas vārdā – Komisijas loceklis Martin BANGEMANN PIELIKUMS Atsauce uz piemērojamo saskaņoto standartu Lēmuma 2. pantā minētais saskaņotais standarts ir šāds: radioiekārtas un sistēmas (RES); pieslēguma prasības, ko piemēro GAP (ģeneratīvas piekļuves protokols) lietojumpro- grammu termināliekārtām Ciparsignālu Eiropas bezvadu telekomunikācijās (DECT) ETSI Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts ETSI sekretariāts TBR 10, 2. izdevums – 1997. gada janvāris (bez priekšvārda) Papildu informācija Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts ir atzīts saskaņā ar Padomes Direktīvu 83/189/EEK (1). Minētais saskaņotais standarts ir izstrādāts pēc pilnvaras, kas izsniegta saskaņā ar atbilstīgajām procedūrām Padomes Direktīvā 83/189/EEK. Minētā saskaņotā standarta pilnu tekstu var saņemt pēc adreses: European Telecommunications Standards Institute, Commission of the European Communities 650, Route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis Cedex. DG XIII/A/2 – (BU 31 1/7) Rue de la Loi 200/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel. (1) OV L 109, 26. 4. 1983. , 8. lpp


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om motorfordon och släpvagnar till dessa fordon vad gäller transport av farligt gods på väg och om ändring av direktiv 70/156/EEG om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon"

eurovoc_concepts:
EC Directive
commercial vehicle
motor vehicle
road transport
transport of dangerous goods


title: 1997 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimas dėl bendrojo techninio reglamento, skirto bendriesiems galinių įrenginių prijungimo reikalavimams, taikomiems skaitmeniniam patobulintam belaidžiam nuotoliniam ryšiui (DECT) (2 leidimas)Tekstas svarbus EEE.

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
information system
radio telecommunications
technical regulations
telecommunications

text: 174 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 31997D0523 L 215/48 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS KOMISIJOS SPRENDIMAS 1997 m. liepos 9 d. dėl bendrojo techninio reglamento, galinių įrenginių prijungimo reikalavimams, taikomiems skaitmeniniam patobulintam belaidžiam nuotoliniam ryšiui (DECT) (2 leidimas) skirto bendriesiems (tekstas svarbus EEE) (97/523/EB) 13/19 t. 1997 8 13 EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, Šiuo sprendimu nustatomas bendrasis techninis reglamen- 2. tas, taikomas šio straipsnio 1 dalyje nurodytų bendrųjų galinių įrenginių prijungimo reikalavimams. atsižvelgdama į 1991 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvą 91/263/EEB dėl valstybių narių įstatymų dėl telekomunikacijų galinių įrenginių ir abipusio jų atitikties pripažinimo suderini- mo (1) su pakeitimais, padarytais Direktyva 93/68/EEB (2), ypač į jos 6 straipsnio 2 dalies antrąją įtrauką, kadangi Komisija patvirtino priemonę, nustatančią, kokio tipo galiniams įrenginiams bendrasis techninis reglamentas turi būti priimtas, kartu apibrėžiant jo taikymo sritį; turėtų būti patvirtinti atitinkami darnieji standartai kadangi arba jų dalys, įgyvendinantys esminius reikalavimus, kurie turės būti pakeisti bendraisiais techniniais reglamentais; į kadangi užtikrinant, kad gamintojai rinkas, reikia numatyti pereinamojo laikotarpio priemones, taikytinas įrenginiams, patvirtintiems pagal Komisijos spren- dimą 94/471/EB (3); ir toliau galėtų patekti kadangi Sprendimas 94/471/EB turi būti panaikintas nuo per- einamojo laikotarpio pabaigos; kadangi šiuo sprendimu priimamas bendrasis techninis regla- mentas atitinka TITK nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Šis sprendimas taikomas skaitmeninio patobulinto belai- 1. džio nuotolinio ryšio (DECT) galiniams radijo įrenginiams, veikiantiems 1 880–1 900 MHz dažnių juostoje ir įtrauktiems į 2 straipsnio 1 dalyje nurodyto darniojo standarto taikymo sritį. 2 straipsnis 1. Bendrajame techniniame reglamente pateikiamas darnusis standartas, parengtas atitinkamos standartizacijos įstaigos, kuri tinkamu mastu įgyvendina Direktyvos 91/263/EEB 4 straipsnio c, d, e ir f punktuose nurodytus esminius reikalavimus. Nuo- roda į standartą pateikiama priede. Galiniai įrenginiai, kuriems taikomas šis sprendimas, ati- 2. tinka šio straipsnio 1 dalyje minimą bendrąjį techninį regla- mentą, Direktyvos 91/263/EEB 4 straipsnio a ir b punktuose nurodytus esminius reikalavimus ir visų kitų taikytinų direkty- vų, ypač Tarybos direktyvų 73/23/EEB (4) ir 89/336/EEB (5), reikalavimus. 3 straipsnis Notifikuotosios įstaigos, kurioms yra skirta atlikti Direktyvos 91/263/EEB 9 straipsnyje nurodytas procedūras, ne vėliau kaip šešis mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo dienos per galiniams įrenginiams, kuriems taikoma jo 1 straipsnio 1 dalis, ima taikyti 2 straipsnio 1 dalyje nurodytą darnųjį standartą arba užtikrina jo taikymą. 4 straipsnis Sprendimas 94/471/EB panaikinamas praėjus šešiems mė- 1. nesiams nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos. Galiniai įrenginiai, patvirtinti pagal Sprendimą 94/471/EB, 2. į gali būti jie patvirtinami ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos. rinką ir naudojami, toliau pateikiami jei ir (1) OL L 128, 1991 5 23, p. 1. (2) OL L 220, 1993 8 31, p. 1. (3) OL L 194, 1994 7 29, p. 89. (4) OL L 77, 1973 3 26, p. 29. (5) OL L 139, 1989 5 23, p. 19. 13/19 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 175 5 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1997 m. liepos 9 d. Komisijos vardu Martin BANGEMANN Komisijos narys PRIEDAS Nuoroda į taikytiną darnųjį standartą Sprendimo 2 straipsnyje minimas darnusis standartas yra: radijo įrenginiai ir sistemos; skaitmeninis patobulintas belaidis nuotolinis ryšys (DECT); bendrieji galinių įrenginių prijungimo reikalavimai. ETSI Europos telekomunikacijų standartų institutas ETSI sekretoriatas TBR 6, 2 leidimas – 1997 m. sausio mėn. (išskyrus įžangą) Papildoma informacija Europos telekomunikacijų standartų institutas yra pripažintas pagal Tarybos direktyvą 83/189/EEB (1). Pirmiau nurodytas darnusis standartas yra parengtas vadovaujantis Tarybos direktyvoje 83/189/EEB nustatyta atitinkama tvarka suteiktu įgaliojimu. Visą pirmiau nurodyto darniojo standarto tekstą galima gauti iš: Europos telekomunikacijų standartų instituto, 650, Route des Lucioles, Europos Bendrijų Komisijos DG XIII/A/2 – (BU 31 1/7) Rue de la Loi 200/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussels. F-06921 Sophia Antipolis Cedex. (1) OL L 109, 1983 4 26, p. 8


title: WRITTEN QUESTION No. 2493/97 by Marilena MARIN to the Commission. Trans-European networks: changes to the Milan- Venice priority project (high-speed link)

eurovoc_concepts:
EU control
European Commission
European Parliament
common transport policy
feasibility study
high-speed transport
rail transport
report
trans-European network
transport network

formats: html print


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1327/97, annettu 9 päivänä heinäkuuta 1997, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi


title: Decyzja Komisji z dnia 9 lipca 1997 r. w sprawie wspólnej regulacji technicznej dotyczącej wymagań dla zastosowań telefonicznych dla ulepszonego systemu cyfrowej telekomunikacji bezprzewodowej (DECT) (wydanie 2)Tekst mający znaczenie dla EOG.

text: 176 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 31997D0524 L 215/50 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 13/t. 19 13. 8. 1997 DECYZJA KOMISJI z dnia 9 lipca 1997 r. w sprawie wspólnej regulacji technicznej dotyczącej wymagań dla zastosowań telefonicznych dla ulepszonego systemu cyfrowej telekomunikacji bezprzewodowej (DECT) (wydanie 2) (Tekst mający znaczenie dla EOG) (97/524/WE) KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając dyrektywę Rady 91/263/EWG z dnia 29 kwiet- nia 1991 r. w sprawie zbliżenia ustawodawstw Państw Człon- kowskich odnoszących się do końcowych urządzeń telekomu- nikacyjnych, w tym wzajemnego uznawania ich zgodności (1), zmienionej dyrektywą 93/68/EWG (2), w szczególności jej art. 6 ust. 2 tiret drugie, a także mając na uwadze, co następuje: Komisja przyjęła środek określający typ urządzeń końcowych, dla których jest wymagana wspólna regulacja techniczna, jak również związane z nią oświadczenie w sprawie zakresu; należy przyjąć odpowiednie zharmonizowane normy lub ich części, wdrażające zasadnicze wymagania, które mają zostać przekształcone we wspólną regulację techniczną; w celu zapewnienia producentom ciągłego dostępu do rynków należy wprowadzić regulacje przejściowe dotyczące urządzeń homologowanych zgodnie z decyzją Komisji 94/472/WE (3); Niniejsza decyzja ustanawia wspólną regulację techniczną 2. obejmującą ogólne wymagania dotyczące zastosowań telefo- nicznych dla urządzeń końcowych określonych w ust. 1. Artykuł 2 1. Wspólna regulacja techniczna obejmuje zharmonizowaną normę opracowaną przez właściwy organ normalizacyjny i wdrażającą w odpowiednim zakresie zasadnicze wymagania określone w art. 4 lit. g) dyrektywy 91/263/EWG. Odniesienie do normy przedstawione jest w Załączniku. Urządzenia końcowe objęte niniejszą decyzją są zgodne 2. ze wspólną regulacją techniczną określoną w ust. 1, spełniają zasadnicze wymagania określone w art. 4 lit. a) i b) dyrektywy 91/263/EWG oraz spełniają wymagania wszystkich pozostałych mających zastosowanie dyrektyw, w szczególności dyrektyw Rady 73/23/EWG (4) oraz 89/336/EWG (5). Artykuł 3 decyzja 94/472/WE powinna stracić moc z końcem obowiązy- wania okresu przejściowego; wspólna regulacja techniczna przyjęta w niniejszej decyzji jest zgodna z opinią ACTE, Jednostki notyfikowane wyznaczone do realizacji procedur określonych w art. 9 dyrektywy 91/263/EWG w odniesieniu do urządzeń końcowych objętych art. 1 ust. 1 niniejszej decyzji stosują lub zapewniają stosowanie zharmonizowanej normy określonej w art. 2 ust. 1, najpóźniej w terminie roku od daty notyfikacji niniejszej decyzji. PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: Artykuł 4 Artykuł 1 Decyzja 94/472/WE traci moc dnia następującego sześć 1. miesięcy po notyfikacji niniejszej decyzji. Niniejsza decyzja stosuje się do radiowych urządzeń 1. końcowych ulepszonego systemu cyfrowej telekomunikacji bez- (DECT) działających w paśmie częstotliwości przewodowej 1880–1900 Mhz, przeznaczonych do przyłączenia do publicz- nej sieci telekomunikacyjnej i wchodzących w zakres zharmo- nizowanej normy określonej w art. 2 ust. 1. Urządzenia końcowe homologowane zgodnie z decyzją 2. 94/472/WE mogą dalej być wprowadzane do obrotu i wpro- wadzane do użytku, pod warunkiem że taka homologacja zostanie udzielona nie później niż sześć miesięcy od notyfikacji niniejszej decyzji. (1) Dz. U. L 128 z 23. 5. 1991, str. 1. (2) Dz. U. L 220 z 31. 8. 1993, str. 1. (3) Dz. U. L 194 z 29. 7. 1994, str. 91. (4) Dz. U. L 77 z 26. 3. 1973, str. 29. (5) Dz. U. L 139 z 23. 5. 1989, str. 19. 13/t. 19 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 177 Niniejsza decyzja skierowana jest do Państw Członkowskich. Artykuł 5 Sporządzono w Brukseli, dnia 9 lipca 1997 r. W imieniu Komisji Martin BANGEMANN Członek Komisji ZAŁĄCZNIK Odniesienie do mającej zastosowanie zharmonizowanej normy Zharmonizowaną normą określoną w art. 2 niniejszej decyzji są: systemy i urządzenia radiowe (RES); ulepszony system cyfrowej telekomunikacji bezprzewodowej (DECT); zastosowania telefoniczne ETSI Europejski Instytut Norm Telekomunikacyjnych Sekretariat ETSI TBR 10, Wydanie 2 — styczeń 1997 r. (oprócz przedmowy) Dodatkowe informacje Europejski Instytut Norm Telekomunikacyjnych jest organem uznanym zgodnie z dyrektywą Rady 83/189/EWG (1). Zharmonizowana norma określona wyżej została opracowana na podstawie upoważnienia wydanego zgodnie z odpowiednimi procedurami dyrektywy 83/189/EWG. Pełny tekst normy zharmonizowanej, do której odniesienie nastąpiło powyżej, można otrzymać od: Europejski Instytut Norm Telekomunikacyjnych 650, Route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Komisja Europejska DG XIII/A/2 — (BU 31 1/7) Rue de la Loi 200/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel (1) Dz. U. L 109 z 26. 4. 1983, str. 8


title: 97/525/EG: Beschikking van de Commissie van 9 juli 1997 inzake gemeenschappelijke technische voorschriften voor de koppelingseisen voor GAP-toepassingen (Generic Access Profile) van DECT-eindapparatuur (Digital Enhanced Cordless Telecommunications) (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
information system
radio telecommunications
technical regulations


title: 97/545/EZ: Odluka Komisije od 9. srpnja 1997. o zajedničkom tehničkom propisu za opće priključne zahtjeve za podatkovnu terminalnu opremu (DTE) namijenjenu za spajanje na javne mreže za prijenos podataka komutacijom paketa (PSPDN) sa sučeljima u skladu s preporukom CCITT X.25  Tekst značajan za EGP

text: L_1997223HR. 01002101. xml 13/Sv. 039 HR Službeni list Europske unije 23 31997D0545 L 223/21 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 09. 07. 1997. ODLUKA KOMISIJE od 9. srpnja 1997. o zajedničkom tehničkom propisu za opće priključne zahtjeve za podatkovnu terminalnu opremu (DTE) namijenjenu za spajanje na javne mreže za prijenos podataka komutacijom paketa (PSPDN) sa sučeljima u skladu s preporukom CCITT X. 25 (Tekst značajan za EGP) (97/545/EZ) KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/263/EEZ od 29. travnja 1991. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na telekomunikacijsku terminalnu opremu, uključujući međusobno priznavanje njihove sukladnosti (1), kako je izmijenjena Direktivom 93/68/EEZ (2), a posebno njezin članak 6. stavak 2. drugu alineju, budući da je Komisija usvojila mjeru za utvrđivanje vrste terminalne opreme za koju je potreban zajednički tehnički propis, kao i pripadajuću izjavu o području primjene; budući da je potrebno donijeti odgovarajuće usklađene norme ili dijelove normi za provedbu bitnih zahtjeva koje je potrebno preoblikovati u zajedničke tehničke propise; budući da je, kako bi se proizvođačima osigurao stalan pristup tržištu, neophodno predvidjeti prijelazne odredbe u vezi s opremom koja je odobrena na temelju Odluke Komisije 96/71/EZ (3); budući da Odluku 96/71/EZ treba staviti izvan snage nakon isteka prijelaznoga razdoblja; budući da je zajednički tehnički propis koji se donosi ovom Odlukom u skladu s mišljenjem ACTE-a (Odbora za odobravanje terminalne opreme), DONIJELA JE OVU ODLUKU: Članak 1. 1. Ova se Odluka primjenjuje na podatkovnu terminalnu opremu koja je namijenjena za spajanje na javne mreže za prijenos podataka komutacijom paketa (PSPDN) za sučelja u skladu s preporukom CCITT X. 25 s brzinom prijenosa podatkovnih signala do 1 920 kbit/s, uz korištenje sučelja koja su izvedena iz preporuka CCITT X. 21 i X. 21 bis, te koja je obuhvaćena usklađenom normom iz članka 2. stavka 1. 2. Ovom se Odlukom uspostavlja zajednički tehnički propis kojim su obuhvaćeni opći priključni zahtjevi za terminalnu opremu iz stavka 1. Članak 2. 1. Zajednički tehnički propis uključuje u normu koju je pripremilo nadležno tijelo za normiranje za provedbu, u mjeri u kojoj je to moguće, bitnih zahtjeva iz članka 4. točaka (d) i (f) Direktive 91/263/EEZ. Upućivanje na normu navedeno je u Prilogu. 2. Terminalna oprema obuhvaćena ovom Odlukom mora biti u skladu sa zajedničkim tehničkim propisom iz stavka 1. , mora ispunjavati bitne zahtjeve iz članka 4. točke (a) i točke (b) direktive 91/263/EEZ i mora ispunjavati zahtjeve svih drugih direktiva koje se primjenjuju, a posebno direktiva Vijeća 73/23/EEZ (4) i 89/336/EEZ (5). Članak 3. U vezi s terminalnom opremom iz članka 1. stavka 1. ove Odluke, prijavljena tijela koja su imenovana za provedbu postupaka iz članka 9. Direktive 91/263/EEZ primjenjuju ili osiguravaju primjenu usklađene norme iz članka 2. stavka 1. najkasnije u razdoblju od jedne godine nakon priopćenja o ovoj Odluci. Članak 4. 1. Odluka 96/71/EZ stavlja se izvan snage jednu godinu nakon priopćenja o ovoj Odluci. 2. Terminalna oprema odobrena na temelju Odluke 96/71/EZ može se nastaviti stavljati na tržište i u uporabu pod uvjetom da takvo odobrenje nije izdano nakon jedne godine od priopćenja o ovoj Odluci. Članak 5. Ova je Odluka upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 1997. Za Komisiju Martin BANGEMANN Član Komisije (1)  SL L 128, 23. 5. 1991. , str. 1. (2)  SL L 220, 31. 8. 1993. , str. 1. (3)  SL L 13, 18. 1. 1996. , str. 23. (4)  SL L 77, 26. 3. 1973. , str. 29. (5)  SL L 139, 23. 5. 1989. , str. 19. PRILOG Upućivanje na važeću usklađenu normu Usklađena norma iz članka 2. Odluke glasi: Priključni zahtjevi za podatkovnu terminalnu opremu (DTE) namijenjenu za spajanje na javne mreže za prijenos podataka komutacijom paketa (PSPDN) za sučelja u skladu s preporukom CCITT X. 25 s brzinom prijenosa podatkovnih signala do 1 920 kbit/s, uz korištenje sučelja izvedenih iz preporuka X. 21 i X. 21 bis ETSI Europski institut za telekomunikacijske norme Tajništvo ETSI-ja TBR (tehnička osnova za propis) 2 – siječanj 1997. (bez predgovora) Dodatne informacije Europski institut za telekomunikacijske norme priznat je u skladu s Direktivom Vijeća 83/189/EEZ (1). Gore navedena usklađena norma izrađena je u skladu s punomoći koja je izdana u skladu s odgovarajućim postupcima iz Direktive 83/189/EEZ. Cijeli tekst gore navedene usklađene norme moguće je dobiti pri: European Telecommunications Standards Institute (Europskom institutu za telekomunikacijske norme), 650 Route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis Cedex European Commission (Europskoj komisiji), DG XIII/A/2 – (BU 31, 1/7), Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles (1)  SL L 109, 26. 4. 1983. , str. 8