title: Kommissionens rapport til Rådet og Europa-Parlamentet om samarbejde med middelhavspartnerne (1995)

eurovoc_concepts:
Mediterranean third countries
association agreement (EU)
economic development
international cooperation
report

text: •it* -tt KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 18. 07 1997 KOM(97) 371 endelig udg. KOMMISSIONENS RAPPORT TIL RÅDET OG EUROPA PARLAMENTET OM SAMARBEJDE MED MIDDELHAVSPARTNERNE 1995 EURO-MIDDELHAVSPARTNERSKABET at trojkaen havde aflagt 1995 markerede et vendepunkt i forholdet mellem Den Europæiske Union og 1. dens middelhavspartnere1. Efter flere besøg hos Middelhavspartnerne for at drøfte forholdene, nåede Det Europæiske Råd forsamlet i Cannes den 26. -27. juni 1995 til enighed om Unionens holdning til konferencen og til det finansielle samarbejde, der var nødvendigt for at kunne gennemføre partnerskabet. Der blev vedtaget et beløb på 4 685 mio. ECU fra Fællesskabets budget til Unionens finansielle samarbejde med partnerne for perioden 1995-99. Dctlc beløb skulle suppleres med hjælp fra Den Europæiske Investeringsbank i form af øgede lån. Unionen fortsatte sit arbejde på grundlag af Kommissionens meddelelse af 19. oktober 1994: "Om styrkelse af Den Europæiske Unions Middelhavspolitik: Etablering af et Euro-Middelhavspartnerskab"2 Euro- sig Middelhavskonferencen i Barcelona. På Barcelona-konferencen blev partnerskabet etableret omkring: forberedte grundigt og til - en multilateral proces, der implementeres gennem forskellige aktioner, som er beskrevet i arbejdsprogrammet fra Barcelona - en bilateral proces, der primært implementeres gennem Euro-Middelhavs- associeringsaftalerne, der er til forhandling med partnerne, og bilateral finansiel støtte fra Unionen til hver enkelt partner. Barcelona-processen Euro-Middelhavskonferencen 2. ledet af det spanske formandskab for Rådet for Den Europæiske Union, fandt sted den 27. -28. november. Her mødtes udenrigsministrene fra de 15 EU-medlemsstater og næstformand Manuel Mann i Euro-Middelhavspartnerskabet. fra de 12 tredjelande med udenrigsministrene Formanden fra Europa-Parlamentet var også til stede. i Barcelona, der blev På konferencen nåede man til enighed om en Barcelona-erklæring og et arbejdsprogram, der havde tre hovedtemaer: - et politisk og sikkerhedspolitisk partnerskab, som har til formål at skabe et område med fred og stabilitet i regionen 1 Algeriet, Cypern, Egypten, Israel, Jordan, Libanon, Malta, Marokko, Den Palæstinensiske Myndighed, Syrien, Tunesien og Tyrkiet 2 KOM(94) 427 af 19. 10. 94 2- - et økonomisk og finansielt partnerskab baseret på gradvis etablering af et frihandelsområde, ledsaget af et væsentligt øget økonomisk og finansielt bidrag fra Unionen til dens partnere - et socialt, kulturelt og menneskerettet partnerskab, hvor udvekslinger og gensidig forståelse øges, især gennem en øget inddragelse civilsamfundet. 3. Under det politiske og sikkerhedsmæssige partnerskab blev deltagerne enige om en række grundlæggende principper, som skal overholdes, og de opstillede en politisk dialog for højtstående embedsmænd. De var enige om, at der kunne etableres en Euro- Middelhavspagt med henblik på at skabe et område med fred og stabilitet i Middelhavsområdet. 4. Under det økonomiske og finansielle partnerskab har deltagerne sat sig som mål, at der inden år 2010 skal være indført et frihandelsområde, som skal omfatte det meste af handlen under skyldig hensyntagen til forpligtelserne i WTO's regi; de blev enige om prioriteringen for økonomisk samarbejde inden for en lang række sektorer; og de noterede sig, at Unionen ville yde en væsentlig højere finansiel bistand til partnerne, og rammerne for ydelse heraf. I den forbindelse skal det bemærkes, at Kommissionens meddelelse af Den Europæiske Unions af et Euro-Middelhavspartnerskab" Middelhavspolitik: indeholder tre højtprioriterede emneområder: af 8. marts forslag "Om iværksættelse I9953 til styrkelse - støtte til den økonomiske omstilling - støtte til en forbedring af den socioøkonomiske ligevægt - støtte til den regionale integration. For så vidt angår det sociale, kulturelle og menneskerettede partnerskab, så 5. fremhævede deltagerne værdien af kontakter og udvekslinger til fremme af gensidig forståelse og civilsamfundets vigtige rolle i denne proces. På Barcelona-konferencen blev der nedsat en euro-middelhavskomité for 6. højtstående embedsmænd bestående af repræsentanter for EU-trojkaen og for de tolv tredjelande. Komiteen skal mødes regelmæssigt og forberede det næste møde for udenrigsministrene og tage bestik af og evaluere opfølgningen af Barcelona-processen. Man blev enig om, at Kommissionen skulle stå for opfølgningsarbejdet fra de forskellige møder. KOM(95) 72 af 8. 3. 95 Euro-Middelhavsassocieringsaftalerne 7. Aftalerne omfatter politisk dialog, gradvis indførelse af frihandel og en række ledsagende økonomiske bestemmelser, bredt økonomisk, socialt og kulturelt samarbejde samt oprettelse af institutioner til forvaltning af aftalerne Kommissionen fortsatte sine forhandlinger med nogle af partnerne, og der blev undertegnet aftaler med Tunesien (juli) og Israel (november) og indgået forhandlinger med Marokko (november). Kommissionen fortsatte med at presse på i forhandlingsprocessen med Egypten, Jordan og Libanon, og det forberedende arbejde med de andre partnere fortsatte. Forhandlingerne om en toldunion med Tyrkiet blev afsluttet med succes, medens Cypern og Malta stadig er omfattet af før-tiltrædelsesstrategien. Processen hen imod indførelse af en Euro- Middelhavsfrihandelszone var således nået et stort skridt videre i 1995. Finansielt samarbejde 8. I rapporten gives en samlet vurdering af de fremskridt, der er gjort i 1995, med hensyn til samarbejdet, herunder især af fjerde generation af finansprotokollerne, der blev etableret mellem Fællesskabet og Middelhavspartnerne for perioden 1992-96. Endvidere indeholder den oplysninger om Den Europæiske Investeringsbanks låneaktiviteter under de bilaterale protokoller og horisontalt i 1995. 9. I 1995 fremlagde Kommissionen forslag til et nyt samarbejdsprogram, kendt under navnet MED A-programmet, for perioden efter 1996. For at fastlægge mål og administrative regler for dette nye program fremsatte Kommissionen et forslag til forordning den 8. juni 1995. Som PHARE- og TACIS-programmerne, der var rettet mod Østeuropa og Samfundet af Uafhængige Stater, indeholdt MEDA-programmet en bred vifte af samarbejdsområder, der gik videre end selve udviklingssamarbejdet. Kommissionens forslag skulle bygge videre på de erfaringer, der var gjort ved 10. implementeringen af fjerde generation af finansprotokoller i perioden 1978-1995 Protokollerne tilbød en forud fastsat finansiel bevilling til hvert modtagerland for en femårig periode. Dette var en planlægningsramme, men der var ikke noget incitament til rent faktisk at gennemføre de godkendte programmer. Derfor foreslog Kommissionen, at der under MEDA skulle være et treårigt rulleprogram, som var baseret på vejledende beløb. De til finansielle absorptionskapaciteten og andre faktorer. så ændres under hensyntagen tildelinger kunne 11. Inden etableringen af hele MEDA-programmet blev der afsat 172 mio. ECU til budgetposten for MEDA i 1995 for at uddybe det udenomsprotokollære samarbejde med socioøkonomisk Middelhavspartnerne samarbejde. De specifikke mål hermed var at ledsage økonomiske reformer, støtte udviklingen af civilsamfundet, støtte samarbejdet inden for fredsprocessen i Mellemøsten og den euro-arabiske dialog samt miljøbeskyttelse. for decentraliseret og regionalt fordel til 4 I. BILATERALT SAMARBEJDE4 ALGERIET 1. Politisk og økonomisk udvikling 1995 var kendetegnet af markante politiske begivenheder. Dels mislykkedes de bestræbelser, der blandt andet var iværksat af Communauté St. Egide, som havde tilrettelagt mødet i Rom med henblik på en fredelig løsning på konflikten mellem de islamiske ekstremister og regeringsmagten. Dels blev præsident Lamine Zeroual genvalgt i første runde ved præsidentvalget i november 1995 med 61% af stemmerne, og stemmedeltagelsen havde været på 70% på trods af boykotten fra de største oppositionspartier og trusler fra de islamiske ekstremister. På trods af stor succes med den makroøkonomiske stabilisering er den økonomiske og sociale situation fortsat vanskelig. Den algeriske økonomis sårbarhed over for eksterne faktorer som f. eks. olieprisfaldet og dollarkursen har forværret udlandsgælden, som var på 32 milliarder dollars i 1995. Således måtte den algeriske gæld til klubberne i Paris og London i 1994 og 1995 omlægges, da først Den Internationale Valutafond og Verdensbanken havde godkendt støtteprogrammerne. Strukturreformerne, der vedrører alle økonomiske sektorer, og som har til formål at få indført en økonomi, der er baseret på markedsprincipperne, er blevet bremset af voldsklimaet i landet. Kommissionen har ledet tredje runde af sonderende samtaler med den algeriske regering med henblik på at forhandle en Euro-Middelhavsassocieringsaftale. Efterfølgende opfordrede Det Europæiske Råd på sit møde i Madrid i december 1995 Kommissionen til at forelægge et udkast til forhandlingsdirektiver til indgåelse af en sådan aftale. 2. Finansielt og fagligt samarbejde fået stillet 269 mio. ECU Via de fire finansprotokoller (1978-1996) og det horisontale samarbejde under den nye rådighed over Middelhavspolitik har Algeriet budgetmidlerne. I slutningen af 1995 var der indgået forpligtelser for i alt 80% af midlerne (74% af 4. protokol), mens betalingerne kun nåede op på 48%. Alle aktiviteterne udviser af lukningen af sikkerhedsforholdene, udenlandsk Kommissionens delegation i Algier. I lighed med andre bidragydere er samtlige projekter i 1995 blevet grundigt gennemgået for at afslutte eller omlægge en lang række af dem, hovedsageligt projekter under den første og den anden protokol, hvilket har muliggjort frigørelse af et beløb i størrelsesordenen 16 mio. ECU. I 1995 er der ikke indgået nye forpligtelser. teknisk personales afrejse forværringen forsinkelser, skyldes store samt som især til Den 4. finansprotokol med Tyrkiet, der blev vedtaget i 1980, var stadig blokeret i 1995 5 - Fra den 3. protokol er der hovedsageligt på grund af dinarens faldende værdi blevet afsluttet 3 kontrakter ved en delvis annullering af afsatte beløb, hvorved der er blevet 66 mio. ECU til rådighed for kommende aktiviteter. Det samlede lånebeløb fra EIB's egne midler til Algeriet var på 640 mio. ECU. EIB har endnu ikke udbetalt risikovillig kapital til 4. finansprotokol (18 mio. ECU) på grund af situationen i Algeriet. Den igangværende økonomiske liberaliseringsproces har medført, at iværksættelsen af det finansielle og faglige samarbejde er blevet forsinket. Det kræver nemlig en tilpasning og en omlægning af de vigtigste fællesskabsprogrammer, der var blevet fastlagt på et tidspunkt, hvor staten kontrollerede størstedelen af det moderne samfund (f. eks. gennem importbevillinger). Derfor forløb iværksættelsen af de vigtigste programmer i et noget langsommere tempo. CYPERN 1. Politisk og økonomisk udvikling Dialogen med Cypern i forbindelse med før-tiltrædelsesstrategien faldt på plads i overensstemmelse med de bestemmelser, der blev vedtaget af Associeringsrådet den 12. juni 1995. Hermed blev der mulighed for at afholde møder på statschefsniveau i forbindelse med topmøderne i Cannes og Madrid, samt på udenrigs-, justits-, transport-, miljø-, økonomi- og kulturministerniveau og for andre områder, der vedrører tiltrædelsen. Den politiske situation på Cypern har været præget af parlamentsvalg, hvor det sejrende højreparti DISY (35%) bevarede 20 pladser i Kongressen (ud af i alt 56 pladser). terræn med 33% af stemmerne og 19 pladser. Kommunistpartiet AKEL vandt Regeringskoalitionen har ikke desto mindre bevaret sin position takket være de 10 pladser, som gik til det andet medlem af koalitionen, DIKO. Dette valg er af stor betydning set i lyset af præsidentvalget, der skal finde sted i 1998. På det økonomiske plan har man videreført de reformer, der var igangsat for at harmonisere det cypriotiske økonomiske system med Fællesskabets, og som indebærer en liberalisering af landels udenrigshandel. 2. Finansielt samarbejde Der er indgået forpligtelser for alle budgetmidlerne fra de to første protokoller (26 mio. ECU) og udbetalt 96%. Ved udgangen af 1995 var der indgået forpligtelser for alle budgetmidlerne fra den 3. protokol (1991-95) svarende til 96%, hvoraf 76% var blevet udbetalt. De samlede budgetmidler er på 18 mio. ECU, og de nye forpligtelser for 1995 beløber sig til 5 mio. ECU. Endvidere blev den 4. finansprotokol (1996-1999) undertegnet i oktober 1995. Det finansielle og faglige samarbejde fortsatte i 1995 på tilfredsstillende måde. Der blev foretaget nogle forbedringer af de administrative procedurer efter aftale med de cypriotiske myndigheder, hvorved tempoet i gennemførelsen af projekterne kunne øges. Der er indgået forpligtelser for alle EIB's midler (44 mio. ECU) via kreditlinjer til fordel for foranstaltninger inden for vandforsyning og industri. Udbetalingerne var nået op på 44% af det samlede beløb den 31. december 1995. EGYPTEN 1. Økonomisk og politisk udvikling Den egyptiske regering fortsalte i 1995 sit økonomiske reformprogram. For første gang siden Egypten indledte sit økonomiske og strukturelle tilpasningsprogram, var vækstraten for BNP (2%) næsten lige så stor som befolkningstilvæksten (2,1%). Endvidere blev Egypten fuldgyldigt medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO) i juni 1995. På den politiske front var regeringen klar over, at landet måtte tilpasse sig udviklingen i Middelhavsregionen og den internationale scene generelt, hvilket afspejlede sig i dens fortsatte tætte engagement i alle aspekter af fredsprocessen i Mellemøsten. Den egyptiske regering spillede fortsat en ledende rolle for at bringe parterne sammen, såvel i bilaterale forhandlinger som i multilaterale arbejdsgrupper. Den spillede også en aktiv rolle i det økonomiske topmøde, der fandt sted i Amman i begyndelsen af november, som blandt andet resulterede i oprettelsen af regionalbanken for Mellemøsten og Nordafrika, som skulle placeres i Kairo. Det forberedende arbejde mellem EU og den egyptiske regering i 1994 førte til den formelle åbning af forhandlingerne i Bruxelles i 1995 om indgåelse af en ny Euro- Middelhavsassocieringsaftale for EU/Egypten. Der blev ført fire forhandlingsrunder, stort set en hvert kvartal i 1995. Ved udgangen af 1995 var forhandlingerne nået så vidt, at fundamenterne var afklaret, og de vigtigste divergensområder kunne identificeres. EU/Egypten-partnerskabet har i Egypten været omtalt som det mest betydningsfulde enkeltstående strategiske initiativ, som landet har taget i de seneste ti år. Ud over de økonomiske konsekvenser og den brede vifte af sociale, kulturelle og videnskabelige forbindelser, som vil blive knyttet med den nye Middelhavsaftale, er den fulde politiske dimension af partnerskabet en vigtig faktor for Egypten. 2. Finansielt og fagligt samarbejde EF støtter fuld ud den egyptiske regerings bestræbelser på at iværksætte økonomiske reformer og strukturelle tilpasninger. Der er indgået forpligtelser for i alt 80 mio. ECU (39%) af midlerne fra den 4. protokol til følgende programmer: reform af offentlig virksomhed og privatisering (43 mio. ECU), program for udvikling af den private sektor (25 mio. ECU) og reform af banksektoren (I 1,7 mio. ECU). Under den igangværende 4. finansprotokol er der blevet tildelt 95 mio. ECU til landbrugssektoren og hertil knyttede sektorer: regionalt program for Ni Idalen (5 mio. ECU), program for veterinære tjenester (20 mio. ECU) og et udviklingsprogram for landbrugssektoren (75 mio. ECU). Endvidere godkendte EU's medlemsstater i november 1995 finansieringen af landbrugsudviklingsprojektet for Bustan ( 15 mio. ECU). -7 Hvad angår EIB's udlånsaktiviteter blev der aftalt tre foranstaltninger til en samlet værdi af 296 mio. ECU, hvoraf 220 mio. ECU skulle gå til et privat joint venture mellem Egypten og Israel inden for olieraffinaderisektoren. Forpligtelserne under den 4. protokol (310 mio. ECU) nåede op på næsten 80% ved udgangen af 1995, hvor hovedparten gik til industri og resten til energisektoren og SMV. Forpligtelser via protokollens risikovillige kapital (16 mio. ECU) beløb sig til 68%. Uden for rammerne af finansprotokollerne vedtog EF og Egypten, at der skulle anvendes counterpart-midler fra det særlige nødhjælpsimportprogram (Golfkrisen) til at finansiere støtten til økonomiske tilpasningsprogrammer: den sociale udviklingsfond (776 mio. E£) og finansieringsordningen for den private sektor (330 mio. E£). Food Aid Counterpart Fund (FACF): i 1995 blev der iværksat 48 FACF-projekter, til otte protokolprojekter. Den fælles herunder et bidrag til de lokale udgifter styringskomite for EF og Egypten afholdt tre møder i 1995 og godkendte 24 fnansieringsansøgninger til et samlet beløb af 39 885 899 E£ Der er opnået væsentlige resultater inden for samarbejdsprogrammet med Egypten i 1995: kreditlinjer for landbrugssektoren fungerer effektivt og når ud til næsten alle kategorier af landmænd i hele Egypten. En række andre landbrugsprojekter, spildevandsbehandlingsprojektet for Helwan (hvor udgifterne nåede op på + 100 mio. ECU), projekter for naturparksektoren i Sinai og projekter vedrørende økonomisk samarbejde, blev fuldført til tiden med tilfredsstillende resultat. I 1995 oplevede man en næsten fuldstændig udtømmelse af midlerne fra den 4. finansprotokol samt iværksættelsen af MEDA med 2,9 mio. ECU til forpligtelser til miljøbeskyttelse. I juli 1995 var der et planlægningsmøde, hvor man skulle træffe beslutning om samarbejdsprioriteterne for 1996-1998. Det er sommetider vanskeligt at måle de reelle resultater af bistanden. Tidligere var der forsinkelser med gennemførelsen. Der blev ikke altid engageret organisationer hertil, og sommetider blev overvågningen vanskeliggjort af ledelsesmæssige svagheder. Det har også været vanskeligt at traditionelle aktivitetsområder. identificere nye projekter inden for Med de nye udfordringer og muligheder takket være MEDA-programmet er der behov for yderligere at forbedre gennemførelsesniveauet for EF-finansierede bistandsprogrammer i Egypten. Den nye aftale skulle kunne give en mere interaktiv form for samarbejde, hvor EF får mulighed for at yde støtte på et sektorniveau, hvor der er klare politiske reformtendenser. USA og Bretton Woods-institutionerne ydede i 1995 væsentlig støtte til den private sektor, uddannelse, sundhed og erhvervsuddannelse. De anses generelt for at være nøgleområder for den fremtidige udvikling i Egypten. JORDAN ]_. Økonomisk og politisk udvikling Jordans engagement i fredsprocessen blev yderligere understreget efter undertegnelsen den 26. oktober 1994 af fredstraktaten med Israel, som illustreret ved undertegnelsen af forskellige samarbejdsaftaler med Israel (herunder handels- og transportaftaler. Jordan begyndte at forhandle om en associeringsaftale med EU i juli 1995 og har vist sin vilje til fuldt ud at deltage i Euro-Middelhavspartnerskabet, der blev indledt i Barcelona. På den økonomiske front lancerede Jordan i kølvandet på det økonomiske topmøde i Amman (oktober 1995), der var det første regionale topmøde, hvor der blev drøftet økonomiske problemer, som regionen som helhed stod over for, et stærkt reformprogram, som skulle åbne og liberalisere økonomien ved at fjerne handels- og udenlandske investeringsbarrierer. Formålet med dette program er at bygge videre på de fremskridt, der er gjort med de programmer, der blev forhandlet med Bretton Woods-institutionerne i 1989. 2. Finansielt og fagligt samarbejde Strukturtilpasningsstøtte (jf. II strukturtilpasning): Støtte til Jordans makroøkonomiske politikker var fortsat hovedprioriteten på linje med bestemmelserne til strukturtilpasningsstøtte i 1995. tildelt og udbetalt 20 mio. ECU i 4. protokol. Der blev Udvikling af den private sektor er et supplement til strukturlilpasningsstøtten og skal bidrage til den økonomiske omlægning. Foranstaltninger til udvikling af den private sektor blev iværksat inden for en række områder, f. eks. oprettelse af et Euro-Infocenter, Det Europæiske Fællesskabs investeringspartnerordning (ECIP) og forberedelse af MED- partnerskabsmøder til etablering af joint ventures. Støtte til fredsprocessen (jf. III Regionalt Samarbejde) Jordan er en af hovedmodtagerne af denne støtte (11,3 mio. ECU i 1995), som består af en lang række undersøgelser af regionale infrastrukturprojekter. De fleste af disse undersøgelser omfatter i vid udstrækning Jordan (fælles israelsk-jordanske vandprojekter, transportundersøgelse, regional udvikling i Aqababugten). Gennemførelsen af EF s finansielle og faglige samarbejde er generelt i vidt omfang tilfredsstillende: * Der var indgået forpligtelser for 90% af midlerne 1994, hvilket viser, at Jordan har en stærk absorptionskapacitet. fra 4. protokol ved udgangen af * Af strukturtilpasningsstøtten er der indgået forpligtelser for og udbetalt 100 mio. ECU (15 mio. ECU ud af den bilaterale protokol og 85% ud af den specielle strukturtilpasningsfacilitet) i årene 1992-1995. Denne type støtte har hjulpet Jordan til at opfylde målene i dets strukturtilpasningsprogram, der gennemførtes med støtte fra IMF og Verdensbanken. Der er visse vanskeligheder med at få gennemført enkelte projekter: * Makroøkonomisk management i Jordan viser sig at være bedre end det offentliges management inden for sektorpolitikkerne. * Der er ofte tale om forsinkelser som følge af manglende effektivitet og overdreven centralisering af den lokale administration og af komplicerede EF-procedurer. Hvad angår EIB's udlånsaktivitet beløb forpligtelserne under den 4. protokol sig til omkring 90% ved udgangen af 1995. Der var tale om foranstaltninger til fordel for vandforsyning, transport, telekommunikation og industri. Nye foranstaltninger i 1995 beløb sig til 38 mio. ECU, herunder 13 mio. ECU under horisontale foranstaltninger til fordel for vand/spildevand- og transportsektoren. I 1995 gik man over fra den 4. protokol til midlerne fra MEDA. Det første program, der skulle godkendes under MEDA-linjen, var i september 1995 et program for udvikling af den private sektor (7 mio. ECU). Dette program omfatter oprettelsen af et Business Service Center i Amman, som får til hovedopgave at yde service på højt niveau til lokale virksomheder. I juli 1995 var der et planlægningsmøde, hvor man skulle træffe beslutning om samarbejdsprioriteterne for 1996-1998. Bretton Woods-institutionerne, Japan og USA ydede i 1995 væsentlig støtte til betaling af restbeløb, enten via lånctransaktioner eller eftergivelse af gæld (som i tilfældet med USA). Der er stor donorinteresse for vandsektoren, med udsigt til projekter, der vedrører den israelsk-jordanske traktat. LIBANON 1. Politisk og økonomisk udvikling Libanon fortsatte gennem hele 1995 sin vej mod intern konsolidering, politisk kontinuitet under ledelse af premierminister Hariri og en vis udbygning af landets autonomi. Libanon er det sidste land, der tages i betragtning i fredsprocessen, og det søger at knytte kontakter, hvormed det kan bekræfte sin identitet, som f. eks. med Den Europæiske til Den Europæiske Union er kendetegnet ved åbningen af Union. Forholdet forhandlingerne om en Euro-Middelhavsassocieringsaftale. forbindelse med Samarbejdsrådets møde i marts 1995 udtalte de libanesiske myndigheder, at de gerne ville indlede forhandlinger om en ny aftale med EU. Der har været forberedende drøftelser i april 1995 og en første forhandlingsrunde i november 1995. I På det økonomiske plan giver det fornyede opsving, der startede i 1991, særdeles positive resultater. Således har det libanesiske pund været stabiliseret siden 1993. Kursen var ved udgangen af 1995 nået op på 1 610 pund/l dollar. Inflationen var ved udgangen af 1995 påca. 13,5% (16% i 1994). Genopbygningsprogrammet følger et tilfredsstillende forløb: gaver og lån udefra beløber sig til 1 500 mio. dollars. Men landet forgældes. Udlandsgælden nåede op på 20% af BNP. Der er gjort visse fremskridt med hensyn til administrative reformer: genetablering - 10 ai' statslige strukturer, domstole og juridiske instanser. De er dog stadig temmelig svækkede. 2. Finansielt og fagligt samarbejde Forpligtelsesraten for den 4. finansprotokol for budgetbevillingerne er forblevet på 79% i 1995, medens de tre første protokoller er blevet fuldstændigt udtømte. til evaluering af skader Projekterne til genopbygningsprogrammet er ved at være afsluttede ved udgangen af 1995, og de har stået for forvaltningen af det nationale genopbygningsprogram inden for de vigtigste sektorer. De øvrige donorer anser dette projekt for at være en garanti for en mere effektiv udnyttelse af deres hjælp i forbindelse med og faglig bistand 1 1995 vedtog Kommissionen og de libanesiske myndigheder følgende prioriterede mål for deres samarbejde: a) en styrkelse af statsadministrationen som led i det nationale program til administrativ reform b) en forbedring af lovrammerne for den private sektor Der har været udarbejdet sådanne projekter allerede fra slutningen af 1995 under afventning af godkendelsen af MED A-forordn ingen. EIB foretog nye låneoperationer på 73 mio. ECU i 1995 og forpligtede hele den risikovillige kapital (3 mio. ECU) under 3. og 4. protokol samt i vid udstrækning den særlige bistandsfacilitet (50 mio. ECU) og den 4. protokol. Foranstaltninger under sidstnævnte to faciliteter har været til fordel for projekter inden for vand/spildevand- og transportsektoren. Endnu en EIB-foranstaltning til fordel for luftfartssektoren (10 mio. ECU) blev iværksat under de horisontale foranstaltninger. For de igangværende foranstaltninger er det største problem den administrative svaghed i det libanesiske system. Kommende projekter skal bistå denne administration. Væksten i den offentlige gæld er stadigvæk det største problem ud fra et økonomisk synspunkt. Interventionerne sig om det nationale genopbygningsprogram. I slutningen af 1995 var den eksterne finansiering nået op på 2 729 mio. dollars. fra de andre donorer har koncentreret Den største donor var den Europæiske Union og dens medlemsstater (40%, 1 094 mio. dollars) efterfulgt af arabiske midler (36%, 971 mio. dollars) og Verdensbanken (16%, 440 mio. dollars). Hvad angår de enkelte sektorer fik elektricitet 967 mio. dollars, efterfulgt af vand 252 mio. dollars og flytransport 194 mio. dollars. MALTA 1. Politisk og økonomisk udvikling Den strukturerede dialog med Malta som led i før-tiltrædelsesstrategien faldt på plads i overensstemmelse med de bestemmelser, der blev vedtaget af Associeringsrådet den 12. juni 1995. Denne iværksættelse har gjort det muligt at afholde møder på statschefsniveau i forbindelse med det europæiske topmøde i Cannes (juni), på udenrigsministerniveau (november) og transporlministerniveau (december). Den politiske situation på Malta har fortsat været kendetegnet af en stærk blokdannelse mellem et nationalistisk parti med et snævert flertal for tiltrædelsen og et arbejderparti, der var i mod tiltrædelsen og for indførelse af en frihandelszone med Den Europæiske Union suppleret af sektorbestemte samarbejdsaftaler. På det økonomiske plan fortsatte de reformer, der var iværksat af den maltesiske regering, med henblik på en harmonisering af det maltesiske økonomiske system med Fællesskabets, herunder en liberalisering af udenrigshandlen. Der blev således indført et momssystem. 2. Finansielt samarbejde For de tre finansprotokoller (1979-1993), som Malta har modtaget støtte fra, er der indgået forpligtelser for hele beløbet (93,5 mio. ECU). Af budgetmidlerne (38,5 mio. ECU) er udbetalt 64% og af midlerne fra EIB 92% (der var indgået forpligtelser for hele beløbet på 55 mio. ECU). Budgetmidlerne gik hovedsageligt til infrastrukturer, til uddannelse og til fremme af lokale økonomiske aktiviteter, blandt andet til turistsektoren. EIB's egne midler gik hovedsageligt til infrastrukturer (40%), til telekommunikation (20%) samt til miljø og drikkevand. Den 4. finansprotokol med Malta (1995-98) blev undertegnet i oktober 1995. Der blev ikke indgået forpligtelser i 1995. MAROKKO 1. Politisk og økonomisk udvikling Der har ikke været en markant politisk udvikling i Marokko i 1995, og den såkaldte centrum-højre overgangsregering har haft regeringsmagten siden marts 1994. Kongen har initiativer, herunder blandt andet truffet ud over at beholde regeringen taget en række beslutningen, som blev meddelt i forbindelse med, at man fejrede det fjerde år for revolutionen, kongen og folket, om at afholde en folkeafstemning om kongedømmets forfatningsmæssige status. I 1995 besluttede kongen også at offentliggøre en hemmelig rapport, som var godkendt af fem af de vigtigste ministre, om situationen i kongeriget og hovedmålene for den økonomiske og sociale strategi på mellemlangt sigt. lange 1995 var et vanskeligt år økonomisk set. Landbrugssektoren tørkeperiode, som medførte et fald i BNP på 6,5% på grund af denne sektors rolle set i forhold til hele økonomien. De offentlige finanser fortsatte den negative udvikling i 1995 med et underskud på 5,1% som følge af en stærkere stigning i udgifterne end i indtægterne samt en stærk stigning i udgifterne til gælden. led under den - 12- De udenlandske parametre blev ligeledes forværrede: voksende handelsunderskud og nedgang i turistindtægter og overførsler fra marokkanske arbejdstagere i udlandet. Forholdet mellem Marokko og Den Europæiske Union var præget af forhandlingerne om nye fiskeri- og associeringsaftaler. Disse forhandlinger mundede den 15. november 1995 ud i Kommissionens og den marokkanske regerings parafering af de to tekster. 2. Fagligt og finansielt samarbejde Forpligtelsesraten for de fire protokoller nåede ved udgangen af 1995 op på 94% for gaver og 100% for lån fra EIB. I 1995 blev der truffet tre finansieringsafgørelser under den 4. protokol. PROGRAMMETS TITEL Uddannelse inden prioriterede områder I BELØB 11 BESKRIVELSE MIO. ECU for 6 mio. ECU Projekt til forbedring og udbygning for af den turistsektoren, tekstil-lædersektoren og maskinsekloren faglige uddannelse Drikkevand lokalområder i de små 20 mio. ECU Fortsættelse vedrørende afvanding af landdistrikter vandforsyning af programmet og Antierosionsprojekt Sidi-Driss for 5,5 mio. ECU Integreret program til udvikling af landdistrikter i afvandingsområdet, Sidi-Driss _| | Gennemførelsen af igangværende programmer fortsatte i tilfredsstillende tempo, men igangsættelsen af nye projekter har ikke været uden problemer, hvilket afspejler sig i det beskedne udbetalingsniveau under 4. protokol ved udgangen af 1995, nemlig 26%. Disse vanskeligheder skyldes blandt andet den langsomme beslutningstagningsproces i den marokkanske administration, og det er et problem, der deles af de fleste donorer. Situationen er dog blevet forbedret hen mod slutningen af 1995. I 1995 blev den første foranstaltning under den nye budgetpost MEDA godkendt. Der var tale om 30 mio. ECU, og målet var oprettelse af et rådgivningscenter for virksomheder (Euro Maroc Entreprise), samt af en forvaltnings- og koordineringsenhed for aktioner til fordel for den private sektor. Disse aktiviteter skal være operationelle i 1996. Der er indgået forpligtelser for resten af lånene fra EIB's egne midler under 4. protokol, og den endelige fordeling af midlerne er i overensstemmelse med den oprindelige vejledende programmering: 41% til industrisektoren. infrastrukturer og 14% til økonomiske - 13- SYRIEN 1. Politisk og økonomisk udvikling Det politiske og økonomiske system i Syrien er fortsat stærkt centraliseret, reguleret og kontrolleret. Men regeringen har dog siden midt i firserne indledt et beskedent moderniserings- og liberaliseringsprogram, men bevaret den eksisterende politiske struktur: der tilskyndes til udvikling i den private sektor, visse økonomiske aktiviteter er blevet åbnet for privat investering, handelshindringerne er gradvis blevet fjernet, og der er gennemført en mindre reform af den offentlige sektor. Den private sektors reaktion har være opmuntrende, og uudnyttet kapital er blevet frigjort: fra nu af biddrager den private sektor med 60% af BNP og står for 62% af den samlede eksport og 25% af landets import. Økonomisk set koncentrerer Syrien sig omkring stabilitet, og regeringen udøver en tæt kontrol af den økonomiske forvaltning, og det går temmelig langsomt fremad med de reformer, der er vedtaget indtil nu. Syrien deltog aktivt i Euro-Middelhavskonferencen i Barcelona i november 1995 uden dog at træffe en endelig afgørelse om muligheden for at gå ind i forhandlingerne om en associeringsaftale. 2. Fagligt og finansielt samarbejde De budgetmidler, der var afsat under de to første protokoller, er der disponeret fuldt ud over. Den 3. og 4. protokol (79 mio. ECU), som var blevet blokeret af Europa- Parlamentet, og som først trådte i kraft henholdsvis i januar 1993 og april 1994, er der siden indgået forpligtelser for i størrelsesordenen 48%. 1995 blev hovedsageligt anvendt til gennemførelse af projekter, der blev finansieret via midler fra 3. og 4. protokol, og som der var indgået forpligtelser for i 1994, nemlig: - Udvikling af elektricitetssektoren - Støtte til banksektoren - Befolknings- og familieplanlægningsprogram 11 mio. ECU 4,5 mio. ECU 2 mio. ECU Gennemførelsen af disse projekter har hidtil ikke givet anledning til større problemer. Endvidere blev der i 1995 indgået forpligtelser for 9 mio. ECU til oprettelse af et forretningscenter, som kan yde service og rådgivning til syriske virksomheder. 1995 blev ligeledes anvendt til sammen med de syriske myndigheder at finde frem til områder, hvor Fællesskabet i perioden 1996-1998 kunne intervenere i Syrien, dvs. : - modernisering af de administrative strukturer - senere støtte til forretningssektoren - uddannelse. Der er foretaget undersøgelser af disse områder som forberedelse til samarbejdsprojekter, der skal finansieres via midler fra MEDA. - 14- EIB's lån af egne midler til 1. og 2. protokol (98 mio. ECU) er der disponeret fuldt ud over. Lånene fra EIB under 3. og 4. protokol (225 mio. ECU) er endnu ikke blevet udnyttet. De var primært bestemt til at finansiere en forbedring af el forsyningsnettet, vejsektoren og telefonnettet i Syrien var fortsat suspenderede i 1995 på grund af restancer, som Syrien skyldte nogle af bankens medlemsstater. i landdistrikter. EIB's aktiviteter TUNESIEN 1. Politisk og økonomisk udvikling Det politiske styre i Tunesien er karakteriseret ved en centralisering af magten omkring præsidentposten. På det seneste har man kunnet iagttage en opbremsning af overgangen til demokratisk pluralisme og beskyttelse af de grundlæggende frihedsrettigheder. Tunesien har siden 1986 været involveret i et omfattende strukturtilpasningsprogram med henblik på at få indført markedsmekanismer og skabt et gunstigt virksomhedskiima. Resultatet af de økonomiske reformer, der blev registreret i slutningen af 1995, er globalt set tilfredsstillende. Væksten i BNP var på 2,6% i 1995. Budgetunderskuddet gik fra 5,4% i 1986 til 4,4% i 1995. Inflationen er blevet holdt nede. Væksten i eksport af færdigvarer var i gennemsnit på 8,4% i perioden 1987-1995. Reformen af de offentlige virksomheder fortsatte, mens tempoet i privatiseringen gik langsommere. I juli 1995 undertegnede Tunesien Euro-Middelhavsassocieringsaftalen med Den Europæiske Union. 2. Fagligt og finansielt samarbejde Forpligtelsesniveauet for de fire finansprotokoller nåede ved udgangen af 1995 op på 96% hvad angår gaver og 100% hvad angår lån fra EIB. Med nedenfor nævnte foranstaltninger nåede forpligtelsesniveauet for den 4. finansprotokol op på 9 1% ved udgangen af 1995. Gennemførelsen finansieret via finansprotokollerne, er generelt tilfredsstillende. af programmet, der blev I 1995 godkendte Kommissionen nedenstående programmer for et samlet beløb på 53 mio. ECU i form af gaver og risikovillig kapital. 15- PROGRAMMETS TITEL I BELØB MIO. EU I I BESKRIVELSE Bevaring jordressourcer. Fase II af vand- og 20,00 Udvikling af landdistrikter 5,00 i SFAX-regioncn at at bekæmpe dels er Formålet vanderosionen udvikle og afvandingsområderne under deltagelse af lokalbefolkningen og dels at anvende den til husholdninger, frigjorte vandmængde landbrug og græsningsarealer. Formålet med projektet er at udvikle landbruget i området ved at skabe og styrke de kollektive strukturer, der er ansvarlige af infrastrukturerne udnyttelse for Operation kapital". "Risikovillig 8,00 Denne foranstaltning er iværksat af EIB og rettet mod industrien i Tunesien for at hjælpe den i dens bestræbelser på at få ny kapital og skabe joint ventures. Strukturtilpasning 20,00 (jf. kapitlet angående dette emne) landdistrikter har fået 64% af fællesskabsmidlerne, og Sektoren for udvikling af resultaterne er tilfredsstillende. Programmet til bevaring af vand og jord (65% mio. ECU) har nået hovedmålene, dvs. dels at opdæmme regnvand og udvide de vandførende lag, dels at starte en landbrugsudvikling omkring de vandførende lag med deltagelse af landmændene. Disse programmer bidrager til forbedring af landbefolkningens levevilkår og er med til at stoppe afvandringen til kystområder og til byerne og at skabe arbejdspladser. af de andre to programmer, Gennemførelsen erhvervsuddanne!sescentre og støtte til kvalitetsstyring, er blevet meget forsinkede. Det skyldes dels de berørte myndigheder, som fællesskabsprocedurerne tilstrækkelig godt, dels deres besværlige udbudsprocedurer. Situationen er blevet forbedret i slutningen af 1995, og disse programmer bør kunne starte uden problemer i 1996. ikke kender oprettelse vedrører der af Den første foranstaltning til 20 mio. ECU, der finansieres over den nye budgetpost MEDA, er blevet godkendt til etablering af programmet "Euro-Tunisie Entreprise". Formålet med projektet er at give den private sektor i Tunesien adgang til en række serviceydelser, sektoren kan blive omstruktureret og blive mere konkurrencedygtig. Der har været visse forsinkelser, som skyldes administrative forhold, men dette vil blive ordnet i 1996. Del er planlagt, at programmet skal starte midt i 1996. således at Der er indgået forpligtelser for alle bankens egne midler (4. protokol) ved udgangen af turisme 1995: 45% i industrisektorerne (kreditlinje, skabelse af industrizoner) og (kreditlinje) og 55% i økonomiske infrastrukturer (beskyttelse af vandressourcer samt kommunikationsmidler). Den risikovillige kapital er der disponeret fuldt ud over til styrkelse af de tunesiske virksomheders egne midler gennem de lokale finansieringsinstitutioner. VESTBREDDEN OG GAZA 1. Økonomisk og politisk udvikling Efter undertegnelsen af den israelsk-palæslinensiske intcrimsaftale den 28. september 1995 trak Israel sine styrker tilbage fra de større palæstinensiske byer på Vestbredden (undtagen Hebron) og åbnede vejen første demokratiske præsident- og parlamentsvalg nogensinde på Vestbredden og i Gazastriben den 20. januar 1996. for de selv Den Palæstinensiske Myndighed har nu beføjelser som civilregering på Vestbredden og i Gazastriben, åbenlys opretholder sikkerhedstilstedeværelse. Den største fare for det nuværende system og for yderligere fremskridt i drøftelserne om Vestbreddens og Gazastribens permanente status er den fortsatte trussel fra terroristangreb på israelere. Israel stærk højst om og en I den relativt fredelige atmosfære i slutningen af 1995 viste den økonomiske aktivitet tegn på opsving, og takket være gode indtægter lykkedes det Den Palæstinensiske Myndighed at tøjle det store budgetunderskud, der var blevet forudset i april. Ved udgangen af året havde Den Palæstinensiske Myndighed opstillet en liste over kerneinvesteringsprojekter, nemlig en liste over prioriterede investeringer i offentlige infrastrukturer. Denne liste skulle forelægges donorerne, ifølge et løfte der var givet i 1993, på ministerkonferencen om økonomisk bistand, der skal finde sted den 9. januar 1996. Efter Barcelona-konferencen forsøgte Kommissionen at inddrage palæstinenserne som fuldgyldige partnere I oktober anmodede Rådet Kommissionen om at undersøge mulighederne for at indgå en aftale med palæstinenserne for at bekræfte, at palæstinenserne var fuldgyldige deltagere i Barcelona-processen. Kommissionen indledte derfor drøftelser med palæstinenserne. i opbygningen af Euro-Middelhavspartnerskabet. 2. Donoraktiviteter Donorerne holdt fast ved deres egne programmer, der var løst koordinerede med hinanden gennem de lokale bistandskoordineringskomitéer. Der var stor afstand mellem donormidler og genopbygning, hvilket indvirkede på donorindsatsen; på donormødet i april 1995 blev der forudset et budgetunderskud på 136 mio. $ ved udgangen af året. Donorerne blev enige om at dække dette underskud i trepartshandlingsplanen (TAP). TAP blev undertegnet af Israel, Den Palæstinensiske Myndighed og Norge, der repræsenterede donorerne, i april 1995, og den tvang Den Palæstinensiske Myndighed til at begrænse udgiftsniveauet og Israel til ikke at stille hindringer i vejen for Palæstinas handel og arbejdskraft. i følge bestemmelserne 17 Ved udgangen af året så det bedre ud med underskuddet, og opmærksomheden vendte sig igen mod den mere langsigtede udvikling. Den Palæstinensiske Myndighed udarbejdede sammen med Verdensbanken en liste over prioriterede investeringer, som først blev forelagt donorerne i Verdensbankens Rådgivende Gruppe om Vestbredden og Gazastriben i oktober 1995, og som derefter formelt skulle forelægges donorerne på ministerkonferencen. Med et 'omfattende opbud af internationale donorer og en vældig tilstrømning af tilsyneladende svært ved at donormidler havde Den Palæstinensiske Myndighed prioritere og implementere et større antal infrastrukturprojekter. Donorerne blev mere og mere frustrerede over, at der tilsyneladende ikke var udpeget et organ til at programmere donormidlerne. Administrationen vedblev i mellemtiden med at vokse, og i begyndelsen af året så det ud til, at budgetunderskuddet ville aflede al opmærksomhed fra den mere langsigtede udvikling. i april 1995 og på, at et enkelt organ skulle stå Disse problemer er en forklaring på, hvorfor donorerne insisterede på undertegnelsen af for trepartshandlingsplanen programmeringen af bistandsprojekter. Ved udgangen af 1995 så dette ud til at fungere: underskuddet var bragt under kontrol, og Den Palæstinensiske Myndighed skulle fremlægge sine finansieringsbehov på ministerkonferencen om økonomisk bistand til palæstinenserne, der skulle finde sted i Paris den 9. januar 1996. I samme måned blev der afholdt valg, som viste tegn på en ny udvikling på Vestbredden og i Gazastriben. Men de forfærdelige bombeangreb i Jerusalem og Tel Aviv blot få måneder efter valget skulle i stedet for bevirke, at Israel i 1996 strammede grebet om" Vestbredden og Gazastriben, at bistandsprogrammerne blev kuldkastet, den økonomiske vækst gik stærkt tilbage, og Den Palæstinensiske Myndigheds budgetunderskud endnu en gang viste opadgående tendenser. 3. Finansielt og fagligt samarbejde I 1995 indgik Kommissionen forpligtelser for næsten 100 mio. ECU til udviklingsbistand til Vestbredden og Gazastriben i nært samarbejde med Den Palæstinensiske Myndighed. Fællesskabets bistand i 1995 udgjorde ca. en tredjedel af alle donorforpligtelser i 1995, hvilket bekræftede Fællesskabets status som største enkelte bidragyder. særlig vægt på arbejdsintensive projekter, el program Projekterne i 1995 omfattede et større investeringsprogram til fordel for kommunale infrastrukturer med til affaldsbehandling i byen Gaza, færdiggørelse af det europæiske hospital i Khan Younis, samt senere på året et program til støtte af den private sektor. I mellemtiden fortsatte Kommissionen f. eks. boligbyggeriprogrammet til 42 mio. ECU, genopbygningen af UNRWA's skoler på i det Vestbredden og palæstinensiske samfund. i Gazastriben og resocialiseringen gennemførelsen projekter, tidligere fanger større andre som af af donorerne Men Den Palæstinensiske Myndigheds overtagelse af administrationen af Vestbredden og Gazastriben efter sin indsættelse i maj 1995 havde så stor betydning for fredsprocessen, at umiddelbare finansieringsvanskeligheder, som den nye administration stod over for. Medlemsstaterne mente, at det ville være bedst at yde støtte via Fællesskabets budget. Og selv om langsigtede Kommissionen foretrækker finansiere afbøde under altid pres vist var for de et at at - 18- i dette infrastrukturinvesteringsprojekter, blev der tilfælde næsten afsat 40% af Fællesskabets bistand for 1995 til Den Palæstinensiske Myndigheds stående udgifter. Denne andel var dermed større end alle andre donorers. Dog ønskede ingen af donorerne, at afhængigheden af ekstern finansiering af budgettet skulle blive kronisk. Kommissionen var udslagsgivende med at fremføre ideen med at lade treparlshandlingsplanen hjælpe med at kontrollere underskuddet, og ved udgangen af året så denne taktik ud til at skulle lykkes. Kommissionen begyndte ligeledes at presse Den Palæstinensiske Myndighed til at fastlægge en udviklingsstrategi, så donorerne havde noget at holde sig til. Den Europæiske Investeringsbank ydede sit første lån til Vestbredden og Gazastriben under de horisontale ordninger, hvor 26 mio. ECU var til palæstinensiske virksomheder, der blev kanaliseret gennem to lokale banker, selv om den politiske og økonomiske situation talte imod en hurtig anvendelse af disse kreditlinjer. lån i Den nære Orient), som styrede Fællesskabets bidrag Den ottende EF-UNRWA-konvention (De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstina-flygtninge til organisationen i perioden 1993-96, var ved at løbe ud. Kommissionen fik af Rådet til opgave at indlede forhandlinger om den niende konvention. EU er fortsat den største bidragyder til UNRWA's stående budget, når medregnes bidragene fra Fællesskabet og de bilaterale bidrag fra medlemsstaterne (Fællesskabet alene er den næststørste bidragyder efter USA). I 1995 afsatte Fællesskabet også midler til genopbygning af vandforsyning og affaldsbehandling i otte palæstinensiske flygtningelejre i Libanon under UNRWA's auspicier. Samtidig fortsatte Kommissionen i 1995 med sit program til teknisk forberedelse af valget, herunder blandt andel fastlæggelse af opstillingskredse og valgkredse, forberedelse af selve registreringen, oplæring af registrerings- og valgkommiterede. lokalstyre- og Varetagelsen af dette arbejde sammen med den palæstinensiske valgkommission var af afgørende betydning for afholdelsen af valget i januar 1996. Valgperioden begyndte i november 1995, og på det tidspunkt indsatte Den Europæiske Union med logistisk støtte fra Kommissionen de første 300 EU-observatører, hvis tilstedeværelse skulle virke som international sikkerhed for korrekt afholdelse af valget til formand for Den Palæstinensiske Myndighed og til den palæstinensiske lovgivende forsamling. Kommissionen indsatte også et hold administratorer, som ikke blot skulle lede disse observatørers arbejde, men også være ansvarlige for i EU-regi at koordinere yderligere 300 internationale observatørers arbejde. 19 II. STRUKTURTILPASNING Indførelsen af et særligt rammebeløb på 300 mio. ECU til støtte for de økonomiske reformer i landene i det sydlige og østlige Middelhavsområde, der gennemfører et strukturtilpasningsprogram, af innovation finansprotokollerne, der dækker perioden 1992-96. generation fjerde den en er i En begrænset del af midlerne fra den 4. finansprotokol med disse lande kan lægges til midlerne i denne budgetramme. I 1995 blev der indført en ny fremgangsmåde for støtte til strukturtilpasning. Ved en foranstaltning til 20 mio. ECU til fordel for Tunesien blev der for første gang benyttet den nye fremgangsmåde, som Rådet havde anbefalet den 1. 6. 1995 (resolution nr. i stedet for et 7566/95), og som består importprogram samt indførelse af en sammenhængende (social) budgetstrategi i stedet foren præcis målretning af counterpart-midlerne. til betalingsbalancen i en direkte hjælp Midlernes fordeling mellem de støtteberettigede lande besluttes på grundlag af parametre, der viser den strukturelle uligevægt og udviklingsbehovene på lang sigt. Af rammebeløbet på 300 mio. ECU blev der i 1995 disponeret over 260 mio. ECU (jf. nedenstående tabel). EU-STØTTE TIL STRUKTURTILPASNINGEN FORPLIGTELSER ULTIMO 1995 I MIO. ECU Særligt rammebeløb Finansprotokol I ALT ALGERIET MAROKKO TUNESIEN JORDAN RESERVE I ALT 55 60 60 85 40 300 15 20 - 15 50 70 80 60 100 Det er endnu for tidligt at foretage en fuldstændig evaluering af programmernes virkninger, men det kan dog konstateres, at de har bidraget til gennemførelse af de økonomiske reformer, til at mindske behovet for udenlandsk finansiering og til at forøge udgifterne på det sociale område til fordel for de vanskeligst stillede befolkningsgrupper. -20 Algeriet modtager et bidrag på 70 mio. ECU til støtte for sit reformprogram inden for socialt boligbyggeri. Trods en vis træghed i administrationen kunne den første tranche af sektorprogrammet for import gennemføres, og dannelsen af tilsvarende counterpart- midler indledes. Parallelt hermed blev der truffet en principbeslutning om opførelse af counterpartmidler på budgettet og om deres anvendelse. Endvidere udbetalte Kommissionen tranche (100 mio. ECU) efter beslutning fra Rådet om at støtte programmet til makroøkonomisk stabilisering i Algeriet med det andet makro-finansiel le lån. i 1995 første har modtaget fællesskabsstøtte Marokko sit strukturtilpasningsprogram. Vurderingen heraf har været særdeles positiv, både hvad angår de økonomiske reformer og budgetstøtten (kreditterne på grundlag af counterpart midler er opbrugt, indikatorerne for udviklingen i de omfattede sektorer viser en støt stigning for den periode, der er observeret). 80 mio. ECU på til Counterpart-midlerne land, der modtog fællesskabsstøtte, 40 mio. ECU, til sit Tunesien var det første strukturtilpasningsprogram. finansieret jobskabelsesprogrammer. Fællesskabets bidrag har gjort det muligt at opretholde disse programmer på et højt niveau. Gennemførelsen af de økonomiske reformer har været yderst tilfredsstillende og er blevet ledsaget af en forbedring af de sociale indikatorer. Midt i 1995 blev der truffet beslutning om en ny tilpasningsforanstaltning til 20 mio. ECU. Fællesskabshjælpen går til et reformprogram. Den skal bidrage til at mindske Tunesiens behov for udenlandsk finansiering, til at styre budgetunderskuddet, samt til at opretholde de offentlige sociale udgifter på et acceptabelt niveau. har Jordan har i 1995 modtaget 20 mio. ECU, hvortil kommer 50 mio. ECU fra 1992-93 og 30 mio. i 1994, i alt 100 mio. ECU for 1992-95. Dette program var en fortsættelse af de tidligere programmer og har været en vigtig hjælp til at få strukturtilpasningsprogrammet gennemført i samarbejde med IMF og Verdensbanken. -21 III. REGIONALT SAMARBEJDE Kommissionen afsatte midler på 11,3 mio. ECU til en række projekter til freden i Mellemøsten, som skulle igangsætte og støtte regionalt samarbejde. Disse projekter dækker en lang række emner: • Vandprojekter i kølvandet på fredstraktaten mellem Israel og Jordan • Regionale udviklingsprojekter Aqababugten Sydøstlige Middelhavsområde • Transport in frastruktur • Forbindelse mellem elektricitetsnet • Vanddatabank • Regionalt veterinært samarbejde • Sekretariatet for REDWG's kontroludvalg Der er oprettet projektstyringsudvalg bestående af repræsentanter for myndighederne i Egypten, Israel, Jordan og Palæstina og med en repræsentant fra Kommissionen som formand efter anmodning fra de regionale parter, og der er etableret et kooperativt samarbejde mellem medlemmerne. Muligheden for i fællesskab at tackle problemer, som vedrører alle, og at iværksætte grænseoverskridende initiativer, der kan føre til større sikkerhed fremover, er blevet taget op. Sekretariatet for REDWG blev formelt åbnet i Amman og fungerer fint. En del af de midler, der er indgået forpligtelser for under budgettet for 1995, er blevet anvendt til forberedende arbejde med de regionale myndigheder, såsom at opstille og vedtage retningslinjer for gennemførligheds- og andre undersøgelser, for oplæg og for finansiere til møder i styringsudvalget. Midlerne er blevet anvendt til al udgifter kontrakter med europæiske rådgivningskonsortier vedrørende gennemførelse af teknisk økonomiske gennemførlighedsundersøgelser for de forskellige projekter. Resultaterne af disse gennemførlighedsundersøgelser vil foreligge i 1997. Der er blevet oprettet en teknisk støtteenhed, hvor der skal arbejde lokalt ansatte projektledere, som inden for forskellige rammerne af undersøgelser, projekter regionale for det sydøstlige Middelhavsområde og desuden fremme og udviklingsprojekter overvåge gennemførelsen af dem. identificere og beskrive de og de regionaludviklingen for Aqababugten og programmer skal Der er også indledt samarbejde med de regionale transportmyndigheder for at definere og få vedtaget en række transnationale transportkorridorer i regionen. Der er blevet nedsat stående udvalg, som har afholdt de første møder i Amman i juni 1996. Det regionale dyresundhedsprogram er blevet til Den Palæstinensiske Myndighed for at hjælpe med ved opbygningen af en funktionsdygtig veterinærtjeneste. iværksat, og der er ydet faglig bistand 22 Demografi Kommissionen fortsatte med at lede 41 befolkningsprogrammer i Middelhavsområdet til i alt 49 mio. ECU. Befolkningsprogrammerne for Middelhavsområdet var primært koncentreret omkring Vestbredden og Gazastriben samt Tyrkiet (jf. budgetskemaet i del IV). Der blev undertegnet en treårig aftale til 4,26 mio. ECU med den palæstinensiske sundhedsminister sundhed og et nationalt program familieplanlægning i Gaza og på Vestbredden. Yderligere 360 000 ECU til faglig bistand til programmet kom fra de britiske NGO-befolkningsinitiativer for fred. for kvinder, vedrørende I Tyrkiet indledte sammenslutningen for familieplanlægning sammen med Pathfinder International et treårigt program for familiesundhed og -planlægning, almen uddannelse, information, faglig uddannelse og tjenesteydelser i Diyarbakir. Del samlede beløb for projektet var på 482 357 ECU. til I 1995 forelagde Kommissionen et forslag befolkningspolitikker og -programmer i udviklingslande. Forordningen skulle være retsgrundlag for den hertil knyttede særlige budgetpost B7-631, der specielt var rettet mod opfølgning af handlingsplanen fra ICPD. rådsforordning om støtte til en Evalueringen af budgetpost B7-5050 for 1995 understregede, hvilke problemer Europa- i Kommissionen havde med at udvikle og styre befolkningsprogrammer effektivt Middelhavsområdet. En af årsagerne hertil var manglen på en klar politik. I 1995 begyndte man på internt at koordinere udviklingen af en befolkningspolitik for Europa- Kommissionen. Dette arbejde vil fortsætte inden for MEDA i 1996. Migration Projekter under budgetpost B7-5055 "Center til analyse af migrationsstrømme og positive foranstaltninger i forbindelse med indvandring" (i alt 3 mio. ECU) fik tildelt følgende midler: 1 mio. ECU blev anvendt af Generalsekretariatet (task forcen for retlige og indre anliggender) til ovennævnte center. 1,85 mio. ECU var øremærket til 10 projekter, hvor de forskellige temaer er integration af kvinder og unge, virksomhedsoprettelse, management og menneskelige ressourcer, økonomisk udvikling, demokrati i lokalsamfundet og sundhed. Det samlede budget til disse projekter er på 1,9 mio. ECU. resterende De gennemførlighedsundersøgelser af kvinders rolle i ud- og indvandringen. 150 000 ECU blev til mindre opgaver anvendt som f. eks. 23 Meddelelse Kommissionen har forsøgt at udvikle et kommunikationsprogram, som kræver en dialog med de relevante partnere, og har fremmet aktiviteter, som afspejler en sådan fremgangsmåde. Budgettet for 1995, der var på ca. 500 000 ECU, har givet mulighed for at iværksætte følgende aktiviteter: 1. Promotion af EU-politikker over for Middelhavspartnerne a) Udarbejdelse af pressemeddelelser og fremsendelse til Talsmandens Tjeneste, hvor de offentliggøres og distribueres til den akkrediterede presse i Bruxelles. b) I samarbejde med Talsmandens Tjeneste informationsmøder begivenheder i tredjelande i Middelhavsområdet. for akkrediterede journalister tilrettelæggelse tekniske i Bruxelles om særlige af c) Efter anmodning udarbejdelse af artikler vedrørende forholdet mellem EU og tredjelande i Middelhavsområdet samt Mellemøsten d) Koordinering af en række publikationer : Brochurer The MED-Programmes Handbook, Upper Golf and Aqaba Oil Spill Contingency Project, The Barcelona Declaration. Alle brochurer er udgivet på engelsk, fransk og arabisk. 2. Støtte til aktiviteter hos delegationerne i tredjelande i Middelhavsområdet a) Udarbejdelse af indslag til nyhedsbreve: artikler og baggrundsmateriale om begivenheder i EU-tredjelande i Middelhavsområdet til supplering af materiale om generelle EU-emner. b) Løbende kontakt med delegationerne: forbindelse mellem delegationer, fremme af informationsudveksling og svar på alle slags spørgsmål (videomateriale, billeder, baggrundsoplysninger, etc. ). c) Tilrettelæggelse af møder for informationsmedarbejdere: Formålet med disse møder var at udarbejde en oversigt over delegationernes informationsaktiviteter, samt at drøfte, hvordan man kunne forbedre samarbejdet mellem delegationerne og Bruxelles og mellem delegationerne indbyrdes. 3. Tilrettelæggelse af informationsbesøg (indhold og logistik) Besøg af unge diplomater fra Middelhavspartnerne, september 1995 Besøg af journalister fra Maghreb, oktober 1995 Besøg af journalister fra Syrien, december 1995 Formålet med disse besøg var at vise de forskellige interessegrupper fra regionen EU og EU's institutioner med særlig fokus på EU's forhold til de pågældende lande. Generelt var der tale om besøg over en uge, hvor også emner, som de besøgende havde anmodet om, blev taget op. 24- b) Kontrakt mellem DGIB og internationale radio- og fjernsynsstationer: AITV - Agence Internationale d'Images: Nationale TV stationer fra følgende lande har kontrakt med dette franske fjernsynsagentur: Saudi-Arabien^ Egypten, De Forenede Arabiske Emirater, Jordan, Marokko, Oman, Qatar, Syrien, Tunesien, Yemen, Djibouti, Israel, Mauretanien, Iran og Algeriet. I 1995 producerede de nye indslag, udsendelser af 4 - 5 minutters varighed og nyhedsmagasiner af 12 minutters varighed. Programmerne dækker emner, der er af interesse for Europa og Arabien, og de vælges i nært samarbejde med lokale korrespondenter fra AITV i Bruxelles. Konklusion: Fremover kan det være en fordel at overveje, hvordan man kan sikre, at ovenstående aktiviteter falder ind under en sammenhængende og alsidig ramme, hvor det bliver lettere at styre aktiviteterne og samtidig øge udbuddet og virkningen. For eksempel bør der produceres mere specialiserede publikationer, der skal informere Middelhavspartnerne om EU's aktiviteter i regionen, styrke Euro-Middelhavspartnerskabet og lave opfølgning på Barcelona-konferencen. De skal udkomme på arabisk, fransk og engelsk. Kultur ligge klar. Et af interventionsomraderne Betydningen af den kulturelle og informative dimension af Kommissionens indsats over for for Middelhavspartnerne synes at Kommissionen på det kulturelle område fælles kulturprogram fra Den Europæiske Unions delegationer over for Middelhavspartnerne. Kommissionen har udvidet denne indsats, som allerede foregik gennem foranstaltninger i 1994, ofte i fællesskab med medlemsstaterne, og der er i 1995 tilføjet en ny dimension for en fælles indsats sammen med partnerne, hvor man vil fremhæve værdien af den kulturelle mangfoldighed i Europa og det kulturelle bidrag fra Middelhavspartnerne til den europæiske kultur. I 1995 blev der anvendt 400 000 ECU til to forskellige former for kulturelle aktiviteter: i Middelhavsområdet er det 1. Regionale aktiviteter: Turneer af Det Europæiske Kammermusikorkester (ECCO), af Det Europæiske Barokmusikorkester, jazzfestival), europæisk filmfestival, etc. 2. Lokale aktiviteter: Arkæologifestival Marokko ("Regards sur l'Europe') etc. i Damas, 14 dage om europæisk kultur i Jazz Caravane (omrejsende Et andet interventionsområde er støtte til produktion og udbredelse af kulturelt materiale, (israelsk-palæstinensisk herunder bøger, film, musik, oversættelse, kulturfestivaller kulturfestival i Bruxelles), arkæologi. - 2 5- Decentraliseret samarbejde type samarbejde med Middelhavspartnerne Formålet med det decentraliserede samarbejde er at øge den gensidige forståelse mellem Unionen og dens Middelhavspartncrc og at øge de civile samfunds rolle. Behovet for denne frem på Euro- Middelhavskonferencen i Barcelona i november 1995, hvor decentraliseret samarbejde fik i fra Middelhavsområdet. støtte af udenrigsministrene tredjelandene såvel EU lydeligt trådte som fuld fra Decentraliseret samarbejde spillede en vigtig rolle i Kommissionens aktiviteter i 1995 gennem programmerne Med Urbs (9 mio. ECU), Med Media (7 mio. ECU), Med Campus (9 mio. ECU), Med Invest (ingen nye forpligtelser), Med Migration (2 mio. ECU) og Med Avicenne (ingen nye forpligtelser). Kommissionen var med gennem Med- programmerne i 1995, og der blev offentliggjort en indkaldelse af projektforslag for 96/97 midt i 1995. til at finansiere omkring 200 projekter foretaget evalueringer afholdt Der blev 1994 og af behovsvurderingsseminarer sammen med deltagerne i Med-programmerne i 1995, hvorefter der blev foretaget nogle ændringer af de forskellige programmer for i højere grad af kunne afspejle Middelhavspartnernes behov og tage større hensyn til erfaringerne fra de første to år af programmerne: eksperter eksterne i • projekter, der tidligere var finansieret på årsbasis, blev ændret til flerårige projekter, for at de kunne blive mere effektive • der blev indført en begrænsning i antallet af temaer og netværkspartnere • ansøgningsprocedurerne blev ændret for at opnå et bedre udvælgelsessystem • der blev lagt større vægt på konkrete resultater af projekterne. I oktober 1995 meddelte Revisionsretten Kommissionen, at man var i færd med at udarbejde en rapport om gennemførelsen af programmerne, og at man havde afdækket alvorlige mangler i programstyringen og uddelegeringen af ansvarsområder til eksterne organisationer. I lyset heraf stoppede Kommissionen programmerne med udgangen af 1995 for at kunne udtænke et nyt managementsystem og afhjælpe de pågældende mangler, som der blev gjort opmærksom på i rapporten, samt gribe ind over for alle uregelmæssigheder. Samtidig gjorde Kommissionen det klart, at dette ikke på nogen måde stillede spørgsmål ved værdien af det decentraliserede samarbejde som et middel til at støtte civile samfund hos Middelhavspartnerne og Kommissionens ønske om at fortsætte sådanne aktiviteter, når der var indført de fornødne forholdsregler. 26 IV. FINANSIERIGSOVERSIGT PROGRAM: Partnerskab med landene i Middelhavsområdet. BUDGETPOST MEDA (B7 410) 1994 i tusinde ECU 1995 Budget Gennemførelse % Oprindeligt budget Reelt budget Gennemførelse % Overførsel til 1996. Forpligtelser 65. 850 Betalinger 52. 200 98,4 61,5 162. 900 172. 900 85. 000 91. 000 99,8 54,4 NB. I dette kapitel er medtaget de tidligere budgetposter B7-4080 (multiregionalt samarbejde), B7-4081 (euro-arabisk regionalt samarbejde) et B7-4082 (jobskabelse i Maghreb). Der blev iværksat 135 projekter og aktioner, hvoraf 20 var til et beløb over 1 mio. ECU. De pågældende 20 projekter fordeler sig på følgende måde (gennemførte forpligtelser i 1995 i mio. ECU): Ledsageforanstaltninger reformer til økonomiske Udvikling af den private sektor i Marokko Udvikling af den private sektor i de besatte områder Rådgivningscenter for virksomheder i Tunesien Globallån fra Den Europæiske Investeringsbank til fordel for SMV i de besatte områder Udviklingsprogram for den private sektor i Jordan mio. ECU 30. 0 3. 0 20. 0 6. 0 7. 0 27 Støtte til udvikling af civilsamfundet MED Techno MEDUrbs MED Media MED Campus Udviklingsprogram for lokal- samfundene i de besatte områder Regionalt samarbejde Fredsprocessen i Mellemøsten Fredsuniversitetet i Mellemøsten Uddannelsesprogram for landbrugsområdet hos Middelhavspartnerne Miljøbeskyttelse Rentegodtgørelse til EIB's projekter til fordel for miljøet i Israel i Tyrkiet i Jordan Afvanding Limassol på Cypern Faglig bistand til Ægæis (Tyrkiet) Udbygning af forureningsfonden FODEP i Tunesien Bekæmpelse af olieforureningen i den øverste del af Aqababugten, Egypten 7. 0 12. 0 8. 0 10. 0 5. 0 11. 3 1. 2 2. 0 2. 4 8. 2 9. 5 3. 1 2. 0 8. 3 3. 0 2. 9 I ALT 161. 9 28 PROGRAM : Støtte til fredsprocessen (Vestjordan / Gaza) BUDGETPOST: B7 7I I 1994 i tusinde ECU 1995 Budget Gennemførelse Oprindeligt Reelt Forpligtelser 60. 000 Betalinger 45. 000 % 97,7 98,7 budget budget 52. 000 68. 400 30. 000 85. 000 Gennemførels e % Overførsel til 1996. 100 63 Nedenstående tabel viser, hvilke forpligtelser der er indgået i løbet af 1995 under den pågældende budgetpost: Projekt 1995 forpligtelser 15 10 15 5 2. 5 10 7. 5 2 67 Universiteter og højere læreanstalter - stående udgifter Primær- og sekundærskoler - stående udgifter Støtte Myndighed til budgettet for 1996 for Den Palæstinensiske Affaldsbehandlingsprogram for Gaza by - færdiggørelse Institutionelt støtteprogram Kommunalt støtteprogram Færdiggørelse af bygningen af Khan Younis-hospitalet Forberedelse af valg I ALT 29 PROGRAM ELLER AKTION: Økonomisk Middelhavsområdet. samarbejde med landene i BUDGETPOST : B7 4050, B7 4051, B7 406, B7 407 1994 i tusinde ECU 1995 Budget Gennemførelse % Oprindeligt budget Reelt budget Gennemførelse % Overførsel til 1996. Forpligtelser 299. 000 Betalinger 254. 000 99,9 83,7 305. 000 299. 500 305. 000 193. 000 99,7 86,3 Vedlagte tabeller giver et samlet overblik over den finansielle gennemførelse af de fire finansprotokoller for perioden 1978 - 1991. Det kan bemærkes, at for 3. protokol er 69% af de forpligtede midler blevet udbetalt, og for 4. protokol er 21% af de forpligtede midler blevet udbetalt. ///. Gennemførte interventioner og anvendelsen af budgetmidlerne Budgetpost B7-4050: 1. og 2. finansprotokol med landene i det sydlige og østlige M i dde 1 h av som råde Et projekt til et beløb over 1 mio. ECU er fastlagt: Udviklingsprogram for landbrugssektoren i Egypten: 4. 9 Budgetpost B7-4051: 3. og 4. finansprotokol med landene i det svdlige og østlige Middelhavsområde I 1995, blev der godkendt 63 projekter, hvoraf 23 er til et beløb over 1 mio. ECU. 30- De 23 projekter fordeler sig på følgende måde (forpligtelser i 1995 i mio. ECU): Projekter Marokko Antierosionsbekæmpelse i Sidi Driss Drikkevandsforsyning og afvanding Støtte til uddannelse i prioriterede sektorer Støtte til sundhedspleje blandt mødre og nyfødte Tunesien Bevaring af vand- og jordressourcer Konstruktion af dæmninger og vandingssystemer Udvikling af landdistrikter i Sfax-regionen • Støtteprogram til strukturtilpasning Egypten Rentegodtgørelse til el miljøprojekt til fordel for det nationale jern- og stålkompagni i Alexandria Befolkningsprogram i det øvre Egypten Udviklingsprojekt til beskyttelse af Aqababugten Helwan spildevandsprojekt Intervention med risikovillig kapital til MISR Kompressorfabrik 5. 5 20. 0 6. 0 9. 0 20. 0 3. 0 5. 0 20. 0 5. 0 10. 0 10. 0 3. 0 6. 0 Udviklingsprogram for landbrugssektoren 70. 0 31 - Libanon Globallån Lebanon invest Globallån med risikovillig kapital Lebanon Invest Syrien PEE Overførsel af rentegodtgørelse Befolkningsprogram PEE Overførsel af rentegodtgørelse Kunstvanding Euphrat Udviklingsprogram for den private sektor Jordan JEPCO IV Rentegodtgørelse Støtteprogram til strukturtilpasning I ALT 1. 0 2. 0 6. 0 2. 0 7. 0 2. 0 9. 0 3. 0 20. 0 240. 0 Projekter til mindre end 1 mio. ECU har for eksempel været rettet mod programmer til udvikling af byområder, turisme, rehabilitering af den offentlige administration og undersøgelser med henblik på at opstille udviklingsprogrammer for den private sektor. Budgetpost B7-406: støtte til den kurdiske befolkning i Irak Der er indgået forpligtelse for et projekt til I mio. ECU Støtte ti 1 FN ' s børnefond 1. 0 Budgetpost B7- 407: Støtte til UNRWA Socialt velfærdsprogram for palæstinensiske flygtninge 32. 0 For kapitel B7-40 gør følgende sig gældende med hensyn til de disponible lån for 1995, der forvaltes af GDI. B. : 99,7% af forpligtelsesbevillingerne er bundet 86,7% af betalingsbevillingerne er udbetalt -32-33 Bilag 1 Liste over befolkningsprojekter i Middelhavsområdet i 1995 Projekt Land : og for Nationalt program kvinder, og sundhed familieplanlægning i Gaza og på Vestbredden Faglig bistand til program for det palæstinensiske sundhedsmini sterium "Arab film Video women speak out" Gaza, Vestbredden Familiesundhed familieplanlægning. Uddannelse, Information, Service, Diyarbakir om Konference "familieplanlægning & Familie- sundhed i Islam" Behovsvurdering for IEC-program Gennemførligheds undersøgelse fødselsbegrænsnings- program Workshop/undersøgelse : befolknings- fremtidige i landene tendenser, Nordafrika Program til forebyggende sundhedspleje for kvinder; Tendrara Evaluering af budgetpost B7-5050 IPPF's Evaluering program for det arabiske område Europa-Parlamentet Forum af Palæstina Palæstina Palæstina Tyrkiet Tyrkiet Yemen Jordan Nord afrika Marokko Generelt Generelt Generelt Modtagerorganisation Palæstinensiske sundhedsministerium Population Initiatives for Peace (PIFP) PIFP - Johns Hopkins University FPA Tyrkiet Pathfinder International Beløb ECU 4 260 000 360 000 50 000 500 000 Tyrkisk sammenslutning for familiesundhed og -planlægning 43 452 Population Initiatives for Peace (PIFP) World Population Foundation 51 700 37 152 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. IIASA 9. 10. Centro de Investigaciones y Promociôn Iberoamérica-Europa (CIPIE) Femconsult 11. Euro Health Group 50 000 28 356 66 224 66 000 12. Marie (MSI) Stopes International 165 310 BELØB I ALT 5 678 194 -34 UBERSICHT ÙBER DIE SALDEN DER SEM-FINANZPROTOKOLLE (2) P1 P2 P3 P4 SA SALDO AUFSCHLUSSE LUNG IA) MAROKKO ALGERIEN (1) TUNESIEN ÀGYPTEN LIBANON JORDANIEN SYRIEN STRUKTURANPG. 0 7 0 0 0 0 0 1 12 0 3 0 0 0 1 0 2 1 0 0 4 28 24 8 16 5 3 29 30 43 10 20 5 3 33 40 40 PROJEKT ZG (3) 25 25 10 7 5 1 9 2 29 40 RK(4) 5 18 4 4 INSGESAMT 7 16 8 113 40 184 113 40 31 (1) Aufschliisselung des Saldos unter Vorbehalt (vgl. Sonderdarlehen 1. und 2. Finanzprotokoll) (2) Saldo der SEM-Mittelbindungen einschlie&lich Strukturanpassung (3) Zinsvergiitung (4) Risikokapital BUDGET : 31/12/95 EIB:31/12/95 BUDGET Forpligteiser _ Betalinger I ALT Værdi % 1) Værdi % 2) I ALT Værdi % 2) I ALT Værdi % 1) Værdi Betalinger I ALT PROTOKOL Forpligtelser Betalinç jer %2) FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF 4. PROTOKOLLER FOR SEM ! 1. BILATERAL DEL i (1991-1996). MAROKKO ALGERIET TUNESIEN MAGHREB EGYPTEN LIBANON JORDAN SYRIEN MACHRAK ISRAEL I ALT 218 70 116 404! 258 i 24i 46 j 431 371! I 775, , 0,87156 190 47 0,671429 108 0. 931034 345 0. 85396 242 0. 937984 19 0,791667 43 0. 934783 18 0,418605 322 0,867925 50 16 48 114 8 4 18 0 30 0,263158 0,340426 0,444444 0,330435 0,033058 0,210526 0,418605 0,093168 667 0,860645 144 0,215892 JEIB I I ; Forpligtelser I Værdi I 220 ' 280i 168' 668; 310 45 i 80 i 115! 550! 82: 1300 !% 1) : 220! 180 168 568. 242 29 71 0 342 82 992 1 0,642857 1 0,850299 0. 780645 0,644444 0,8875 0 0. 621818 1 0,763077 ! 41 24 49 114 42 0,186364 0,133333 0,291667 0,200704 0,173554 15 0,211268 57 30 201 0,166667 0,365854 0,202621 438 350 284 1072 568 69 126 158 921 82 2075 410 0. 936073 227 0,648571 276 0. 971831 913 0. 851679 484 0. 852113 48 0. 695652 114 0. 904762 18 0. 113924 664 0. 720955 1 1659 0. 799518 82 91 40 97 228 50 4 33 0 87 30 345 0,221951 0,176211 0,351449 0,249726 0,103306 0,083333 0,289474 0,131024 0,365854 0,207957 1. 1. Risikovillig kapital (medregnet i den bilaterale del) 2. STRUKTURTILPASNINGSDEL BUDGET: 31/12/95 I ALT EIB 31/12/95 ' Forpligtelser ! Værdi % 1) Betalinger Værdi % 2) MAROKKO ALGERIET TUNESIEN MAGHREB EGYPTEN LIBANON JORDAN SYRIEN MACHRAK 25 18! 15; 58 j 16« 2j 2 2 22 0,8 20 0 0 15 1 35 0,603448 0,75 12 1 2 1 2 0 16 0,727273 5 0 3 8 1 1 0,25 0,2 0,228571 0 0,5 0,0625 BUDGET: 31/12/95 I Forpligtelser Betalinger I ALT Værdi % 1) Værdi %2) MAROKKO ALGERIET TUNESIEN MAGHREB EGYPTEN LIBANON JORDAN SYRIEN MACHRAK 60 95 60 215 0 85 85 60 1 55 0. 578947 60 1 175 0. 813953 60 20 40 120 1 0,363636 0,666667 0,685714 85 85 1 1 65 0,764706 65 0,764706 I ALT 80 51 0,6375 9 0,176471 I ALT 300 260 0,866667 185 0,711538 1) Forpligtelser 2) Betalinger / Forpligtelser i Kilder: FOLPics, Olas og EIB (Mio. ECU) | FINANSIE L G E N N EM FØRELSE AF DE TRE FORSTE PROTOKOLLER FOR ! 3EM BUDGET: 31/12/95 E I B: 31/12/95 Forpligte I ALT Værdi BUDGET ser % 1) ! | ( 1 9 7 8 - 1 9 9 1). T. Betalinger Forpligtel Værdi % 2) I ALT Værdi EIB ser % 1) • ' _ I ALT PROTOKOL Betalinger Værdi :% 2) Forpligtelser Betalinger I ALT Værdi f% 1) Værd[ !'_%2JT~' PROTOKOL 1/1978-1981 MAROKKO ALGERIET TUNESIEN PROTOKOL 2/1981-1986 MAROKKO ALGERIET TUNESIEN 3 PROTOKOL 3/1986-1991 MAROKKO ALGERIET TUNESIEN MAGHREB EGYPTEN LIBANON JORDAN SYRIEN MACHRAK ISRAEL I ALT MAGHREB EGYPTEN LIBANON JORDAN SYRIEN MACHRAK ISRAEL I ALT MAGHREB EGYPTEN LIBANON JORDAN SYRIEN MACHRAK ISRAEL I ALT 74 44 54 172 77 10 22 26 135 109 44 61 214 126 16 26 33 201 173 56 93 322 200 20 37 36 293 74 37 54 165 77 10 22 26 135 1 0,840909 1 0,959302 1 1| 1 1 1| < l 74 32 53,55 159,55 72 7 22! 26! 1 0,864865 0,991667 0,96697 0,935065 0,7 1 1 127 0,940741 307 300 0,977199! 286. 55 0,955167 108 32 61 201 123 16 26 33 198 0,990826: 0,727273. 1! 0,939252; 0,97619: 1 ! 1 1! 0,985075« 18 61 100 0. 925926 0,5625 1 179 0. 890547 112 0,910569 0,5 23 0. 884615 24 0. 727273 167 0. 843434 8 415 399 0,961446 346 0. 867168 172 56 91 319 199 20 37 32 288 0,99422 1| 0,9784951 0,990683 0,995 1 1 0,888889 0,982935 I 136 0,790698 18 0,321429 77, 0,846154 231 i 0,724138 126 0,633166 12 0,6 28! 0,756757 0,15625 5 i 171 0,59375 56 70 41 167 93 20 18 34 165 30 362 90 107 78 275 150 34 37 64 285 40 600 151 183 131 465 249 53 63 110 475 63 615 607 0,986992 402 0,662273 • ; J O3 56 70 41 167 93 20 18 34 165 30 362 90 107 78 275 150 34 37 64 285 40 600 1 1 1i ^^ 1 1; 1 1 1 1. 1. 1 1 1 1: 1! 1; 1 1 1 1' 1 151 142 131 424 242 53 63 0 358 63 845 1; 0,775956 1 0,911828 0,971888! 1! 1 o! 0,753684; 11 0,842473' 56 70 41 167 93 20 18 34 165 30 362 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 90 89 0. 831776 76 0. 974359 255 0. 927273 150 1 29 0,852941 37 1 0. 8125 52 268 0,940351 40 1 563 0,938333 91 i 0,602649 70: 0,492958 107! 0,816794 268} 0,632075 187i 0,772727 27! 0,509434; 1! 63; 0; 0! 277! 0,773743! 57| 0,904762 602! 0,712426 ! 130 114 95 339 170 30 40 60 300 30 669 199 151 139 489 276 50 63 97 486 40 1015 324 239 224 787 449 73 100 146 768 63 1618 130 107 95 332 170 30 40 60 300 30 662 1 0,938596 0,9793511 11 1 ! 1 1! 1 11 0,989537; I 198 139 139 476 273 50 63 ! 97 483 40 999 0,994975! 0,92053! 1i 0,973415; 0,98913i 1; 1 1 0,993827, 1 0,984236. 323 198 222 743 441 73 100 32 646 63 1452 0,996914! 0,828452 0,991071 0,944091 i 0,982183! 1: 1j 0,219178! 0,841146! 1! 0,897404! 130 1 102 0,953271 94,55 0,995263 326. 55 0. 983584 165 0. 970588 0,9 27 1 40 1 60 292 0,973333 1 30 648. 55 0,979683 190 0,959596 107 0,769784 137 0,985612 434 0,911765 262 0,959707 0,74 37 60 0,952381 76 0. 783505 435 0,900621 1 0,90991 40 909 227 0,702786 88 0,444444 184 0,828829 499 0,671602 313 0,709751 39 0,534247 0,91 91 443 0,685759 57 0,904762 999 0,688017 ISSN 0254-1459 KOM(97) 371 endelig udg. DOKUMENTER DA 11 10 17 Katalognummer : CB-CO-97-364-DA-C ISBN 92-78-22749-8 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 3?


title: Komissionens förordning (EG) nr 1394/97 av den 18 juli 1997 om fastställande av prognostiserade regionala referensbelopp och av värdet av förskottsbetalningar till producenter av sojabönor, raps-, rybs- och solrosfrö för regleringsåret 1997/98

eurovoc_concepts:
crop yield
oil seed rape
production aid
regional aid
soya bean
sunflower

formats: html pdfa1b print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2499/97 af Nana MOUSKOURI til Kommissionen. Anerkendelse af erhvervsuddannelser - direktiv 92/51/EØF

eurovoc_concepts:
EU law
Greece
case law (EU)
complaint to the Commission
free movement of persons
infringement of EU law
infringement procedure (EU)
national implementing measure
recognition of diplomas
vocational training

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 2227/97 by Frode KRISTOFFERSEN to the Council. Sexual harassment in the workplace

eurovoc_concepts:
EU law
European social policy
equal treatment
principle of subsidiarity
sexual harassment
workplace

formats: html pdf print

text: C 102/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 4. 98 Kommissionen fo¤ljer mycket na¤ra b(cid:229)de de nya (cid:229)tga¤rder som Marocko vidtar fo¤r samtliga fiskeflottor som a¤r verksamma inom dess vatten och de (cid:229)tga¤rder som enbart riktar sig till den marockanska fiskeflottan. Under det na¤mnda mo¤tet med den blandade kommitte·n tillka¤nnagav Marocko fo¤r gemenskapen att man avs(cid:229)g att vidta ytterligare (cid:229)tga¤rder fo¤r att skydda fiskyngel och fortplantningsomr(cid:229)den. Efter att under (cid:229)ret ha upprepat detta krav har gemenskapen genom en skrivelse av den 8 augusti 1997 fr(cid:229)n de marockanska myndigheterna underra¤ttats om fo¤rbudet fo¤r de inhemska fiskarna att fiska bla¤ckfisk inom zonen p(cid:229) 12 sjo¤mil fr(cid:229)n och med den 11 augusti till och med den 31 augusti 1997. (98/C 102/27) SKRIFTLIG FR¯GA E-2227/97 fr(cid:229)n Frode Kristoffersen (PPE) till r(cid:229)det (18 juli 1997) A¤mne: Sextrakasserier p(cid:229) arbetet Anser r(cid:229)det att kommissionens aviserade planer p(cid:229) att fo¤resl(cid:229) EU-lagstiftning om graden och omfattningen av sextrakasserier p(cid:229) arbetet i de enskilda EU-staterna sta¤mmer o¤verens med subsidiaritetsprincipen? Svar (10 november 1997) Den 19 mars 1997 o¤versa¤nde kommissionen till arbetsmarknadens parter en text om sexuella trakasserier p(cid:229) arbetsplatsen fo¤r ett andra samr(cid:229)d. Detta inneba¤r att kommissionen a¤nnu inte p(cid:229) detta stadium har fo¤relagt r(cid:229)det n(cid:229)got fo¤rslag. Det a¤r sja¤lvklart att r(cid:229)det kommer att granska alla lagstiftningsfo¤rslag i denna fr(cid:229)ga med beaktande av artikel 3b i EG-fo¤rdraget som ro¤r principerna om subsidiaritet och proportionalitet samt besta¤mmelserna i avtalet om socialpolitik, sa¤rskilt artikel 2. 1 i detta, da¤r ja¤msta¤lldhet mellan kvinnor och ma¤n p(cid:229) arbetsmarknaden och lika behandling p(cid:229) arbetsplatsen a¤r ett av de beho¤righetsomr(cid:229)den som behandlas. Det finns slutligen anledning att erinra om att avtalet om socialpolitik genom Amsterdamfo¤rdraget kommer att integreras i Fo¤rdraget om uppra¤ttandet av Europeiska gemenskapen. (98/C 102/28) SKRIFTLIG FR¯GA E-2243/97 fr(cid:229)n Concepcio· Ferrer (PPE) till r(cid:229)det (18 juli 1997) A¤mne: Djurtransporter i EU Vid jordbruksministrarnas mo¤te i maj 1997 n(cid:229)ddes en o¤verenskommelse om gemenskapens kriterier ro¤rande djurtransporter i Europeiska unionen. Denna o¤verenskommelse fo¤reskriver en rad besta¤mmelser som tra¤der i kraft den 1 januari 1999 fo¤r att garantera djurens va¤lbefinnande. Vilket utslag bera¤knar kommissionen att kostnaden fo¤r tilla¤mpningen av dessa (cid:229)tga¤rder kommer att f(cid:229) p(cid:229) priset p(cid:229) ko¤ttprodukter? Svar (10 november 1997) R(cid:229)det antog vid mo¤tet den 25 juni 1997 fo¤rordning (EG) nr 1255/97 (1) om gemenskapskriterier fo¤r mellanstationer och om a¤ndring av fa¤rdplanen i bilagan till direktiv 91/628/EEG. Denna fo¤rordning, som tra¤der i kraft den 1 januari 1999, faststa¤ller vissa normer som syftar till att garantera va¤lbefinnandet fo¤r djur som skall vistas p(cid:229) mellanstationer efter en besta¤md transporttid


title: Resolução legislativa que contém o parecer do Parlamento Europeu sobre uma proposta de regulamento (Euratom, CECA, CE) do Conselho que altera o Regulamento Financeiro de 21 de Dezembro de 1977 aplicável ao Orçamento Geral das Comunidades Europeias (COM(96)0351 C4-0497/96 96/0189(CNS))

eurovoc_concepts:
commitment of expenditure
financial control
financial regulation
general budget (EU)
management audit


title: Regolamento (CE) n. 1391/97 della Commissione del 18 luglio 1997 che modifica il regolamento (CE) n. 296/96 relativo ai dati che devono essere forniti dagli Stati membri ed alla contabilizzazione mensile delle spese finanziate dalla sezione garanzia del Fondo europeo agricolo di orientamento e di garanzia (FEAOG) e che abroga il regolamento (CEE) n. 2776/88

eurovoc_concepts:
Community loan
EAGGF Guarantee Section
EU financing
budget policy
exchange of information
interest