eurovoc_concepts:
EU programme
employment policy
project evaluation
report
vocational training

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 23. 07. 1997 KOM(97). 199 slutlig Interimsrapport om genomförandet av Leonardo da Vinci-programmet (Framlagt av kommissionen) INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. INLEDNING 2. TENDENSER OCH UTVECKLING INOM YRKESUTBILDNINGSSYSTEMEN 2. 1 ALLMÄNNA TENDENSER 2. 2 SÄRSKILDA TENDENSER 2. 2. 1 Tendenser inom systemen för grundläggande yrkesutbildning 2. 2. 2 Tendenser inom systemen för vidare yrkesutbildning 2. 2. 3 Tendenser avseende sambandet mellan skola-utbildning-anställning 2. 2. 4 Tendenser avseende utsatta målgrupper 2. 3 SLUTSATSER 3 3 3 3 3 5 6 7 7 3. GENOMFÖRANDE OCH EFFEKT AV LEONARDO DA VINCI-PROGRAMMET 9 3. 1 BESKRIVNING AV STRUKTURERNA OCH GENOMFÖRANDET AV LEONARDO DA VINCI-PROGRAMMET 3. 1. 1 Processen på gemenskapsnivå 3. 1. 1. 1 Utveckling av europeiska strukturer 3. 1. 1. 2 Aktiviteter i de europeiska strukturerna 3. 1. 2 Processen på deltagande länders nivå 3. 1. 2. 1 Organisation av nationella strukturer 3. 1. 2. 2 Aktiviteter i de nationella strukturerna 3. 2 BUDGETUPPGIFTER 3. 3 DE FÖRSTA RESULTATEN AV LEONARDO DA VINCI-PROGRAMMET 3. 4 LEONARDO DA VINCI-PROGRAMMETS EFFEKTER 3. 4. 1 Effekter och utveckling av systemet 3. 4. 2 Effekt och innovation 3. 4. 3 Effekt på system och tillämpningar 3. 4. 4 Programmets effekt och struktur 3. 4. 5 Effekt och rörlighet 3. 4. 6 Effekt, globalt synsätt och nya utbildningsmetoder 3. 4. 7 Genomförd effekt och uppfattad effekt 9 9 9 10 11 13 13 14 14 14 15 16 16 4. SAMBAND MED TIDIGARE PROGRAM OCH KOMPLEMENTARITET MED 18 EUROPEISKA GEMENSKAPENS ÖVRIGA PROGRAM OCH INITIATIV 5. SLUTSATSER 19 l. INLEDNING Genom sitt beslut av den 6. 12. 1994 antog rådet Leonardo da Vinci-programmet för att genomföra EG:s politik för yrkesutbildning (1995-1999). Detta program är en uppföljning av programmen Petra (social och yrkesmässig integrering av ungdomar), Force (vidareutbildning), Comett (samarbete mellan universitet och företag beträffande teknisk utbildning), Eurotecnet (tekniska förändringar inom utbildning) samt Lingua (främjande av språkutbildning) och antogs samtidigt med programmet Sokrates på utbildningsområdet. Det för EU:s är öppet medlemsstater liksom för EES-länderna {Island, Liechtenstein, Norge). Det planeras utvidgas till associerade länder i Central- och Östeuropa liksom Cypern. Enligt rådets nämnda beslut planeras en periodisk utvärdering av programmet på basis av de rapporter som lämnas av medlemsstaterna och deltagande länder samt en extern utvärdering. Detta dokument utgör den första interimistiska rapporten. Det täcker perioden 1995-1996. Rapporten består av två delar: en del är "en kort presentation och analys av utveckling och tendenser i systemen och bestämmelserna medlemsstaterna och länder som deltar i programmet Leonardo da VincC och den andra delen är, i enlighet med rådets begäran, en analys av "programmets genomförande och effekt". yrkesutbildning om 2. TENDENSER OCH UTVECKLING INOM Y R K E S UÏ H I L D N I N G S S Y S T E M KN analys sammanställd rapporter från En av medlemsstaterna och deltagande länder gör det möjligt att identifiera ett visst antal gemensamma tendenser och utvecklingstendenser. Nedan följer en öycket kortfattad sammanfattning av dessa. 2. 1 Allmänna tendenser Yrkesutbildningssystemen i de olika medlemsstaterna och deltagande länderna karakteriseras av sin komplexitet och vissa olikheter. De står dock alla icke desto mindre inför liknande problem. Således ser man tydligt att frågan om sysselsättning och möjlighet till arbete blir allt viktigare inom yrkesutbildningspolitiken. Denna tendens, som finns överallt, visar sig likväl i flera och olika former och effekter vid genomförandet: särskilda program för att bekämpa utslagning, för ett närmare samarbete mellan skolor och företag samt försök att nå av yrkeskompetens, m. m. Dessa tendenser kännetecknas alla av att gränsen mellan undervisning och livslångt en överenskommelse om erkännande insatser lärande blir allt otydligare och att uppdelningen som vanligtvis görs mellan grundläggande utbildning och vidareutbildning minskar. De reformer som har genomförts i deltagande stater under senare år har huvudsakligen gällt att främja yrkesutbildning och garantera dess kvalitet särskilt genom att öka flexibiliteten och moderniseringen. kan man systemutvecklingsnivå generellt På konstatera en dubbel tendens som uppstår till följd av de olika nationella systemens struktur. Det gäller antingen omfattande och djupgående reformprogram, som i Luxemburg eller i Liechtenstein, eller en förstärkning av befintliga system, ofta för att förenkla förfaranden och strukturer, som i Frankrike till exempel. Pragmatism och effektivitet, flexibilitet och intresse för snabbhet när det gäller erbjudande om en lämplig yrkesutbildning visar sig vara gemensamma målsättningar. Om man för närvarande kan konstatera olikheter i fråga om deltagande och engagemang av olika aktörer (arbetsmarknadens parter, regionala aktörer) i medlemsstaterna och deltagande länder, kan man dock konstatera en tydlig tendens mot ett större ansvarstagande hos alla aktörer, som är en del av en allmän tendens mot regionalisering, decentralisering och t. o. m. individualisering av yrkesutbildningen. lokala och länder En stor skillnad mellan de olika nationella synsätten är beredvilligheten att lagstifta på området eller ej. Således varierar situationen i medlemsstaterna och deltagande stark beredvillighet att lagstifta, som i Frankrike, till de medlemsstater där önskan att undvika att lagstifta är lika påtaglig, exempelvis Tyskland och Förenade kungariket, samt alla däremellan förekommande synsätt. tydlig och från en 2. 2 Särskilda tendenser 2. 2. 1 Tendenser inom systemen för grundläggande yrkesutbildning otillräckligt I Tysklands rapport identifieras de stora problem som för närvarande förekommer inom de grundläggande antal yrkesutbildningssystemen: praktikplatser, behov att differentiera systemen för att kunna ta hänsyn till personlig förmåga, fallenhet och yrkeskompetens, befintliga yrkesprofiler till marknadens krav, behov av nytt innehåll i utbildningen och nya pedagogiska metoder, frågan allmänna utbildningssystem och yrkesutbildningssystcm och möjligheter att exempelvis från en hantverksexamcn kunna fortsätta med högre studier, framförallt på det tekniska området. likvärdighet mellan anpassning om av större tendenser framträder Två de grundläggande yrkesutbildningssyslemcn: en vilja att befrämja och skapa ett ökat erkännande av den grundläggande yrkesutbildningen samt ett närmare samarbete mellan skolor och företag. inom av spridning tillämpningen I delta perspektiv ingår särskilt insatser for växelvisa utbildnings- och arbetsperioder. Man konstaterar mer och mer en förstärkning av befintliga system och en av växelvisa utbildnings-arbetsperioder, utöver den traditionella yrkespraktiken, mot nya typer av utbildning och nya målgrupper. Växelvisa utbildnings- och arbetsperioder i dess olika former (innefattande yrkespraktik) finner man således på olika nivåer av den grundläggande yrkesutbildningen (upp till universitetsnivå). livslångt Parallellt kan man även konstatera att en alltför tidig specialisering förkastas. Grekland understryker att man föredrar att man förvärvar en kombination av både teknisk och social kompetens i ett perspektiv av ett lärande. Fördelen med växelvisa utbildnings-arbetsperioder skall således ses mer som en möjlighet att förvärva kompetens på många områden än som en utbildning för bestämda yrken. På samma sätt nämner Italien att den nya inriktningen i dess grundläggande utbildningssystem är att höja den grundläggande utbildningsnivån och att främja många färdigheter för att underlätta anpassningen till nya yrkesprofiler och organisationsmodeller. av arbets- växelvisa Utnyttjandet och utbildningsperioder är även påtaglig i de flesta avtal om samhälls- och yrkesintegrering, antingen det gäller ungdomar eller personer som är utestängda från arbetsmarknaden. I detta sammanhang understryker Tyskland att en översyn av innehåll i utbildningarna och utveckling av nya pedagogiska metoder, med stöd av en samling erfarenhetsmodeller, likaså prioriteras av aktörer på området grundläggande yrkesutbildning. 1 Förenade kungariket till exempel ger de moderna praktikplatsema i England och Wales ungdomar möjlighet att den långa vägen förvärva kompetens som omfattar alla yrkesnivåer; hantverks-, tekniker- Detta utbildningsförfarande förenar traditionella metoder med moderna metoder för kvalifikationer och praktik. arbetsledningsnivå. och På detta område finner man även utbildningsprojekt som syftar till att ge dubbel kompetens, det vill säga allmän kompetens och yrkeskompetens, som gör det möjligt för elever att inrikta sina skolstudier antingen direkt på ett yrke eller på akademiska studier. Irland föreslår i detta avseende att genomföra en genomgripande reformering av sitt yrkesutbildnings system. Den nya modellen, strukturerad i moduler, togs i bruk 1995 för samtliga hantverksyrken och grundas på gemensamma standarder och består av sju etapper där man växelvis utbildas på och utanför arbetsplatsen. Tyskland arbetar till exempel med att modernisera cirka 90 yrkesutbildningar och arbetsmarknadens parter utreder för närvarande möjligheten att införa 30 nya yrkesutbildningar från och med 1997. Spanien har utarbetat en yrkesexamenskatalog som omfattar mer än 135 yrkesprofiler. Den allmänna tendensen baskunskaper. flexibla strukturella Samtidigt med den att differentiera yrkesprofilerna förekommer exempel som visar att det finns ett behov av mer allmänna och eftersträvade omfattande målsättningen är att genom differentierad utbildning ge maximalt antal ungdomar möjlighet att förvärva ett examensbevis eller yrkescertifikat i enlighet med deras kunskapsförmåga och personliga intresse. Ett annat exempel på detta är Österrike som för en politik för att öka lockelsen till yrkesutbildning genom att införa lösningar (skol- och yrkespraktikperioder växelvis per vecka eller år), som är differentierade (beroende på deltagarnas förmåga) och som upprättar mer explicita kopplingar till andra utbildningsformer, huvudsakligen på högre nivåer - allt i syfte att säkerställa ett maximalt antal elever med examensbevis. Danmark understryker vikten av en allmän och nödvändigheten att individualisera utbildningslinjerna för unga, vilket har gett upphov till initiativ som programmen "utbildning för alla" och "individuellt utbildningsprogram för unga". Dessutom meddelar Finland sin vilja att utveckla ett system för bedömning av meriter i form av examensbevis och certifikat, framförallt yrkesmässiga sådana - en tendens som visar sig i olika former i de flesta medlemsstater och deltagande länder. grundutbildning tillgång till Skolsystemen tenderar för närvarande att öppna en viss möjlighet till koppling till olika utbildnings vägar. Det är helt klart alltför tidigt att tala om en integrering av allmänna och yrkesinriktade utbild ningsvägar men viljan att skapa övergångar mellan systemen är tydlig. långa leder de tekniska och tre I Portugal yrkesutbildningslinjerna (tre år) efter obligatorisk skolgång fram till ett yrkesutbildningscertifikat och till ett diplom på gymnasienivå, vilka möjliggör ett arbete genast såväl som tillträde till högre utbildning på samma villkor som de allmänna linjerna. Tyskland nämner särskilt nödvändigheten att utbilda de unga i perspektivet av en europeisk dimension, vilket borde göras genom att främja en ökad rörlighet inom Europa, ökade språkkunskaper och ett erkännande av yrkespraktik som förvärvats i utlandet som yrkesmerit. Slutligen understryks nödvändigheten av att grundläggande yrkesutbildningsnivå skapa en grund på för att utveckla ett mer allmänt system för deltagande i åtgärder för vidare yrkesutbildning. 2. 2. 2 Tendenser yrkesutbildning inom systemen för vidare Utan svårighet kan man konstatera att i alla rapporter från deltagande medlemsstaterna understryks att antalet personer som deltar i utbildningsinsatser har ökat regelbundet under de senaste åren. fre tendenser kan identifieras på området för vidare yrkesutbildning: decentralisering, strävan efter efter ett utbud med flexibla och kvalitet och anpassade utbildningar. Företagen söker mer och mer efter en direkt koppling mellan utbildningsåtgärder och arbetsplatsen, därav en decentralisering av utbildningsåtgärder; Företagen överväger även det ekonomiska värdet av sina utbildningssatsningar som gör att de söker en kvalitativ utbildning som ger avkastning på investerat kapital. Följdenligt krävs ett större ansvarstagande av lokala av och arbetsmarknadens parter. regionala aktörer liksom av att följer Decentraliseringen av den vidare yrkesutbildningen sker ofta i form av en regionalisering. I många medlemsstater och deltagande länder sker således utvecklingen av yrkesutbildningspolitiken i regionen genomföra vikten och därav kompletterande åtgärder på regional nivå. Belgien till exempel, som har genomgått betydande förändringar under ett visst antal år och som i dag har infört nationell på regional yrkesutbildningsområdet. En liknande tendens finns i Spanien där vissa autonoma regioner har stor frihet att självständigt och yrkesutbildningssystem. I Italien har nya funktioner förutom på samma sätt grundutbildning för unga börjar erbjuda utbildningar till personer med yrkesmeriter samt till vuxna. tilldelats regioner som lagstiftning organisera skol- sina och för planeringen och Regionerna ansvarar helt genomförandet av sina utbildningsinsatser - allt i syfte att närma yrkesutbildningen i högsta möjliga grad till dynamiken på arbetsmarknaden. 1 Sverige och i Norge spelar de lokala och regionala aktörerna likaså en viktig roll när det gäller vuxenutbildning genom att utveckla till arbetsmarknaden. anpassade system som är Den ekonomiska dimensionen av utbildning spelar en stor roll i de flesta fall. Detta har resulterat i en strävan efter att garantera kvalitet i fråga om utbudet och att få avkastning på investerat kapital. Globalt kan konstateras att efterfrågan alltmer gäller mycket flexibla lösningar med ett utnyttjande av modulärt byggda system och nya tekniker. Således kan man konstatera en tendens mot distansutbildning och vuxenutbildning efter arbetstid i syfte att förvärva skolbetyg, som i Finland till exempel. Man kan även märka en breddning, en yrkesinriktning och en diversifiering i utbudet av utbildningar, både hos aktörerna och i deras utbud med en tendens mot individualisering och skräddarsydda utbildningar som förhoppningsvis skall leda till nya meriter för många olika målgrupper. På denna nivå finns emellertid problem med kvalitetskontroll. Utbudet av utbildningar är tydlig! på väg alt breddas och differentieras. Offentliga organisationer blir mer och mer verkliga leverantörer av utbildning Luxemburg framför i detta sammanhang hypotesen att, när allt kommer omkring är det den luxemburgska staten med alla sina institutioner kopplade till olika ministerier som bör vara den största leverantören av utbildningsinsatser. Sålunda har regeringar i ett ganska stort antal deltagande länder inrättat organisationer som skall stödja yrkesutbildning och själva erbjuda utbildningar. En annan tendens grundar sig på den allt större roll som universiteten spelar när det gäller utbud av yrkesutbildning. I Sverige har lagstiftaren uttryckligen uppmanat universiteten att bli aktivt engagerade på yrkesutbildningsområdet. Denna tendens kan förklaras av det faktum att svenska institutioner för högre utbildning alltid varit yrkesinriktade. Alltfler aktörer finns på yrkesutbildningsmarknaden och många är små företag som specialiserar sig inom även smala mycket nödvändigheten på yrkesutbildningsområdet. områden. Detta större av visar insyn en Man kan även konstatera att vissa länder håller på att radikalt reformera sina utbildningssystem för vidare yrkesutbildning och inför särskild lagstiftning i form av ram lagar, som är fallet i Luxemburg och Liechtenstein eller som i Spanien som sedan 1993 genomfört ett reformprogram för yrkesutbildning. Dessa nya inriktningar i institutionerna är samtidigt inriktade på flera olika mål, nämligen: att garantera en yrkesutbildning som kan svara mot sociala och ekonomiska förändringar i samband med införandet av nya tekniker på alla nivåer i produktionsprocessen liksom mot nya former av arbetsorganisation; göra det möjligt för arbetstagare att anpassa sin kompetens och meriter till de nivåer som nya yrkesprofiler kräver; bedöma, i form av godkänna och erkänna, examensbevis och certifikat, yrkeserfarenheter och yrkesutbildningar som förvärvats under ett helt aktivt yrkesliv och slutligen att reglera marknaden för yrkesutbildning med hänsyn till behovet att förbättra utbudets kvalitet. På samma sätt har Portugal sedan till att göra 1997 infort en politik som syftar yrkesutbildningen mer effektiv och skapa lösningar som är flexibla, individuella av hög kvalitet som framförallt skall gynna små och medelstora företag. I allmänhet, såsom anges i Förenade kungarikets rapport, utformas strategier som har som mål att utveckla enhetliga yrkesutbildningssystem som kan anpassas efter aktuella förändringar. Dessa system baserar regering, sig på partnerskap mellan arbetsmarknadens parter, leverantörer av utbildning och enskilda individer. Det generella målet är att uppmuntra arbetsgivare och enskilda personer att kraftfullt investera för att utveckla nytt yrkeskunnande men även att förbereda utsatta grupper för ett inträde på arbetsmarknaden. Målet är att göra det möjligt för tekniska, ungdomar att förvärva de nödvändiga teknologiska och sociala kvalifikationer som krävs på arbetsmarknaden. Mängden utbildning och de strategier utbildningen omfattas av har genomförts i mål 1-6 regioner med hjälp av bidrag från Europeiska socialfonden. Det handlar således om att säkerställa att utbildningen är anpassad och i direkt sammankopplad med behoven på arbetsmarknaden, att den genomförs inom skäliga kostnadsgränser och samtidigt ta hänsyn till behovet att få avkastning på investeringar. 2. 2. 3 Tendenser avseende sambandet mellan skola- uib ildn ing-anställn ing och Gränsen mellan grundläggande vidare yrkesutbildning blir alltmer otydlig. Otaliga utbildningsprojekt hjälper unga i övergångsfasen från att de avslutar sin yrkesutbildning eller högre utbildning till dess att de går in i yrkeslivet eller till ett företag. Det mest markanta exemplet ger Sverige där det inte finns någon skillnad mellan praktiskt taget yrkesutbildning utbildning. Den grundläggande idén är att minska klyftan mellan dessa två utbildningsformer så mycket som möjligt. Följaktligen inleds en specialiserad utbildning först på gymnasienivå. allmän och I Nederländerna erbjuds ett experimentprogram för att ge studenter inom högre yrkesutbildning möjlighet att följa en utbildning med växelvisa perioder av praktik och utbildning (HBO-MKB-programmet). I Förenade kungariket erbjuder det nationella systemet för meriter effektiva och flexibla program som omfattar alltifrån grundläggande utbildning till yrkesspecialiseringar. Tre typer av akademiska - GCSEs/GCEs, allmänna yrkesmeriter meriter (General National Vocational Qualifications) och (National Vocational särskilda Qualifications) - kan leda till anställning och utbildning eller ytterligare utbildning på högre nivå. Andra medlemsstater och deltagande länder söker yrkesmeriter även vägar att skapa övergångar mellan tidigare åtskilda utbildningsområden. Detta problem visar sig även när det gäller en breddning av utbudet av utbildningar i ett perspektiv som är analogt till vad beslutet att inrätta Leonardo da Vinci-programmet definierar som ett "kontinuum " av livslångt lärande. Denna tendens kan även observeras när det gäller sökande efter kompletterande möjligheter att erkänna yrkesmeriter traditionella i förhållande till mer certifikat eller examensbevis. Man kan även iaktta en förnyad dialog mellan institutionerna för utbildning och yrkesutbildning och företagen, något som visar sig i ett allt närmare samarbete när det gäller genomförandet av program för växelvisa perioder av arbete och utbildning, yrkespraktik för yrkespraktik, särskilt på universitetsnivå. Samarbetet med företagen, som är mest efterfrågade när det gäller utbildningsplatser, sker även i syfte att integrera skolmeriter och yrkeserfarenhet. transnationellt utbyte och till I ett perspektiv av livslångt lärande och för att närma skolutbildningen och yrkesvärlden har sedan 1989, i samarbete med lokala och regionala myndigheter, företag samt andra organ inom arbetslivet, en ny väg till yrkesutbildning (yrkesutildningsskolor) utvecklats i Portugal. yrkesutbildningen Denna satsning visar en önskan att skapa ett alternativ till examenssystemen, att identifiera broar mellan de två systemen, att införa dubbla meriter (allmänna och yrkesmässiga) för att garantera största möjliga utbud av utbildningar och en uppvärdering av yrkeserfarenheter. I detta sammanhang är det möjligt att innefatta informell kunskap så att enbart skolbetyg inte är tillräckligt. Som Frankrikes rapport understryker går tendensen mot att utveckla verktyg varmed yrkeserfarenheter kan analyseras och utvärderas och att bedöma dem likvärdiga med skolbetyg. Här bör nämnas Norge som har för bedömning av kompetens som leder till ett certifikat, oberoende av hur de förvärvats. infört ett system I Tyskland har till exempel en diskussion inletts om utveckling av bestämmelser som gör det möjligt för innehavare av titeln hantverksmästare att erhålla högre teknisk utbildning utan att vara tvungna att inneha en examensbevis på att de har genomgått en högre yrkesutbildning. På det hela taget håller rollen för universiteten på att förändras. Universiteten söker inte enbart aktivt ett samarbete med företagsvärlden för forskningsprojekt utan deras verksamhet inriktas mer och mer mot yrkesutbildning som, vid sidan av forskning och rent akademisk undervisning, blir deras tredje största verksamhetsområde. Man bör lägga märke till att de flesta medlemsstater och deltagande länder är i färd med att låta sina universitet bli mer självständiga. Österrike, till exempel, grundade 1994 ett universitet för yrkesutbildning av personer med akademisk examen. I Finland, som i de flesta medlemsstater och deltagande länder, är utbildningsministerierna i färd med att utvidga nätverken av skolor för högre teknisk utbildning som inte är högskolor. 2. 2. 4 Tendenser avseende utsatta målgrupper Ett annat problem som alla medlemsstater och länder har gäller genomförandet av deltagande åtgärder och program som är utformade och anpassade efter de speciella behoven hos olika l. cx. ungdomar utan yrkesmeriter, målgrupper, långtidsarbetslösa, arbetslösa handikappade och invandrare. ungdomar, Med målet att ge alla möjlighet att förvärva meriter har betoningen lagts vid att bekämpa utslagning i skolan från arbetsmarknaden. utestängning följaktligen och anpassning Yrkesintegrering, ökade anställningsmöjligheter och stabilisering av sysselsättningsnivån är de största problemen. Det handlar om att gå utöver kortsiktiga kvalifikationsmål (särskilt anpassning på arbetsplatsen genom vidare yrkesutbildning) mot en till större framväxande och arbetsorganisationer. En aspekt i denna fråga gäller typen av reglering av utbildningssystem som kräver effektiva samråd mellan stat, arbetsmarknadens parter samt aktörer på det ekonomiska området och på utbildningsområdet. av enskilda produktionssystem personer är att ge dem för Syftet utbildningssystem riktlinjer för att utforma egna program och utbildningsvägar. ansvarar som utbildnings- gemensamt är och av fördelade på fastställde 1996 ett nytt system Nederländerna avseende kriterier för yrkesutbildningsmeriter på högstadie- och gymnasienvå. Dessa kriterier har och fastställts arbetsvärlden sektorer. Meritsystemet har tagits fram efter att WEB infördes (lag om yrkesutbildning för vuxna). Förenade kungariket har infört ett system för nationella yrkesnormer, som deras system med Nationella yrkesmeriter (NVQ) och SVQ i Skottland bygger på. Processen med utvärdering och certifiering av dessa meriter själva genomförs utbildningsprocessen. oberoende av återinträde. Det handlar om åtgärder för unga som inte lyckas hitta ett arbete eller arbetstagare som är utestängda från arbetsmarknaden. I rapporterna från medlemsstaterna och deltagande länder understryks vikten av åtgärder och program som är anpassade för olika målgrupper såsom ett instrument för att bekämpa arbetslösheten och social utslagning. Alla dessa åtgärder, även om de är mycket olika utformade, är avsedda att förbättra dessa målgruppers möjlighet till integrering i samhället och i yrkeslivet. I allmänhet finansieras dessa åtgärder av statliga myndigheter eller via gemenskapsprogram eller-initiativ. 2. 3 Slutsatser Organiseringen av utbildningssystem undergår en större utveckling där debatterna mellan offentliga myndigheter partner fortfarande är viktiga. Detta framträder helt klart när man beaktar syftet med utbildningen eller dess finansiering. arbetsmarknadens och Rapporterna fäster en stor vikt vid företagens roll i politiken för yrkesutbildning av anställda och denna roll inramas av system som ger speciella effekter när det gäller tillgång till utbildning. Således är det omöjligt att anse systemen i Belgien (samlingsfonder för utsatta grupper), Frankrike (med dess allmänna förpliktelse att bidra finansiellt till utbildning), vissa yrkessektorcr) eller Nederländerna ("O och ()- fonder" som är fonder avsedda för finansiering av yrkesinriktade åtgärder). (skattebidrag likvärdiga Irland inom Deltagandet av företag och även yrkesorganisationer i arbetet med att definiera utbildningens mål och innehåll förblir en central fråga i flera medlemsstater och deltagande länder. lagstiftning På transeuropeisk nivå är exporten av erfarenheter eller nationell fortfarande begränsad. Exempelvis är systemet med "job rotation" känd i de skandinaviska länderna från Danmark men används i punktvisa insatser i form av individuella projekt i andra länder. Detta gäller även National Vocational Qualifications (NVQ i Förenade kungariket), som ännu inte, trots insatser av dess upphovsmän, har införts unionens medlemsländer. Det finns flera skäl till dessa problem. Problemen kan förvisso tillskrivas det faktum alt flertalet av dessa program har utarbetats inom ramen för mycket speciella nationella sammanhang och kulturer vilket gör en överföring till andra miljöer svår. Europeiska andra av i För det andra, som Belgien påpekar, handlar det även om att öka investeringarna på detta nya område kallat yrkesmässigt yrkesmässig övergång och I gengäld kan man urskilja första konvergens. Det två områden gäller för själva yrkesutbildningsområdet, det andra dess samband med den socioekonomiska omgivningen. och arbetsmarknadens verkliga krav på yrkesmeriter och yrkeskompetens. I Italien har det avtal som undertecknats mellan regeringen och arbetsmarknadens parter just som mål att förbindelse mellan utbildningsområdet och arbetsmarknaden i form av en gemensam insats. närmare upprätta En annan fråga framträder tydligt. Antalet av de som drar nytta av utbildningsåtgärder har regelbundet ökat under senare år. Detta gäller både den grundläggande utbildningen och vidareutbildningen och det framgår klart av de deltagande staternas rapporter att offentliga myndigheter avser att förstärka denna utveckling ännu mer - dvs. att öka antalet unga som avslutar sin utbildning med en examen. i bidrar Vidare är det intressant att jämföra de olika aktörernas roll med de målgrupper för vilka åtgärderna har utformats. I alla medlemsstater spelar de offentliga i olika grad en roll i processen för myndigheterna yrkesutbildning. Staten planeringen, organiseringen och kontrollen av yrkesutbildningen, särskilt när det gäller dess kvalitet. Den fastlägger oftast den allmänna ram inom vilken marknaden för yrkesutbildning får utvecklas. Den är fortfarande en betydande aktör på utbildningsområdet, särskilt när det gäller åtgärder för utsatta målgrupper. Men det verkar som om de statliga organens betydelse minskar, vilket bör ses i samband med tendens att régionalisera samt arbetsmarknadens parters växande i hela beslutsprocessen. yrkesutbildningen roll Under alla omständigheter måste utvecklingen av statens roll beaktas i förhållande till arbetsmarknadens parters och lokala och regionala aktörers roll. I förhållande till den berörda allmänheten och särskilt till den roll som tilldelats arbetsmarknadens parter är statens roll mer eller mindre avgörande i processen för yrkesutbildning. länder En klassificering av systemen för yrkesutbildning i medlemsstaterna och deltagande i olika kategorier är ytterst svårt. Hellre än att utforma komplexa verktyg för en sådan klassificering skulle det utveckla bedömningsverktyg så att yrkesutbildningssystemen kan positionera sig själva mot varandra och i förhållande till aktuella utvecklingsnivåer. lämpligt mera vara att När det gäller det första konvergensområdet kan man konstatera att frågan om pedagogik och en förbättrad sådan tycks vara en fråga av gemensamt intresse för de olika systemen. En illustration på detta är inrättandet av utvecklingen av modulsystem och individualiserade utbildningsvägar, som kan illustreras av Danmark med dess utbildningar i öppna seminarier. Denna tendens åtföljs av en massiv och nya integrering kommunikationstekniker som utbildningsverktyg. informations- av sammanhang bör man I detta även beakta överföringen av frågan om meriter till den om kompetens liksom en tendens mot uppvärdering av kunskaper och erkännande av yrkeserfarenheter. Detta verkar vara en avgörande punkt i det avseende då inträde till otaliga yrkesutbildningar bedöms efter skol- eller akademiska meriter. Tendensen går mot införandet av system för bedömning av kompetens oberoende av på vilket sätt de förvärvats. Förutom NVQ i Förenade kungariket kan man nämna Irland som har infört en nationell struktur för certifiering som icke- täcker alla högre utbildningar av universitetstyp samt vidareutbildningar. Frankrike införde 1991 ett system för bedömning av kompetens som ett instrument för företagen och arbetstagarna, vilka hädanefter har möjlighet att erhålla finansiell hjälp för en individuell bedömning utanför arbetstid. i sätta eleven önskar centrum Särskild vikt läggs även på egen utbildning och praktikprojekt under hela livet, vilket bekräftar att man för utbildningsprocessen. Denna tendens förstärks genom inrättandet av kompletterande strukturer: mottagning, information, vägledning och rådgivning. I Förenade kungariket tillhandahålls allmänna utbildningstjänster mot kontrakt med regeringen via ett nät av offentliga och privata organisationer. De erbjuder omfattande information samt vägledning på lokal nivå anpassad till de individuella behoven. Det andra konvergensområdet gäller sambandet mellan yrkesutbildningsområdet och socioekonomiska aktiviteter, såsom yrkesliv och sysselsättningspolitik. Det framkommer av de deltagande staternas rapporter att utbildningsåtgärder och initiativ alltmer inriktas mot att bibehålla arbetstillfällena och förbättra den enskildes möjlighet till anställning. Om man likaså tar hänsyn till vissa målgrupper, särskilt utsatta grupper, till förfogande för blir utbildning ett verktyg sysselsättningpolitiken, för till socialpolitiken. Det gäller således en utvidgning av utbudet av utbildningar i den dubbla formen för nya målgrupper och en i utbildningsprogrammen. I rapporten från Grekland understryks framförallt nödvändigheten att säkerställa en överensstämmelse mellan utbudet av utbildningar förnyelse av och med innehållet 3. GENOMFÖRANDE OCH EFFEKT AV LEONARDO DA VINCI-PROGRAMMET 3. 1 Beskrivning av strukturer och genomförandet av programmet Leonardo da Vinci De gemenskapsåtgärder som planeras inom ramen för Leonardo da Vinci-programmet är indelade i områden och åtgärder. Programmets övergripande inriktning definieras genom den gemensamma målramen och de prioriterade områden som årligen omfattas av inbjudan att lämna förslag. 127 artikel för genomförande av politiken Rent allmänt syftar de prioriterade områdena - i i Fördraget om enlighet med upprättandet av Europeiska unionen - att säkerställa att Leonardo da Vinci-programmet är ett instrument för i yrkesutbildning på gemenskapsnivå, samband med de slutsatser som drogs vid Europeiska rådet Förtroendepakten för sysselsättning i Europa (!*>%) liksom de riktlinjer som kommissionen definierat i vitboken "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning" (1994) och i vitboken "Lära och lära ut - mot kunskapssamhället" (1995). / Essen 1904, särskilt Dessa prioriterade områden är fastställda i nära samråd med Leonardo da Vinci-kommittén. De prioriterade områdena var 1997 liksom 1996: uppmuntra till förvärvande av nya kunskaper, företag; förstärkt samarbete mellan skolor och bekämpning av utestängning, likvärdig behandling av investeringar i utbildning och kapital, utvidgning av hjälp tillgång av Programmets informationssamhällets övergripande dimension gäller lika möjligheter, social dialog, industriella utveckling förändringar. med redskap. kunskap regional och till 3. 1. 1 Processen på gemenskapsnivå I enlighet med detta beslut har även underkommittéer för grundläggande inrättats. Underkommittécrna yrkesutbildning, för vidare yrkesutbildning och föl- företag har samarbete mellan universitet och regelbundet mötts för att diskutera frågor som framförallt gällt definiering av prioriterade områden och analys av resultaten från inbjudan att lämna förslag. 3. 1. 1. 2 Aktiviteter i de europeiska strukturerna Inom ramen för sitt ansvarsområde säkerställer kommissionen, med stöd av Leonardo da Vinci- programmets byrå för teknisk assistans förberedandet och handläggandet av inbjudan att lämna förslag, utvärderingen av de presenterade projekten liksom aktiviteter för att leda och övervaka de finansierade projekten och sprida deras resultat. 1 detta syfte har en nationella de permanent samordningsenheterna (NCU) upprättats. kontakt med projekt, tematiska att utforma I praktiken består dessa aktiviteter av att stödja organisera initiativtagare seminarier och kontaktskapande och informationsspridande upprätta förbindelser med länder i Central och Östeuropa för att säkerställa deras (PECO) och Cypern integrering i programme, samt att genomföra analyser och upprätta informationsdokument om olika inbjudan att lämna förslag. seminarier, Dessutom framställer kommissionen i samarbete med Leonardo da Vinci-programmets byrå för teknisk assistans regelbundet ett visst antal publikationer, till exempel kompendier med beskrivningar av projekt och initiativtagares inlämnade förslag, broschyrer med analyser av resultat av inbjudan att lämna förslag och med allmän information. En informationsbas som innehåller resultat av tidigare program har likaså upprättats och finns tillgänglig vid Multimediacentret vid byrån för teknisk assistans. 3. 1. 1. 1 Utveckling av europeiska strukturer 3. 1. 2 Processen på deltagande länders nivå Programmet Leonardo da Vinci genomförs av kommissionen med stöd av Leonardo da Vinci- programmets byrå för teknisk assistans. I enlighet med rådets beslut ansvarar kommissionen för att definiera programmets politiska linje, ansvara för ledning och samordning när det gäller att lämna förslag och slutligen för val av de förslag som skall tilldelas finansiellt stöd. Vid genomförandet av dessa olika uppgifter biträds kommissionen av en kommitté vars medlemmar är representanter från medlemsstaterna och länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och, i vissa fall, observatörer från arbetsmarknadens parter, vilkas funktioner fastställts i rådets beslut. Medlemsstaterna och deltagande länder har å sin sida information, förvaltning, infört ledning Nationella samordningsenheter (NCU). infrastrukturer för och övervakning: 3. 1. 2. 1 Organisation av nationella strukturer Grundläggande eller vidare yrkesutbildning faller inte nödvändigtvis under samma statliga departements ansvar eller ens enbart offentliga myndigheters ansvar. I vissa deltagande länder faller till exempel den grundläggande huvudsakligen yrkesutbildningen under utbildningsministeriets ansvar, som i Tyskland eller i Nederländerna, medan i andra medlemsstater och deltagande länder detta ansvar delas mellan liera huvudsakligen statliga departement - utbildningsministeriet och arbetsmarknadsministeriet, som i Frankrike. Dessa olika strukturer återspeglas i förvaltningen och uppläggningen av programmet i medlemsstaterna och de Leonardo da Vinci deltagande länderna. nationella se till att inbjudan att lämna förslag offentliggörs, anordna transnationella och kontaktseminarier, bedöma inlämnade projektförslag samt att anordna möten för att främja och följa upp godkända projekt. även och tillsamman med säkerställer inom en yrkesutbildning. Vidare har de flesta medlemsstater inrättat nationella trepartskommittéer för samråd och förvaltning, som medverkar vid definition av nationella prioriterade kontakt med områden nyckelaktörer Dessa kommittéer nationella samordningsenheterna deltar normalt i arbetet med att definiera nationella prioriterade frågor liksom att upprätthålla kontakt med politiska beslutsfattare och de största aktörerna på yrkesutbildningsområdet. Dessa kommittéer deltar normalt, vid sidan av de nationella samordningsenheterna, i arbetet med att definiera nationella prioriteringar för del I, i den nationella processen för bedömning och förhandsval på nationell nivå. de de för uppgiften viktigaste Den nationella samordningsenheterna, som erhåller finansiellt stöd av kommissionen och medlemsstaten, är att tillhandahålla stödtjänster till nationella myndigheter, kommissionen liksom till eventuella initiativtagare och innehavare av projektkontrakt. NCU spelar en viktig roll i flera avseenden. De skall säkerställa programmets effekt på politik och nationella strukturer, organisera främjande aktiviteter, teknisk informationsspridande och seminarier för innehavare av projektkontrakt samt medverka till utveckling av tematiska, sektoriella, nationella eller transnationella nätverk. assistans Sokrates programmet Karaktären och organisationen av dessa enheter varierar beroende på deltagande land. I vissa länder som Irland, Danmark och Sverige förvaltar inrättade NCU inte enbart programmet Leonardo da Vinci utan även samt gemenskapsinitiativen Adapt och Employment. NCU i vissa andra länder är kopplade till institutioner, i allmänhet nationella, och förvaltar självständigt programmet, som i Tyskland. Vissa deltagande länder förfogar över flera NCU vars kompetens är indelad efter antingen olika typer av målgrupper eller efter programmets verksamheter, till exempel i Frankrike eller Luxemburgeller i Tyskland. 3. 1. 2. 2 Aktiviteter strukturer nationella NCU. s huvudsakliga uppgifter, vilka för detta ändamål och på basis av en redovisning erhåller bidrag av operativa kommissionen, är att anordna konferenser för att starta upp programmet, utarbeta ett program för det nationella arbetet, innefattande informationsspridning, verksamheten den för Det handlar således om aktiviteter vars mål är att tillsammans med kommissionen följa utvecklingen av själva projekten när det gäller aktiviteter och resultat, liksom att hjälpa som till att kontraktsinnehavare möter under hela projekttiden. Dessutom medverkar NCU i arbetet med att främja programmet tematiska, nationella eller transnationella aspekter. lösa problem NCU är dessutom ansvariga för förvaltningen av de transnationella utbytes- och praktikprogrammen under område I. För detta ändamål och efter att ha överlämnat en verksamhetsplan till kommissionen tilldelas de ett totalt anslag för olika berörda målgrupper. NCU publicerar likaså kompendier över nationella projekt, i allmänhet informationsbulletiner informationsbroschyrer och 3. 2 Budgetuppgifter De finansiella medel som på gemenskapsnivå krävs för att genomföra Leonardo da Vinci-programmet har i rådets beslut uppskattats till 620 MECU mellan 1995 och 1999. Fördelningen av beloppen mellan olika områden och åtgärder fastställs av kommissionen efter utlåtande från Leonardo da Vinci-kommittén. det gäller maximi- åtgärder omfattas avsnittens när Det bör noteras att budgetfördelningen mellan de av vissa olika restriktioner och minimigränser. En lägsta gräns på 35% av den totala budgeten skall tilldelas pilotprojekt, minst 30% skall gå till program för praktik och utbyte och högst 20% till övriga åtgärder, bl a undersöknings- och analysprojekt, program för utbyte av jämförbara uppgifter, samt till nationella samordningsenheter underområde IV. 1. programmets För lämnade budgetmyndigheten ett anslag på 139,5 MECU för 1995 och 154,4 MECU för 1996. första två år Nedanstående tabell programmets budget för de två första åren. visar fördelningen av 10 Tabell 1: Tabell 2; Fördelning av budget för Leonardo da Vinci- programmet under 1995 och 1996 Resultat av de två första förslagsinbjudningarna 1995 och 1996 I 1995 I 1996 I I 1995 I 1996 Pilotprojekt Område I Område II Område III 75^2 27^2 38^6 9^5 Praktik & program utbytes- 45,7 Område I Område II Område III Övrigt III. 2. a III. 2. b Område IV 2~M F7 ÖJ 18^5 6^9 Ö Uj6 84 33^6 4 3^ 6\5 5M 29Ä 22 Öfi3 Ï9 6ä n 9 Totalt (MECU) Ï39£ Ï 5M 3. 3 De första resultaten av Leonardo da Vinci-programmet Leonardo da Vinci-programmet har hittills publicerat tre förslagsinbjudningar - 1995, 1996 och 1997. De två första (1995 och 1996) resulterade i 7600 förslag. Utvärderings- som samarbete med kommissionen deltagande länder resulterade i finansiering av 1542 projekt till ett totalbelopp av 201,8 MECU. urvalsförfarandet i och genomfört Antal utvalda förslag förfarande I förfarande II Pilotprojekt TÎ9 299 43Ö 494 581 "582 Praktik och utbytesprogram (Avsnitt II och III) , 70 Undersökningar och analyser 47 41 Antal partner 13212 10267 "~ förfarande 1 förfarande II 2210 2131 11002 8136 Dessa uppgifter visar att programmet blivit relativt projekt, omfattande transnationella inom yrkesutbildning som berörs. gäller och när det partner aktörer antalet Av analysen av Leonardo da Vinci-programmets två första år framgår att programmet alltmer tar hänsyn till de verkliga utmaningar som yrkesutbildningen i Europa ställs inför. För att de 1542 utvalda projekten skall kunna förbättrade fördjupas och resultera i system, arrangemang och praktiska tillämpningar för utbildning, behöver de emellertid åtföljas av en kvalitativ utvärdering av deras förmåga att uppnå målsättningarna och åstadkomma konkreta resultat som kan överföras till samtliga 18 deltagarländer. Det är alltså dags för uppföljning, aktivitet och diskussion om innehåll och metodik som kan göra till ett verkligt Leonardo da Vinci-programmet "europeiskt innovationslaboratorium ". De utvalda projekten kan delas upp i tre stora kategorier: de som föregriper behoven av utbildning och inriktning i förhållande till en specifik miljö, de som syftar till att ta fram nyskapande utbildnings metoder utarbeta utbildningsprodukter, mycket ofta grundade på gäller multimediasystem, och de som direkt utbildningsföretag och utbildningsorganisationer. Ett som aktivt alltfler arbetsmarknadens program samt parter bedriver, deltagande åtgärder genom och att de i 11 transnationella nät (regionala eller sektoriella nät) för utbildning kan även noteras. Dessa två faktorer borde ha en betydande inverkan när det gäller att främja och sprida ny kunskap och know-how. En djupare analys gör det möjligt att dra slutsatsen att större delen av projekten har en tendens att omfatta dessa tre dimensioner. Projekten innebär allt oftare att lösningar i form av processer utvecklas, efter att ett specifikt behov konstaterats och resulterar sedan, via mer globala pedagogiska metoder, i riktade lösningar som utarbetas och genomförs för att anpassas till ett specifikt sammanhang. Det kan även noteras att 13212 partner deltog i 749 utvalda projekt 1995, i jämförelse med 10267 partner i 793 projekt under 1996. de efter Med tanke på att det framförallt är de små och medelstora företagen som bidrar till att skapa nya första arbetstillfällen måste man förslagsinbjudningarna konstatera att de fortfarande deltar sparsamt i programmet. Detta bör medföra att samtliga ansvariga aktörer för Leonardo da Vinci- programmet satsar ännu mer helhjärtat på att de små och medelstora företagen skall bli mer delaktiga i partnerskapen, framförallt genom ett förenklat förfarande. inom programmet Detta konstaterande måste emellertid nyanseras. Även om utbudet av utbildning genom samtliga åtgärder (de 3 områdena sammantagna) förefaller dominera över efterfrågan, får man inte glömma att det bästa området för företagen små och medelstora företagen) är område II "förbättrade åtgärder för yrkesutbildning", särskilt under områdena II. 1. 1. a "innovation II. 1. 1. c "överföring av tekniska innovationer". Detsamma gäller och transnationella de utbytesprogrammen inom avsnitt II. inom yrkesutbildning" och (däribland de praktik för bidrar Genom sina praktik och utbytesprogram Leonardo da Vinci-programmet på ett betydande sätt till de olika målgruppernas rörlighet inom Europa. Tabell 3: Antal program och antal deltagare inom praktik och utbyten för 1995 och 1996 Antal program Antal personer 1995 1996 1995 1996 I. 1. 2. a - praktik för unga inom grundutbildning - korttidspraktik 604 * 9943 10063 I. 1. 2. a - placering för unga inom grundutbildning - långtidspraktik 96 * 982 1009 1. 1. 2. b - praktik för unga arbetstagare 293 * 4704 5333 I. 1. 2. C - utbyten för lärare 293 * 2242 2379 II. 1. 2. a - praktik för unga universitetstuderande eller utexaminerade 102 144 5175 7731 utbyten II. 1. 2. b universitet/organisationer för utbildning mellan - företag och 11 11 121 146 1I. 1. 2. C - utbyten för utbildningsansvariga 11 12 47 231 * inga siffror finns tillgängliga Det bör noteras att Leonardo da Vinci- programmet under 1995 och 1996 gjort det möjligt för över 50000 personer - varav 22000 unga i början av sin utbildning, 10000 unga arbetstagare och 13000 personer under utbildning vid universitet eller med examen - att åtnjuta ett europeiskt stipendium för rörlighet avsett för orienterings- eller utbildningsperioder i alla medlemsstater och deltagande länder. Leonardo da Vinci-programmet innehåller dessutom genomförande av ett statistiskt program under område I11. 2. b och ett studiebesöksprogram som förvaltas av Cedefop under område 111. 3. b. 12 inom "Statistik utbildning Rådets beslut den 6 december 1994 ger kommissionen möjlighet att föreslå ett arbetsprogram "Utbyte av jämförbara uppgifter" under område 111. 2. b. Enligt kommissionens förslag antogs tio punkter av Leonardo da arbetsprogrammets Vinci-kommittén och det genomförs av en och arbetsgrupp yrkesutbildning" bestående av representanter för medlemsstaterna och kommissionen. Under 1995 resulterade ett anbudsförfarande i tre projekt som inleddes under 1996, nämligen: "en undersökning om grundutbildning", "en undersökning om vidareutbildning" och om "övergången till yrkeslivet". Ett projekt om "jämförbara klassificeringar" har förvaltats av Cedefop. Under 1996 särskilt anbudsförfarande, nämligen "utbud av utbildningar", "språkinlärning" och "läs- och skrivinlärning för vuxna". De belopp som investerades för detta första verksamhetsår uppgår till 1,3 MECU och man planerar att utvidga omfattningen och vidden av studier för 1996 och 1997 till en ytterligare kostnad av 2,1 MECU. innnefattades teman I ett tre för studiebesök ett nät nationella Gemenskapsprogrammet för specialister inom yrkesutbildning (område III. 3. b) inom europeiska unionen samordnas av Cedefop. I ansvariga samarbete med organiseras studiebesök på tre till fem arbetsdagar som koncentreras på teman som utbildning av unga, vuxenutbildning eller den nya teknikens inverkan på yrkesutbildningen. Inom ramen för dessa studiebesök har 1225 specialister inom yrkesutbildning, fördelade på 116 grupper, erhållit ett stipendium på i medeltal 1350 ECU under 1995 och 1996. Den totala budgeten för studiebesöken uppgick till 2,3 MECU under samma period. 3. 4 Leonardo da Vinci-programmets effekter i början redan har sagts av denna Såsom interimsrapport gäller analysen genomförandet av programmet under de två första åren. Med tanke på att å ena sidan de första projekten blev operativa först 1996 och å andra sidan att projektens medellängd överstiger två år, kan inte de uppfattningar som här förs fram betraktas som definitiva. Även en annan punkt bör understrykas: i sin egenskap av "europeiskt innovationslaboratorium" avser programmet att stödja åtgärder som syftar till att för yrkesutbildning i medlemsstaterna eller bland aktörer inom yrkesutbildning. För att en sådan effekt skall kunna förverkligas krävs naturligtvis en viss tid. arrangemang förbättra system och Det är däremot redan nu möjligt att genom rapporterna från medlemsstaterna och deltagande fastställa länder samt den externa utvärderingen vid tekniska administrativa svagheter och genomförandet av programmet. Det bör noteras att rapporterna huvudsakligen stöder sig på intervjuer och frågeformulär som skickats till initiativtagare och nyckelaktörer inom programmet. De resultat som erhållits behandlar därmed snarare svårigheter som uppkommit vid genomförande av projekten än effekterna av programmet. Efter dessa kommentarer är det möjligt att fastställa programmets några nyckelelement beträffande effekter. 3. 4. 1 Effekter och utveckling av systemen i ingår utvecklingen Det framgår tydligt av de nationella rapporterna att pilotprojekten av medlemsstaternas system och arrangemang för yrkesutbildning, särskilt när det gäller de allmänna tendenser som anges rapporten. Programmet återspeglar en utveckling inom hela yrkesutbildningsområdet - målet är att låta största individer åtnjuta möjliga antal resultatet av denna utveckling. institutioner och i börjar av Dessutom, och det gäller särskilt projekten inom område I, är den verksamhet som utvecklas av initiativtagarna i nationella arrangemang för yrkesutbildning. Det är alltså normalt att dessa är i fas med de stora inriktningarna i systemen för yrkesutbildning. i stor utsträckning förankrad Detta positiva förhållande innebär inte att de utvalda pilotprojekten endast är en förlängning eller en kopia av nationella åtgärder. Både när det gäller innehåll syftar de målsättningar, metoder och transnationella projekten till att utveckla innovativa angreppssätt. Den mångfald som då uppkommer strider inte mot prioriteringar av gemensamt intresse i snabba ett justeringar och förändringar. som kräver mycket sammanhang Genom att föreslå innovativa svar när det gäller nya meriter, nya yrkesprofiler, nya sätt för tillträde, närmande mellan skolor och företag, nya vägar för tillträde till arbetslivet och stabilisering- framförallt genom praktik och växelvisa perioder av arbete och praktik- ger de transnationella projekten en avsevärd impuls till den dagliga verkligheten inom yrkesutbildning. Det är även betecknande att programmen drar till sig inom yrkesutbildning som de största aktörerna uppfattar utbildning som en prioriterad investering. 13 3. 4. 2 Effekt och innovation Leonardo da Vinci-programmet definieras som ett pä "europeiskt yrkesutbildningsområdet. innovationslahoratorium " steget mot en möjlig dynamik inom systemet, och därmed en större potentiell effekt. Det är särskilt betecknande att effekten av Leonardo da Vinci- föga utvecklade- tydligast programmet märks system. i av de rapporterna Analysen och nationella utvärderingen gör det möjligt att dra slutsatsen att den största effekten av programmet ligger på denna nivå. För att uppnå prioriterade målsättningar som nya meriter, nya yrkesprofiler, bättre tillgång till utbildning - särskilt vidareutbildning - nya vägar för tillträde till arbetslivet, godkännande av meriter, etc, stöder Leonardo da Vinci-programmet en mängd nya synsätt. Härom vittnar till exempel utvecklingen av nytt innehåll, nya produkter, metoder och tjänster, beaktande av ett stort antal målgrupper och frågan om lika möjligheter, samt en tydligare inriktning på projekt av regional karaktär. Innovationen inom Leonardo da Vinci-programmet, och därmed också dess effekter, är mest utvecklad när det gäller att inrätta projekt som gör del möjligt att integrera och använda de gemensamma metoder och verktyg som är avsedda for väl avgränsade målgrupper. I våra dagar är därför utveckling och användning av en CD-ROM inte innovativ i sig, men att kombinera denna tillämpning med ett system för distansutbildning som vänder sig till en allmänhet bosatt mycket långt ifrån stora utbildningscentrum kan utgöra en innovativ faktor. da tidigare karaktär Vinci-programmet särskilda åskådliggör Leonardo inom innovationens yrkesutbildning. Den är dels relativ: det som visar sig innovativt i ett visst sammanhang kan redan vara föråldrat i ett annat. Dessutom är den utvecklingsbar. på Trots de Leonardo da Vinci-programmet gör de uppgifter vi har tillgång till att vi anser att genomförandet av det nya programmet har genomgått en verklig kvalitativ förbättring. Dessutom innebär iakttagelserna av åren under Leonardo da Vinci-programmet början till en dynamik som bara kan konkretiseras på medellång sikt. programmens inverkan 3. 4. 3 på Effekt tillämpningar system och Den övervägande delen av projekten utgör lösningar eller försök till lösningar på konkreta situationer som kräver nya metoder, vare sig det gäller integrering av unga utan meriter, fortbildning i små och medelstora företag, etc. och deras omfattning Projektens utforskande inriktning har endast undantagsvis en direkt inverkan för yrkesutbildning. Genom den på dynamik emellertid tvingas aktörerna att ifrågasätts systemet. Det är första systemen skapats som noterar Vissa länder såsom Luxemburg och Lichtenstein, för som är i färd med att omarbeta sitt system yrkesutbildning, som genomförts i Leonardo da Vinci-programmet eller i tidigare program inte påverkar diskussionerna när det gäller införande av en ny lagstiftning om systemen för yrkesutbildning och att besluten om nya inriktningar fattas på andra håll. projekt att de På kort sikt uppfattas emellertid effekten. Två dimensioner av projektet förtjänar att betonas. Vissa projekt fokuseras huvudsakligen på försök med nya modeller vare sig det gäller modeller eller koncept som importerats från utlandet, tillämpning av en idé, vidarebefordran av erfarenheter, etc. Andra projekt omfattar i första hand sökande efter verkligt innovativa lösningar med risk för att misslyckas Undersöknings- och analysprojekt inleds ofta för att analysera villkoren för ett effektivt genomförande av senare pilotprojekt. Fördelen med det transnationella systemet är att det är enklare att frigöra sig från de territoriella gränser som utmärker alla nationella system. Det är också betecknande att en rad projekt är en del av en logisk använder process konceptet) ursprungliga partnerskap. att de nödvändigtvis stöder (utan eller sig på 3. 4. 4 Programmets struktur effekt och Frankrike anger att Leonardo da Vinci-programmet för flertalet initiativtagare framstod som en möjlighet för att utvidga och utveckla ett redan förekommande program. Denna anmärkning är befogad I de nationella rapporter som endast omfattar projekt från den första inbjudan att lämna förlag. Vissa konstateranden ger sätt oss emellertid upplysningar om på vilket strukturen i Leonardo da Vinci-programmen främjar projekt som har effekt eller ej. Även om respekten för målsättningarna utgör ett av kriterierna för att komma ifråga visar det sig vid läsning av de nationella rapporterna att projekten överensstämmer med den gemensamma ramen för målsättningarna. På samma sätt och mer globalt avseende motsvarar de grundläggande tillträde samt yrkeslivet, möjligheter till anställning. nya meriter insatser till 14 andra Två transnationalitct partnerskspen omfattsr inånga aktörer. åskådliggörs det aspekter och faktum även: att med kommissionens inriktningar för lokal utveckling och skapande av nya arbetstillfällen. Även om rapporterna betonar svårigheten med transnationalitet vid förvaltning av projekt, betonar de framförallt dess stora tillgångar. Projektens europeiska dimension kan därför ses ur följande fyra olika synvinklar: 1. För att uppnå målsättningarna med tillträde, möjlighet till anställning, tillgång, etc. väljer initiativtagare och partner frivilligt omvägen via transnationalitet, för att prova nya synsätt som kan ge svar på de pågående förändringarna. 2. Skapande av verktyg, referens materiel eller gemansamma moduler för utbildning är den huvudsakliga målsättningen. Inför problematik som ofta inte alltid) förekommer på nationell nivå, är det givna svaret grundläggande transnationellt. (men 3. Den europeiska dimensionen eftersträvas mer förädling än som en gemensam som en konstruktion inom projekten. 4. Den europeiska dimensionen eftersträvas och gynnas slutligen genom rörlighet, utbyte samt medel för att underlätta detta utbyte. En annan stor fördel är att aktörerna inom dessa projekt kompletterar varandra. Då partnerskapen omfattar många aktörer kan projektet ha höga målsättningar. sätt genom strukturer framträder nya att för På detta institutioner, partnerskap, yrkessammanslutningar, utbildningsorganisationer, lokala myndigheter eller företag blir delaktiga. När det gäller effekt är dessa nya former själva en konsekvens av hur programmet fungerar. olika Programmet har i det hänseendet möjliggjort ett närmare samarbete mellan universitet och foretag, där de ena tillför sin metodik och de andra sin kunskap och know-how, såväl till förmån för företagen för systematiseringen av universitetets metodiska synsätt, som för de universitet som försöker minska klyftan som fortfarande alltför ofta skiljer den högre undervisningen från arbetslivet i vissa medlemsstater och deltagande länder. Projekten har för övrigt en tendens att alltmer öppna sig mot nya verksamhetsområden, som hittills varit mindre öppna för utbildningsåtgärder. Nya yrkesprofiler kommer därför fram på områden som miljö, hälsa, restaurering av kulturarvet, säkerhet, sysselsättning i närmiljön, etc, vilka alla är i linje förmån områden inom missgynnade Rent allmänt kan man konstatera en ökning av för utbildningsåtgärder nya till inte berörs av i allmänhet målgrupper som yrkesutbildningsåtgärder, såsom etniska minoriteter, grupper samt handikappade. Man kan emellertid beklaga att förslag av god kvalitet i kombination med lika rättigheter är alltför få. Det förefaller även som om de särskilda hänvisningarna till sammanslutningarna universitet företag för utbildning inom åtgärder som kan åtnjuta gemenskapsstöd har kunnat skapa en viss tvetydighet tidigare med de AUEF Comettprogrammet. Men programmets mycket stora och öppna struktur som ger plats för samtliga aktörer inom utbildning är sannolikt en gynnsam faktor både när det gäller utbud och efterfrågan. i det stöds som 3. 4. 5 Effekt och rörlighet En avsevärd effekt av programmet består i att den transnationella rörligheten utvecklats. Unga under utbildning, antingen som praktikanter eller inom skolsystemet, unga arbetstagare, studerande och unga med examen omfattas av denna utmaning från den europeiska rörligheten, för att förbättra eller bibehålla sin egen möjlighet till anställning samt underlätta tillträde till arbete och bibehålla en stabil sysselsättning. Experiment med nya modeller för växelvis sysselsättning genom arbete och praktik är särskilt intressant. Rörligheten bidrar till att de ungas tillträde till arbetsmarknaden därmed förbättras och medför en ökad know-how i termer av kompetens, såväl ur språklig synvinkel som när det gäller yrkeserfarenhet. Det ger framförallt ett tillskott när det gäller personlig erfarenhet och meritförteckning. Företagen vinner på denna rörlighet tack vare flexibiliteten i synsättet med moduler och de nya vägarna för växelvis sysselsättning genom arbete och praktik, som framförallt vänder sig till en målgrupp med höga eller till och med mycket höga kvalifikationer. Två typer av verksamhet framträder: å ena sidan, byggande och förstärkning av nät som både är organisationer för resurser och organisationer som direkt främja främjar målsättningarna med att rörlighet och praktikanters tillträde till arbetslivet. Å andra sidan, för information och förvaltning avsedda för lärlingar, som kan fungera som vektor för att gynna tillträdet till yrkeslivet. tillhandahållande av verktyg I det sammanhanget bidrar projektens innovativa karaktär starkt till partners ka pets strukturer. 15 för Projekten begränsad rörlighet uppvisar innovation när de endast är en kopia av projekt som uppstår ur tidigare program, vilket är fallet med vissa projekt som stöds av tidigare strukturer (samma problematik, samma partnerskap). De som däremot för in rörligheten i ett större sammanhang för att svara mot en exakt problematik, genom att inrätta införliva arbetsmarknadens lämpliga regler och parter, får en mycket omfattande potentiell effekt. Denna effekt blir särskilt tydlig när praktik och utbytesprogrammen integreras i en problematik där har utarbetats. Praktik och ett pilotprojekt utbytesprogrammet blir då ett stöd till pilotprojektet. Det är en konkretisering av projektets transnationella inriktning och gör det möjligt att integrera pilotprojektet i ett nät. Det kan även möjliggöra för utländska partner att åtnjuta nationella erfarenheter. 3. 4. 6 Effekt, globalt synsätt nya utbildningsmetoder och och arbetsuppgifter reflexion, om yrkenas Det visar sig att effekten är ännu större när projektet lyckas utveckla verkliga utbildningsstrategier genom att skapa ett tydligt samband mellan flera komponenter: analys av förändringar inom kunskap och know-how, förståelse av tillhörande yrken, sysselsättning, know-how, utarbetande av metodik för att analysera framtida samt utbildningar, framtidsstudier former. Processen med att utarbeta projekt blir alltmer en logisk utveckling av en global metodik för arbete sysselsättningens som består referenspunkter, analys av tjänster, fastställande av vilken know-how som krävs för innehavarna av dessa tjänster, analys av företagens behov inom kunskaper, utveckling av bildningsmaterial, användning av nya verktyg för praktik/inlärning och medel för att sprida resultaten, allt grundat på ny teknik. föregripande framtida fastställa i att Effekten borde bli särskilt tydlig vid utveckling av ett pilotprojekt, som har till uppgift att sprida resultat, baserat på undersökningar och analyser. Projektens utgångspunkt är i allmänhet en analys om vad som förekommer på området. Därför utarbetas antingen monografier eller fallstudier i de olika partnerländerna eller frågeformulär som gör det möjligt att bedriva fältundersökningar bland företag som tidigare valts ut. På detta stadium identifieras behoven i form av ny kompetens, införande av ny teknik och nya verktyg eller i form av sysselsättning som uppstår och motsvarande behov av utbildning för varje partner. I det här stadiet förefaller utbytet mellan partner när det gäller olika utnyttjade koncept samt vilken metodik som bör utvecklas både stort och omfattande. Det gäller sedan att kapitalisera upplysningarna från analysen och utifrån de nationella slutsatserna fastställa en gemensam syntes. kommer Effekten av globala, konkreta och målinriktade synsätt, som vilar på verkliga strategier för att tillföra en lösning på ett exakt problem, vare sig det gäller tillträde till arbetslivet, tillgång till utbildning för arbetstagare inom små och stora företag eller andra. Pedagogiska diskussioner, framtagning av utbildningsmaterial, skapande av produkter (till exempel en CD-ROM), är bara delar av en större helhet av inom yrkesutbildningen. ingenjörskonst 3. 4. 7 Genomförd effekt och uppfattad effekt Leonardo da Vinci-programmet, och mer allmänt yrkesutbildningen, kännetecknas av en skillnad mellan fastställda ambitioner och genomförande i praktiken. och programmets Ur den synvinkeln förefaller det som om det breda allmänna perspektivet målsättningar haft inverkan på effekten. Det har möjliggjort ett överflöd av initiativ, men innebär också att de splittrats. Om man dessutom beaktar inom komplexiteten mångfalden yrkesutbildningen är det lätt att förstå att all genomförd effekt inte direkt kan uppfattas. och Det förefaller emellertid enligt de olika rapporterna inletts och de som om det samarbete som arbetsplatser som öppnats för att motsvara de pågående förändringarna är lovande. Därom vittnar överflödet av initiativ inom nya meriter, tillträde till arbetslivet, växelvis tillämpning av arbete och praktik, tillgång och möjlighet till arbete där konvergensen nu kan skönjas. På samma sätt gör spridningen av bra praktiska tillämpningar på europeisk nivå, vilka för närvarande kan konstateras, att erfarenheterna behöver anpassas och utökas. Det är av allra största betydelse att dessa innovationer iakttas. Rent allmänt framgår det av analysen att effekten av de projekt som bedrivs inom Leonardo da Vinci- programmet beror på flera faktorer: • projektets grad av öppenhet genom att det är transnationellt och tvärgående, • projektens förmåga att omfatta olika målgrupper (unga utan kvalifikationer, arbetstagare i små och medelstora företag, etc) som de vänder sig till, • graden av delaktighet för arbetsmarknadens parter, framförallt, men inte enbart, när det gäller processen med genomförande, förverkligande och spridning av projektet, 16 • graden av delaktighet för de parter som direkt bidrar till att definiera systemen för utbildning, • ämnets relevans och projektets kvalitet, • kvaliteten i projektets förvaltning, • lör strategin och marknadsföra produkterna, exempelvis produkter för distansutbildning eller datorstödd utbildning. resultaten sprida att rapporterna När interimsrapporten upprättades och särskilt när de nationella utvärderingarna upprättades var det för tidigt att ställa frågan om förhållandet mellan innovation, effekt och förändring då större delen av projekten just hade inlett sitt arbete. och Det är dessutom värt att notera att programmet utvecklas vartefter de olika förslagsinbjudningarna genomförs. Schematiskt kan en tendens noteras mot en minskning av antalet framlagda förslag till förmån för en bättre kvalitet och en bättre förståelse av programmet. Uppenbarligen liknade de projekt som första lorslagsinbjudn ingen fortfarande ofta de tidigare programmen. överlämnades den vid Det är inget märkligt konstaterande eftersom en viss kontinuitet enbart är logisk. Inom yrkesutbildningen arbetar man inte med plötsliga förändringar. Man kan emellertid redan nu konstatera att Leonardo da Vinci-programmet starkt bidragit till att göra yrkesutbildningen mer enhetlig. Vi har nu passerat det stadium där var och en på sitt håll uppfinner tack vare hjulet på nytt och detta, framförallt, programmets struktur som motiverar aktörerna att samarbeta. 1 det hänseendet utgör skyldigheten att samarbeta en garanti både för investeringarna och för att kliva ur de gamla hjulspåren. Det bör slutligen noteras att effekten av de projekt som erhållit bidrag från Leonardo da Vinci-programmet även beror på strategierna för spridning av resultaten som genomförs av projektens initiativtagare. Det intresse som uppstått genom programmet och de medel och verktyg för utbildning som kommer att utvecklas under hela dess existens kommer säkerligen att bidra till en verklig uppvärdering av resultaten till förmån för yrkesutbildningens utveckling i de deltagande länderna. Men såsom den externa utvärderingen anger har spridningen av resultaten just inletts och den är därför fortfarande ganska begränsad. Även om det efterfrågas i ansökningsformulären är det dessutom få projekt som angivit en exakt strategi och som avsätter särskilda medel för spridningen. Det är även troligt att projektens av budgetminskningar lägger ned mindre energi på detta slag av verksamhet. initiativtagare grund på För att motverka denna brist arbetar kommissionen tillsammans med projektets samtliga aktörer för att fästa särskild uppmärksamhet vid åtgärder för stt sprida och uppvärdera resultaten på europeisk nivå. Därför arrangerades en första produktmässa i början av Leonardo da Vinci-programmet vilket gjorde det möjligt för intresserade personer att få kännedom om olika resultat och produkter, huvudsakligen från gemenskapens tidigare utbildningsprogram. Den externa utvärderingen påvisar bland annat fyra diskussionsvägar som direkt skulle kunna bidra till att förbättra strategierna när det gäller spridning för programmet och projektens initiativtagare. Det handlar om: 1. Spridning av exempel på bra tillämpningar. Här är det lämpligt att identifiera de mest lyckade projekten och ta fram handledningar om bra tillämpning utifrån lärdomar från projekt som skulle kunna användas som förebilder. 2. Införande av projekten i ett kontaktnät. I förekommande fall bör varje projekt uppmuntras att delta i nät på europeisk nivå, som innefattar eller andra gemenskapsnivå, för att ömsesidigt sprida och uppvärdera erhållna resultat. nationell åtgärder nivå på 3. Betydelsen av ny teknik för information och kommunikation. ny har informations- Hittills och kommunikationsteknik utnyttjats mycket sparsamt, vare sig det gäller förvaltning eller global spridning av projektresultaten. Det skulle därför vara lämpligt att förbättra den information som finns tillgänglig via Internet och införliva inte bara en databas med information om projekt från olika kompendier eller produktkataloger, utan även inrätta ett verkligt forum informationsutbyte mellan projekten. Det nuvarande systemet för att söka samarbetspartner på gemenskapsnivå bör även utvecklas. för diskussion och 4. Spridning av produkterna. ram En mängd projekt, och särskilt pilotprojekten, tar tillämpningar fram produkter med utanför projektets för partnerskap. Den första uppgiften för Leonardo da Vinci-programmet är då att överföra produkterna inom yrkesutbildning till en europeisk nivå och underlätta tillgången till dessa, exempelvis genom översättning. Det borde därför vara möjligt att såsom den externa utvärderingsrapporten vidarebefordra lärdomarna från samtliga projekt inom Leonardo da anger 17 Vinci-programmet och i lämpliga fall stödja resultaten av projekten även efter att programmets bidrag till projektet har upphört. länder informerades om förfaranden och planering initiativen. avseende de olika programmen och Medlemsstatemas och de deltagande ländemas uppmärksammades även på nödvändigheten av att införa lämpliga strukturer för samordning. 4. SAMBAND MED TIDIGARE PROGRAM OCH EUROPEISKA KOMPLEMENTARITET MED GEMENSKAPENS ÖVRIGA PROGRAM OCH INITIATIV På det hela taget kan övergången från de tidigare utbildningsprogrammen Force, Comett, Eurotecnet, Lingua och Petra till det nya Leonardo da Vinci- programmet ses ur två synvinklar. i de För det första utmärktes övergången av en vilja att garantera en viss kontinuitet mellan de stora inriktningarna tidigare programmen och grundprinciperna i Leonardo da Vinci-programmet i enlighet med artikel 4, stycke 2 i rådets beslut. Erfarenheterna från de tidigare programmen har alltså beaktats genom att ett stort antal partnerskap fortsätter att samarbeta för att utveckla nya synsätt, även om det ofta sker på olika villkor. Det bör i sammanhanget kontinuitet noteras underlättats av övergångsbestämmelserna. att denna För det andra går utformningen av det nya programmet längre än de förvärvade erfarenheterna från de tidigare programmen. Leonardo da Vinci- programmet gör det möjligt att samla olika teman och tack vare ett ökat antal distinkta målgrupper inriktningar och åtgärder. Därmed stöder programmet mer utbildningspolitikens kompletterande inriktning, genom att förena olika åtgärdsområden som till exempel lika möjligheter, regional och lokal utveckling, social dialog, etc. tidigare de än med När det gäller Leonardo da Vinci-programmets Sokratesprogrammet, samband gemenskapsinitiativ som Adapt och Employment eller det fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling är situationen lite annorlunda. Beslutet om att inrätta programmet betonar nödvändigheten av operativ samstämmighet och att det nuvarande programmet och åtgärdsprogrammet på utbildningsområdet kompletterar varandra, liksom övriga program som inrättats på initiativ av gemenskapen. förslagsinbjudningen För att säkerställa att de kompletterar varandra har kommissionen vidtagit olika åtgärder. Innan den genomfördes första iordningställde kommissionens berörda avdelningar ett referensdokument som åskådliggjorde de olika nivåerna komplementaritet. Dokumentet lades fram för de olika programmens kommittéer samt medlemsstaterna, och deltagande graden samt av och gemenskapens På nationell nivå har därför en rad stater genom sina nationella samordningsinstanser fastställt förfaranden som gör det möjligt att kontrollera eventuella samband mellan projekt som överlämnats inom ramen för inbjudan att lämna förslag i Leonardo da övriga Vinci-programmet program och initiativ. Syftet är huvudsakligen att undvika onödiga överlappningar mellan projekt inom olika program och initiativ. Det bör även noteras att på nationell nivå kan en representant för Europeiska socialfonden enligt nationella bestämmelser ha tillträde till nationella Leonardo da Vinci- kommittéer, och en representant för Leonardo da Vinci-programmet i Europeiska uppföljningskommittéerna socialfonden. inom delta kan Inom kommissionen uppnås denna enighet genom konsultation mellan avdelningar när det gäller förteckningar över förutvalda projekt i form av en korsvis granskning. När det gäller de europeiska strukturfonderna deltar dessutom en tjänsteman från GD XXII med ansvar för Leonardo da Vinci- för programmet genomförande av Adapt och Employment. Det fjärde ramprogrammet om forskning och teknisk utveckling och särskilt det andra området av det slutgiltiga programmet om socioekonomisk forskning, som om omfattar och utbildning yrkesutbildning, bidrar till den grundläggande löpande forskningen på området. i mötena med ansvariga forskning Sådana åtgärder, som exempelvis en gemensam databas liknande den som för närvarande används för Linguaprogrammet, blir ännu mer nödvändiga då det ökande antalet projekt innebär att förfaranden samt budget och bokföringsregler särskilt måste beaktas. till nationella Det skulle därför vara lämpligt att kommissionen förstärker sitt stöd till exempel genom att ställa sina centrala databanker till förfogande, så att principen om komplementaritet kan säkerställas. Det förefaller emellertid självklart att det verkliga arbetet när det gäller komplementaritet endast kan utföras effektivt på nationell nivå. instanser, Det skulle även vara möjligt att gynna en sammanslagning mellan projekt som överlämnas av olika partnerskap och som behandlar liknande teman. Frågan om komplementaritet och varje deltagares specifika område i gemenskapens program och initiativ kvarstår. Känslan av konkurrens mellan gemenskapens program och initiativ förstärks av 18 bristen på enighet när det gäller inriktningar och innehall i de finansierade projekten. Uppgiften borde vara att eftersträva en komplementaritet som för respektive åtgärd på hans kompetensnivå, i förhållande till den andres åtgärder. innebär aktör en fastställa ïvu oundviklig slutsats är att det är nödvändigt att ytterligare för gemenskapens olika program och initiativ och ännu en gång betona deras särskilda egenskaper och skillnader sinsemellan. målsättningarna fundera över villkoren lämpligt att Rent allmänt skulle det även vara ytterligare för samarbete mellan gemenskapens olika program och initiativ, i likhet med den gemensamma inbjudan att lämna förslag som Task Force Multimedia genomförde under 1997 på området multimedia undervisning och innefattade sex gemenskapsprogram. Denna som gemensamma inbjudan resulterade i 837 inledande förslag, varav 371 innehöll en komponent ur Leonardo da Vinci-programmet. som som En annan diskussionspunkt är huruvida Leonardo da ett är utformat Vinci-programmet, "europeiskt skulle innovationslaboratorium", reserveras för utveckling av nya och innovativa synsätt på området yrkesutbildning som kan stödja andra program och initiativ. Det skulle därför vara fördelning, tänkbart att ha inom spridning samarbete gemensamma projekt förbättra effekten av programmen. liknande synsätt på och resultat för att genom aktiviteter av Med tanke på dessa kommentarer skulle Leonardo da Vinci-programmet kunna ses som en koppling mellan vetenskapsvärldens kunskaper och spridningen av innovativa produkter som ställs til! förfogande för socioekonomiska åtgärder i Europeiska unionen. 5. SLUTSATSER I samband med utarbetandet av de nationella rapporterna och den externa utvärderingen, det vill säga efter nära två år av verksamhet inom Leonardo da Vinci-programmet, kan några slutsatser dras. förvaltning För det första bör det noteras att samtliga strukturer på för gemenskapsnivå som nationell nivå bidrar mycket aktivt till programmets utveckling och till att nå målgrupperna. programmet såväl av För det andra har Leonardo da Vinci-programmet förslagsinbjudningar, haft stor framgång med sina två totalt 1542 vilket framgår av pilotprojekt, samt undersökningar och analyser och genom en bred spridning av mottagarna av anslag. finansieringen av praktik och utbytesprogram första resultaten europeiskt För det tredje är programmets effekt tydlig. Det har blivit gemenskapens program för yrkesutbildning och är allmänt accepterat, även om vissa gruppers deltagande (exempelvis små och medelstora företag) måste utökas. Enligt de av programmet märks det tydligt att en verklig kapacitet inom på yrkesutbildningsområdet är på väg att effektivt konsolideras. Programmet har därför börjat fungera som ett "europeiskt Ett stort antal innovativa projekt arbetar inte bara med nya produkter utan även med införandet av kompletta till utbildningsstrukturer, alltifrån utvärdering av resultatet av i de genomförda åtgärderna. behovsanalys investeringarna innovationslaboratorium". expertkunnande För det fjärde kan det även noteras att Leonardo da Vinci-programmet genom sina olika projekt aktivt bidrar till att uppvärdera bilden av yrkesutbildning i Europa. Programmet har skapat ett utrymme för yrkesutbildning som betraktas separat, genom att förstärka den nödvändiga ökande jämlikheten mellan å ena sidan allmän undervisning och yrkesutbildning och å andra sidan praktik och yrkesspecialisering. Till denna tendens kommer den starka inriktningen på främjande av rörlighet, som går hand i hand med språkkunskaperna. Genom en transnationella näten och samarbete bidrar genomförande programmet till industriella förändringar, genom utveckling av nya modeller och praktiska tillämpningar inriktade på nya verksamhetsområden som till stor del stöder sig på nya tekniska verktyg. till processen med anpassning av inom de intensifiering innovativa projekt av För det femte bör det nämnas att en av styrkoma med programmet är dess stora mångfald. Den kan påvisas såväl när det gäller programmets struktur när det gäller olika målsättningar och prioriteringar, som när det gäller produkter, initiativtagare och samarbetspartner, samt när det gäller målgrupper. typ av Denna mångfald motsvarar emellertid en komplexitet inom programmet i sig, som framförallt kännetecknas av det stora antalet målsättningar, åtgärder och tidsmässiga krav, prioriteringar. Därtill kommer knutna av införande Leonardo da Vinci-programmet i januari 1995 efter beslutet de 1994, vilka införa ett så inneboende svårigheterna med att ambitiöst program. till villkoren om i december förstärkt snabbt av ett dubbelt förfarande Förekomsten för utvärdering och urval i förväg inom kommissionen och medlemsstaterna har, med tanke på programmets omfattning, medfört svårigheter som skulle behöva granskas mer noggrant bättre för öppenheten inom förfarandena. att uppnå 19 Det bör dessutom tilläggas att förfarandena för förvaltning, kontrakt och kontroll i vissa fall och på olika nivåer medfört förseningar som kan ha förhindrat ett fullgott genomförande av projekten. Rent allmänt har avsaknaden av gemensamma databaser avseende förslagen mellan kommissionen och medlemsstaterna och deltagande länder, deras användning av olika urvalskriterier, det faktum att de nationella prioriteringarna (för område I) kan skilja sig åt och inte nödvändigtvis motsvara de prioriteringar som fastställts av kommissionen efter yttrande från kommittén, ibland medfört störningar vilket de nationella rapporterna och den externa utvärderingen är eniga om. Den valda budgetstrategin slutligen har lett till lägre anslag för initiativtagarna till förmån för ett ökat antal projekt. Skyldigheten omformulera projekten har medfört svårigheter och ytterligare förseningar. att Man får heller inte glömma att för ett antal potentiella initiativtagare som har liten kännedom om tidigare program har förfarandet med inbjudan att lämna förslag och urvalsförfarandet kunnat utgöra ett handikapp. Dessa svårigheter har accentuerats av det faktum att programmet fick startas samtidigt som förvaltningen av övergångsåtgärdema och övergången från de tidigare programmen till det nya Leonardo da Vinci- programmet. Den externa utvärderingen nämner för övrigt några exempel på svagheter som lämpligen bör åtgärdas om man vill stimulera innovationen: • De olika nationella instanserna har fastställt olika tillämpat olika nationella prioriteringar och urvalskriterier. • Det slutgiltiga urvalet har varit fortsatt starkt påverkat av nationella beaktanden när det gäller antalet projekt i varje land och fördelningen av resurser mellan länderna. Antalet projekt har därför ökat och respektive projekts budget minskats. • De experter som varit aktiva i urvalsprocessen har betonat att en utvärdering som enbart genomförts projekt för projekt inte gör det möjligt att bedöma respektive fördelar med projekt som liknar varandra. • Tiden mellan mottagande av förslag och annonsering av utvalda förslag förefaller ha varit alltför lång för ett femårsprogram där projekten i medeltal löper under två eller tre år. • De administrativa aspektema av förslagen var relativt tunga och utvärderingarna grundades enbart på skriftliga förslag. Under dessa omständigheter har man kanske försökt att välja ut projekt som hade störst möjlighet att lyckas när det gäller förvaltning, snarare än projekt med det mest stimulerande konceptet. Det bör i sammanhanget emellertid noteras all lärdomarna från de två första förslagsinbjudningarna, samt de nationella rapporterna och den externa utvärderingen, bara kan bidra till att förstärka och berika förfarandena avseende förvaltning vilka bidrar till programmets effektivitet. Dessa aspekter bör beaktas vid definition av programmets fortsättning. Den externa utvärderingen erbjuder ett antal diskussionsvägar som av den anledningen snabbt bör granskas. Det är i det sammanhanget uppenbart att genomförandet av den här av ett program omfattningen, också måste innebära kontinuerlig förbättring av förfaranden och villkor för förvaltning, där alla berörda aktörer bidrar. Leonardo da Vinci-programmet skall, vilket också anges i överskriften till rådets beslut i december 1994, vara ett instrument för att genomföra en politik för yrkesutbildning inom Europeiska gemenskapen. 20 ISSN 1024-4506 KOM(97) 399 slutlig DOKUMENT SV 16 15 01 Katalognummer : CB-CO-97-399-SV-C ISBN 92-78-23299-8 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg <&/


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1441/97 of 23 July 1997 determining the percentages of quantities which may be allowed in respect of import licence applications lodged in July 1997 under tariff quotas for meat provided for in Regulation (EC) No 2512/96 for the Republic of Poland, the Republic of Hungary, the Czech Republic, Slovakia, Bulgaria and Romania

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
beef
import licence
quantitative restriction
tariff quota


title: 97/575/CE, CECA, Euratom: Decisão da Comissão de 23 de Julho de 1997 que adopta os coeficientes de correcção aplicáveis com efeitos a partir de 1 de Agosto, 1 de Setembro, 1 de Outubro, 1 de Novembro e 1 de Dezembro de 1996 às remunerações dos funcionários das Comunidades Europeias colocados nos países terceiros

eurovoc_concepts:
European official
exchange rate
pay
pay rise
ratio
third country

formats: html pdfa1b print


title: Règlement (CE) n° 1428/97 de la Commission du 23 juillet 1997 modifiant le règlement (CEE) nº 2037/93 portant modalités d'application du règlement (CEE) nº 2081/92 relatif à la protection des indications géographiques et des appellations d'origine des produits agricoles et des denrées alimentaires

eurovoc_concepts:
agricultural product
consumer information
designation of origin
foodstuff
location of production


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1441/97 af 23. juli 1997 om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger, indgivet i juli 1997 om importlicenser for kød i forbindelse med de toldkontingenter for oksekød, der i forordning (EF) nr. 2512/96 er fastsat for Republikken Polen, Republikken Ungarn, Den Tjekkiske Republik, Den Slovakiske Republik, Republikken Bulgarien og Rumænien


title: Verordening (EG) nr. 1428/97 van de Commissie van 23 juli 1997 houdende wijziging van Verordening (EEG) nr. 2037/93 tot vaststelling van toepassingsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 2081/92 van de Raad inzake de bescherming van geografische aanduidingen en oorsprongsbenamingen van landbouwproducten en levensmiddelen


title: 378 L 0546 : Council Directive of 12 June 1978 on statistical returns in respect of carriage of goods by road, as part of regional statistics (78/546/EEC)(OJ No L 168, 26.6.1978, p. 29).,378 L 0546 : Directiva del Consejo de 12 de junio de 1978 relativa a la relación estadística de los transportes de mercancías por carretera en el marco de una estadística regional (78/546/CEE)(DO n̊ L 168 de 26.6.1978, p. 29)(EE 07, V. 2, p. 107).,378 L 0546 : Directiva do Conselho de 12 de Junho de 1978 relativa ao registo estatístico dos transportes rodoviários de mercadorias no âmbito de uma estatística regional (78/546/CEE)(JO n̊ L 168 de 26.6.1978, p. 29)(EE 07 F 2, p. 107).,378 L 0546 : Directive du Conseil du 12 juin 1978 relative au relevé statistique des transports de marchandises par route dans le cadre d'une statistique régionale (78/546/CEE)(JO n̊ L 168 du 26.6.1978, p. 29).,378 L 0546 : Direttiva del Consiglio del 12 giugno 1978 relativa alla rilevazione statistica dei trasporti di merci su strada nell'ambito di una statistica regionale (78/546/CEE)(GU n. L 168 del 26.6.1978, pag. 29).,378 L 0546 : Neuvoston direktiivi, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1978, alueellisten tilastojen osana olevista maanteiden tavarakuljetusten tilastoista (78/546/ETY)(EYVL N:o L 168, 26.6.1978, s. 29)(EP. 07/NIDE 02, s. 24).,378 L 0546 : Richtliijn van de Raad van 12 juni 1978 bettreffende de statistiche registratie van het goederenvervoer over de weg in het kader van een regionale statistiek (78/546/EEG)(PB nr. L 168 van 26.6.1978, blz. 29).,378 L 0546 : Richtlinie des Rates vom 12. Juni 1978 zur Erfassung des Güterkraftverkehrs im Rahmen einer Regionalstatistik (78/546/EWG)(ABl. Nr. L 168 vom 26.6.1978, S. 29).,378 L 0546 : Rådets direktiv af 12. juni 1978 om statistisk registrering af vejgodstrafikken inden for rammerne af en regional statistik (78/546/EØF)(EFT nr. L 168 af 26.6.1978, s. 29).,378 L 0546 : Rådets direktiv av den 12 juni 1978 om statistik rapportering om varutransporter på landsväg inom ramen för regionalstatistiken (78/546/EEG)(EGY nr L 168, 26.6.1978, s. 29)(SU 7/Vol. 2, s. 24).,378 L 0546 : Οδηγία του Συμβουλίου της 12ης Ιουνίου 1978 περί των στατιστικών καταστάσεων για τις οδικές μεταφορές εμπορευμάτων, στο πλαίσιο περιφερειακής στατιστικής (78/546/ΕΟΚ)(ΕΕ αριθ. L 168 της 26.6.1978, σ. 29)(ΕΛ 7 Τ 2 σ. 65).

eurovoc_concepts:
EU Member State
carriage of goods
consolidation of EU law
regional statistics
road transport


title: Regolamento (CE) n. 1437/97 della Commissione del 23 luglio 1997 che fissa, per la campagna di commercializzazione 1997/1998, il prezzo minimo da pagare ai produttori e il prezzo d'acquisto da parte degli organismi ammassatori per i fichi secchi non trasformati nonché l'importo dell'aiuto alla produzione per i fichi secchi e che modifica il regolamento (CEE) n. 626/85

eurovoc_concepts:
dried product
minimum price
pip fruit
producer price
production aid
purchase price


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1434/97 af 23. juli 1997 om ændring af forordning (EF) nr. 1267/94 om anvendelse af aftaler mellem Den Europæiske Union og tredjelande om gensidig anerkendelse af visse former for spiritus

eurovoc_concepts:
Mexico
United States
agreement (EU)
alcoholic beverage
marketing standard
product quality


title: Propuesta de decisión del Consejo sobre la celebración del Acuerdo en forma de Canje de Notas referente a la aplicación provisional del Protocolo que establece las posibilidades de pesca y la contrapartida financiera contempladas en el Acuerdo entre la Comunidad Europea y el Gobierno de la República de Guinea Bissau relativo a la pesca en alta mar frente a la costa de Guinea Bissau durante el período comprendido entre el 16 de junio de 1997 y el 15 de junio del año 2001

eurovoc_concepts:
Guinea-Bissau
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing rights
inshore fishing
protocol to an agreement


title: Besluit nr. 2/97 van de Gemengde Commissie EG/EVA "Gemeenschappelijk Douanevervoer" van 23 juli 1997 tot wijziging van de aanhangsels I en II bij de Overeenkomst van 20 mei 1987 betreffende een gemeenschappelijke regeling inzake douanevervoer

eurovoc_concepts:
EFTA countries
Union transit
customs formalities
single document