eurovoc_concepts:
Bulgaria
EU relations
accession to the European Union
economic situation
political situation

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 15. 07. 1997 KOM(97)2008 slutlig Kommissionens yttrande över Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen A. INLEDNING a) Ansökan om medlemskap Bakgrund till yttrandet Yttrandets innehåll b) Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Bulgarien Historiskt och geopolitiskt sammanhang Bulgariens ståndpunkt beträffande Europeiska unionen Avtalsförbindelser Strategin inför anslutningen Handelsförbindelser Allmän bedömning B. KRITERIER FOR MEDLEMSKAP Parlamentets och den lagstiftande maktens organisation Bedömning av hur parlamentet fungerar Den verkställande maktens organisation Bedömning av hur den verkställande makten fungerar Den dömande maktens organisation Bedömning av hur den dömande makten fungerar 1. 2 Mänskliga rättigheter ocn skydd av minoriteter Medborgerliga och politiska rättigheter Ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter Minoriteters rättigheter och skydd 1. 3 Allmän bedömning 2. Ekonomiska kriterier 2. 1 Den ekonomiska situationen Bakgrund Liberalisering Stabilisering av ekonomin S trukturom vandling Den finansiella sektorn Ekonomisk och social utveckling 2. 2 Ekonomin inför medlemskapet Inledning Övergången till fungerande marknadsekonomi 2 Förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter Framtidsutsikter och prioriteringar \3 Allmän bedömning 3. Förmåga att påta sig skyldigheterna medlemskap i samband med ett 3. 1 En gränslös inre marknad De fyra friheterna - Den allmänna ramen - Fri rörlighet för varor - Fri rörlighet för kapital - Fri rörlighet för tjänster - Fri rörlighet för personer - Allmän bedömning Konkurrens 3. 2 Ny teknik och framtidsfrågor Informationssamhället Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor Forskning och teknisk utveckling Telekommunikation Den audiovisuella sektorn 3. 3 Ekonomiska och fiskala frågor Den ekonomiska och monetära unionen Beskattning Statistik 3. 4 Politiken inom olika sektorer Industri Jordbruk Fiske Energi Transport Små och medelstora företag 3. 5 Ekonomisk och social sammanhållning Sysselsättning och sociala frågor Regionalpolitik och sammanhållning 3. 6 Miljö och livskvalitet Miljö Konsumentskydd 3. 7 Rättsliga och inrikes frågor 3. 8 Utrikespolitik Handel och internationella ekonomiska förbindelser Utvecklingssamarbete Tull Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken 3. 9 Finansiella frågor Finansiell kontroll Budgetkonsekvenser 4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk 4. 1 Den offentliga förvaltningens organisation 4. 2 Administrativ och rättslig kapacitet 4. 3 Allmän bedömning C. SAMMANFATTNING OCH SLUTSATS Bilagor Parlamentets sammansättning Den inre marknaden: Åtgärder enligt vitboken Statistik A. INLEDNING a) Förord Ansökan om medlemskap Bulgarien lämnade in sin ansökan om medlemskap i Europeiska unionen den 5 april 1994 och ministerrådet beslutade den 18 april 1995 att tillämpa det förfarande som föreskrivs i artikel O i fördraget, enligt vilken kommissionen skall höras. Mot denna bakgrund avger kommissionen detta yttrande som svar på den begäran som framlades vid Europeiska rådets möte i Madrid i december 1995 om att kommissionen skulle lägga fram sitt yttrande så snart som möjligt efter regeringskonferensen, som inleddes i mars 1996 och avslutades i juni 1997. Bakgrund till yttrandet Bulgariens ansökan om medlemskap behandlas samtidigt med ansökningar från nio andra associerade länder. Bulgariens anslutning skall ses som ett led i en historisk process i vilken länderna i Central- och Östeuropa efter mer än 40 år förenar sig med resten av kontinenten och ansluter sig till det område av fred, stabilitet och välstånd som unionen utgör. Europeiska rådet drog följande slutsats i Köpenhamn i juni 1993: "De associerade länder i Central- och Östeuropa som så önskar skall bli medlemmar i unionen. Anslutning kommer att äga rum så snart ett land kan påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför och uppfyller de ekonomiska och politiska villkoren. Ett medlemskap förutsätter att - kandidatlandet har uppnått en institutionell stabilitet som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter, - det finns en fungerande marknadsekonomi samt förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen, - landet kan påta sig de skyldigheter som följer med ett medlemskap och ansluta sig till målen för den politiska, ekonomiska och monetära unionen. Unionens förmåga att ta emot nya medlemmar, utan att takten i den europeiska integrationen blir lidande, är också en viktig faktor som ligger i både unionens och kandidatländernas allmänna intresse. " I denna förklaring redogjordes i detalj för de politiska och ekonomiska kriterierna för behandlingen av ansökningarna om anslutning från de associerade central- och östeuropeiska länderna. Europeiska rådet hänvisade vid sitt möte i Madrid i december 1995 till behovet av att inom ramen för strategin inför anslutningen "skapa förutsättningar för en gradvis och harmonisk integrering av dessa stater, särskilt genom att - utveckla marknadsekonomin, - anpassa de administrativa strukturerna, och - skapa stabila ekonomiska och monetära förhållanden". Kommissionen analyserar i sitt yttrande Bulgariens ansökan separat men med iakttagande av samma kriterier som tillämpas för de andra ansökningar om vilka den skall avge yttranden samtidigt. Därigenom respekteras den önskan som Europeiska rådet uttryckte i Madrid, nämligen att en likvärdig behandling av alla ansökande länder garanteras. Vid sidan av de enskilda yttrandena lägger kommissionen inom ramen för sitt meddelande "Agenda 2000" för rådet även fram en allmän bedömning av anslutningsansökningarna och sina rekommendationer beträffande en strategi för framgångsrik utvidgning av unionen. Samtidigt lägger den fram en bedömning av utvidgningens konsekvenser för unionens politik. Yttrandets innehåll Yttrandet är upplagt med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köpenhamn. I yttrandet ingår - en beskrivning av förbindelserna mellan Bulgarien och unionen fram till nu, särskilt inom ramen för associeringsavtalet, - en analys av situationen vad gäller de politiska förhållanden som Europeiska rådet nämner (demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter, skydd av minoriteter), - en bedömning av Bulgariens situation och framtidsutsikter vad gäller de ekonomiska förhållanden som Europeiska rådet nämner (marknadsekonomi, förmåga att hantera konkurrens), - en analys av Bulgariens förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför, dvs. att anta unionens regelverk i form av fördraget, sekundärrätten och politiken på olika områden, och slutligen - en allmän bedömning av Bulgariens situation och möjligheter att uppfylla villkoren beträffande och rekommendation unionen en i för medlemskap anslutningsförhandlingarna. I samband med bedömningen av Bulgarien med hänsyn till de ekonomiska kriterierna och till landets förmåga att anta regelverket har kommissionen också gjort en bedömning av framtidsutsikterna: den har försökt uppskatta vilka framsteg som Bulgarien rimligen kan förväntas göra under de närmaste åren, före anslutningen, med beaktande av att också själva regelverket kommer att fortsätta att utvecklas. Av denna anledning är yttrandet inriktat på ett medellångt tidsperspektiv på omkring fem år, utan att detta innebär en förhandsbedömning av den faktiska tidpunkten för anslutningen. Vid utarbetandet av yttrandet har kommissionen erhållit en mängd upplysningar om Bulgariens från de bulgariska myndigheterna, och många andra informationskällor har också använts, däribland medlemsstaterna och ett stort antal internationella organisationer. situation b) Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Bulgarien Historiskt och geopoUtiskt sammanhang Bulgarien, som begränsas av Svarta havet i öster och Donau i norr, och av bergskedjor utmed landets gränser till Grekland och den f. d. jugoslaviska republiken Makedonien, omfattar en yta på 111 000 km2 och har en befolkning på 8,3 miljoner. Bulgarien har existerat som stat sedan 681, och har bidragit mycket till utvecklingen av den slaviska kulturen. År 1878 lösgjorde sig landet från det Osmanska riket och blev självständigt. Fram till 1946 var Bulgarien en konstitutionell monarki. Landet deltog 1912 i det första Balkankriget mot det Osmanska riket. I det andra Ba^ankriget, året därpå, förlorade landet en avsevärd del av sitt territorium. Bulgarien kämpade på Tysklands sida under första världskriget, och förlorade ytterligare områden vid krigets slut. Även under större delen av andra världskriget kämpade Bulgarien på Tysklands sida, men motsatte sig med framgång deporteringen av judar från landets territorium. År 1944 anslöt sig Bulgarien till de allierade, och 1946 återfick landet de gränser det haft före kriget. Efter kriget var Bulgarien under kort tid ockuperat av Sovjetiska styrkor. I september 1946 avskaffades monarkin genom folkomröstning, och en folkrepublik inrättades. 1947 kontrollerades landet fullständigt av kommunistpartiet. 1956 kom Todor Zjivkov till makten. Han regerade sedan landet i över trettio år. Den starkt centraliserade ekonomiska politiken prioriterade statligt ägd industri, vilket ledde till att industrins andel i landets ekonomi snabbt växte. Jordbruket kollektiviserades, och kooperativ organiserades i större jordbruksindustrikomplex. På sjuttiotalet började den ekonomiska tillväxten avta, och avstannade helt under åttiotalets andra hälft. I november 1989 bröt kommunistväldet i Bulgarien samman. Övergången till demokrati, som inspirerats av liknande utvecklingar i andra länder med tidigare kommunistiskt styre, var snabb och fredlig. Todor Zjivkov avsattes, och en interimsregering styrde landet fram till de första fria valen sedan kriget. Efter detta val har Bulgariens politiska liv präglats av många regeringsskiften och en avsevärd polarisering, men trots detta har de konstitutionella reglerna respekterats, och utveckling har så gott som alltid förlöpt fredligt. Valet i juni 1990 vanns av Bulgariens socialistparti, som är kommunistpartiets efterföljare, men den socialistiska regeringen tvingades avgå i november 1990, på grund av en ekonomisk kris. Den ersattes av en "programregering". Nyval i oktober 1991 ledde till att en koalitionsregering under ledning av Demokratiska krafternas union kom till makten, men även denna regering avlöstes av en icke-partibunden regering året därpå. Valet 1994 ledde till majoritet för socialistpartiet, som bildade regering, men som i februari 1997 återigen tvingades avgå på grund av ekonomiska svårigheter. Den ersattes av en ny interimsregering. President Stojanov, som kommit till makten två månader innan med stöd av Demokratiska krafternas union, bidrog på ett avgörande sätt till att leda landet genom denna politiska kris till nyval i april 1997. Detta val ledde till att Demokratiska krafternas union och dess koalitionspartner tog makten. Anslutningen till EU har vidmakthållits som strategiskt mål av alla regeringar sedan 1990. Bulgariens ansökan om medlemskap som hela nationalförsamlingen, inlämnades den 14 december 1995. I den regeringspromemoria som medföljde ansökan fastställs att "Bulgariens medlemskap i Europeiska unionen utgör ett strategiskt mål och är en fråga av nationell betydelse. Medlemskapet kommer att i unionen, som stöddes av så gott 8 befasta resultaten av de demokratiska reformer som genomförts sedan början av nittiotalet, och utgöra det politiska erkännandet av reformernas framgång. Ett medlemskap i EU kommer att påverka landets framtida ekonomiska utveckling avsevärt. Om demokratiseringsprocessen stabiliseras och marknadsekonomi införs i Bulgarien, är detta till fördel för grannregionens länder och för hela Europa. Det kommer att påverka hela kontinentens säkerhet och stabilitet positivt. Bulgariens strävan efter fullständigt medlemskap i EU speglar landets vilja och beredskap att delta i skapandet av ett enat Europa med fred, välmåga och social rättvisa". Den 29 januari 1997, i samband med sitt besök i Europaparlamentet, förklarade president Stojanov följande: "Inför denna illustra församling skulle jag vilja bekräfta att vi åtagit oss att sträva efter integration i Europeiska unionen och främja gemensamma europeiska synsätt. Detta utgör den högsta prioriteten för Bulgariens politik, som. röner stor samstämmighet bland landets politiska krafter. De viktigaste drivfjädrarna bakom en dynamisk utveckling av samarbete och tilltagande integration av vårt land i Europeiska unionen är ett samordnat genomförande av Europaavtalet och den strategi som EU antagit för att förbereda de associerade staterna för fullständigt medlemskap, samt de rekommendationer som ingår i vitboken beträffande deltagande i den gemensamma marknaden. ". Den 21 maj 1997 sade den nye premiärministern Kostov i sitt tillträdestal inför nationalförsamlingen: "Bulgariens val för Europa uttrycker ett samförstånd som tagit form under den långa och svåra process som det bulgariska samhället genomgått under de senaste sju åren". Avtalsförbindelser Diplomatiska förbindelser mellan Bulgarien och Europeiska gemenskaperna upprättades under 1988. Ett handels- och samarbetsavtal slöts i maj 1990. Europaavtalet undertecknades den 8 mars 1993 och trädde i kraft den 1 februari 1995. Ett interimavtal som omfattade Europaavtalets handelsaspekter trädde i kraft den 31 december 1993 och ersatte 1990 års avtal. Europaavtalet utgör nu den rättsliga grunden för förbindelserna mellan Bulgarien och unionen. Avtalet skall utgöra en ram för politisk dialog, främja utvecklingen av handelsrelationer och ekonomiska kontakter mellan partema, utgöra grunden för gemenskapens tekniska och finansiella stöd samt bidra till att stegvis integrera Bulgarien i unionen. Avtalets institutionella ram tillhandahåller de mekanismer som krävs för att genomföra, förvalta och övervaka alla aspekter av relationerna mellan partema. teknisk nivå. På högre nivå utgör Underkommittéer behandlar associationskommittén ett forum för diskussioner, som ofta leder till att man finner lösningar på problem som uppkommit i samband med avtalet. Associationsrådet skall övervaka relationemas allmänna art och deras framtidsutsikter, och kan utvärdera Bulgariens utveckling i fråga om förberedelserna för anslutningen. frågor på I mars 1995 inrättade den dåvarande regeringen ett system för samordning mellan ministerierna för att främja den europeiska integrationspolitiken. Detta system omfattar en ministerkommission, vars ordförande är premiärministern, en kommitté på viceminister-nivå, vars ordförande är ministern för europeisk integration, olika tekniska arbetsgrupper och ett sekretariat för europeisk integration. Den nuvarande regeringen planerar ändringar av dessa arrangemang. Strategin inför anslutningen Genomförande av Europaavtalet och vitboken Europaavtalets institutionella ram är fullbordad och fungerar i enlighet med det avtalade tidsschemat. Associationsrådet har haft tre möten, och associationskommittén har sammanträtt två gånger. Nio ämnesövergripande underkommittéer har upprättats, och dessa gemensamma EU: s parlamentskommitté har sammanträtt tre gånger. sammanträder regelbundet. Bulgariens och Frågor har uppkommit beträffande ersättning till Bulgarien för avtalets försenade ikraftträdande, anpassning av Bulgariens exporttariffer och -kvoter till gällande kvoter och tariffer i Visegradstatema, samt anpassning av Europaavtalet i samband med Uruguayrundan och unionens senaste utvidgning. Alla dessa frågor har lösts. regeringen för att kunna i maj 1996 en "strategi I kommissionens vitbok från 1995 om den inre marknaden fastställs den lagstiftning som anslutningskandidater måste tillämpa införliva och genomföra gemenskapens regelverk, samt nödvändiga förutsättningar för genomförandet av den inre marknaden (de s. k. fas I-åtgärderna) som måste prioriteras. Till följd av vitboken antog den bulgariska för genomförandet av rekommendationerna i vitboken". Detta dokument ger en omfattande redogörelse för den befintliga bulgariska lagstiftningen i ljuset av de krav som uppstår i samband med anpassningen innehåller dokumentet ett tidsschema för anpassningen av lagstiftningen och fastställer vilka regeringsorgan som är ansvariga för dessa frågor. Ett lagråd har upprättats under justitieministeriets (nyligen omdöpt till Ministeriet för rättsliga frågor och europeisk integration på det rättsliga området) tillsyn, i syfte att säkerställa att utkast till lagstiftning överensstämmer med EU:s lagstiftning och bruk. Den nya regeringen har utlovat en nationell strategi för att påskynda förberedelserna för EU-medlemskapet. till gemenskapens regelverk. Dessutom Bulgarien gör goda framsteg inom ramen för Europaavtalet. Få problem har uppstått i samband med handelsfrågor. På grund av inre samordningsstrukturer har det varit svårt att utnyttja avtalet till fullo, men den nya regeringen har åtagit sig att avhjälpa dessa svagheter. i Bulgariens svagheterna Den strukturerade dialogen Bulgarien har deltagit i den strukturerade dialogen, och ser den som ett verktyg för att förbereda anslutningen. Bulgarien har lämnat in ställningstaganden till olika möten, däribland ett ställningstagande beträffande landets politik inför anslutningen. Phare Landets sammanlagda Phare-budget för perioden 1990-1995 uppgick till 476 miljoner ecu, och för 1996 anslogs 62,5 miljoner ecu. Under de senaste två åren har den totala 10 kontraktandelen stigit till 70 %. Mindre framgångar har uppnåtts inom omstrukturering av företag, finanssektom, privatisering och jordbruk, främst på grund av bristande reformvilja, men den nya regeringens reformprogram medför förbättringar inom dessa sektorer. Genomförandet av det gränsöverskridande samarbetet med Grekland har försenats avsevärt på grund av Bulgariens oförmåga att förena sin regionala roll som katalysator med åtgärder inom administration och förvaltning. Över 40 miljoner ecu är oanvända, och för 1996 och 1997 har ingen ny budget anslagits. Deltagande i gemenskapens program 1996 fick Bulgarien rätt att delta i gemenskapens program i enlighet med Europaavtalets tilläggsprotokoll. Diskussioner har inletts beträffande Bulgariens deltagande i Ungdom för Europa och SAVE från och med 1998. Dessutom förbereds landets deltagande i Socrates och Leonardo. Handelsförbindelser De ekonomiska förbindelserna mellan Bulgarien och unionen har utvecklats positivt under de senaste sex åren. EU:s import från Bulgarien ökade med 260 % under denna period: 1995 uppgick den till 1,83 miljarder ecu. Viktigast är jäm, stål, oädla metaller, textilier, jordbruksprodukter och kemiska produkter. Under samma period ökade EU:s export med 37 %, till 2,05 miljarder ecu under 1995. De viktigaste exportprodukterna är maskiner och utrustning, jordbruksprodukter, textilier och kemikalier. Bulgariens fyra viktigaste handelspartner i unionen är Tyskland, Förenade kungariket, Italien och Grekland. Handeln mellan Bulgarien och de grannländer som inte ingår i gemenskapen är ytterst blygsam. Allmän bedömning Sedan 1989 har förbindelserna mellan Bulgarien och unionen utvecklats positivt. Inga nämnvärda strategiska hinder har uppstått, men Bulgarien kommer att behöva ändra sin konstitution så att medborgare i EU:s medlemsstater kan förvärva land (på annat sätt än genom arv), och skärpa sina gränskontroller. Däremot har Bulgariens integration bromsats av landets politiska och ekonomiska problem och av de bestående svagheterna i dess förvaltningsstrukturer. Den nya regeringen har åtagit sig att ta itu med dessa problem. 11 B. KRITERIER FÖR MEDLEMSKAP 1. Politiska kriterier Vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn fastställdes ett antal "politiska" kriterier för de central- och östeuropeiska kandidatländemas anslutning: länderna skall ha "stabila institutioner som utgör en garanti för demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter". För att kunna utföra den begärda bedömningen har Europeiska kommissionen använt sig av ett flertal informationskällor: de bulgariska myndighetemas svar på det frågeformulär som kommissionen skickade ut i april 1996, uppföljning av bilaterala möten, analyser från medlemsstatemas ambassader och kommissionens delegation, bedömningar som gjorts av internationella organisationer (särskilt Europarådet och OSSE), rapporter från i eke-statliga organisationer osv. I denna analys görs en systematisk undersökning av de viktigaste aspektema av statsmaktemas organisation och sätt att fungera och av mekanismerna för skydd av de grundläggande rättigheterna. Analysen är inte enbart en rent formell beskrivning utan ett försök att bedöma hur demokratin och rättsstaten i själva verket fungerar. Denna bedömning avser situationen i juni 1997. Det görs ingen grundlig genomgång av tidigare förändringar eller förändringar som eventuellt aviserats för framtiden, även om avsikten att reformera en viss sektor oftast har tagits i beaktande vid bedömningen. Läget inom förvaltningen nämns bara kort här och utvecklas vidare i kapitel 4. 1. 1 Demokrati och rättsstat I juli 1991 antog Bulgarien en ny konstitution, som markerar landets övergång till parlamentarisk demokrati. De bulgariska institutionerna fungerar normalt, och de olika myndigheterna respekterar kompetensfördelningen och samarbetar med varandra. Parlamentets och den lagstiftande maktens organisation Parlamentet har en kammare, nationalförsamlingen, som består av 240 ledamöter som väljs för fyra år i proportionella val. Det finns inga särskilda regler för minoriteters representation i parlamentet. I samband med det senaste valet valdes dock femton företrädare för den turkiska minoriteten in. I enlighet med artikel 99. 5 landets president upplösa nationalförsamlingen om denna inte lyckas utse en regering. Presidenten kan dock inte begagna sig av denna rätt under de sista tre månaderna av sin mandatperiod. Dessa bestämmelser tillämpades i januari 1997. i konstitutionen kan Parlamentsledamöterna åtnjuter allmänt bruklig immunitet. I enlighet med artikel 79. 3 i konstitutionen kan nationalförsamlingen upprätta parlamentariska undersökningsutskott med stora kontrollbefogenheter. 12 Bulgarien har ett flerpartisystem. I samband med valkampanjen för parlamentsvalet i april 1997 räknades 34 partier och partikoalitioner. Partierna får bidrag ur statsbudgeten för finansieringen av sina valkampanjer. Enligt den bulgariska konstitutionen är det förbjudet att bilda politiska partier utifrån kriterier som etnisk tillhörighet, ras eller religion. Denna bestämmelse har dock inte hindrat "Rörelsen för rättigheter och frihet" (MRF), som till stora delar representerar den turkiska minoritetens intressen, att fritt I december 1996 bekräftade utöva politisk verksamhet och delta författningsdomstolen att upprättandet av detta parti inte stred mot konstitutionen. i valet. Den lagstiftande makten ligger hos nationalförsamlingen. Denna delar sin initiativrätt med regeringen. Normgivningskompetens kan delegeras till regeringen eller till enskilda ministrar, dock enbart vad gäller tillämpningsföreskrifter för lagar. Nationalförsamlingen kan besluta om att genomföra en folkomröstning. Bedömning av hur parlamentet fungerar Parlamentsvalen 1994 och 1997 var fria och korrekt genomförda val, som båda gånger ledde till ett maktskifte. Parlamentet fungerar tillfredsställande. Dess behörigheter respekteras och oppositionen deltar normalt sett i parlamentets verksamhet. Den verkställande maktens organisation Republikens president väljs i allmänna val enligt majoritetsprincipen i två valomgångar. Presidentens mandat är på fem år, med möjlighet till omval en gång. Presidenten biträds av en vicepresident som väljs samtidigt. Presidenten utövar statschefens traditionella befogenheter. Han kan återförvisa en lag som parlamentet antagit till parlamentet för ny behandling. Om en majoritet av nationalförsamlingens ledamöter röstar för lagen, blir den ändå giltig. Presidenten kan endast avsättas från sina funktioner om han gör sig skyldig till högförräderi eller brott mot konstitutionen (artikel 103 i konstitutionen). Nationalförsamlingen skall med 2/3 kvalificerad majoritet anhängiggöra ett sådant ärende hos författningsdomstolen som sedan tar ställning till begäran om avsättning från ämbetet. Regeringen ansvarar inför parlamentet, och kan avsättas av detta genom majoritetsbeslut. Regeringen sätts samman av en premiärminister som utses av parlamentet på förslag av presidenten. Parlamentet utser och avsätter ministrarna på förslag av premiärministern (artikel 84 i konstitutionen). Ministrarnas är individuellt ansvariga inför parlamentet. regionnivå Landets förvaltningsstruktur utgår från decentraliserade avdelningar av den centrala samordnar administrationen på lokala statsförvaltningens verksamhet. I Bulgarien finns det en enda förvaltningsenheter på kommunnivå (255 st). Dessa lokala förvaltningsenheter leds av borgmästare och kommunfullmäktige som väljs för en period på 4 år. Enligt 1991 års lag har kommunerna behörighet att sköta lokal service åt allmänheten. regionens guvernör st), där typ av (9 13 Bulgariens offentliga förvaltning saknar en lag om offentlig anställning, fastän konstitutionen föreskriver en sådan. Armén, underrättelsetjänsten och polisen står under regeringens kompetensområde. Ett nationalråd för statssäkerhet med rådgivande befogenheter upprättades under 1994. Rådets ordförande är presidenten. Bedömning av hur den verkställande makten fungerar De viktigaste centrala institutionerna i staten fungerar normalt, trots den bristande stabiliteten på regeringsnivå, som yttrat sig i att sju olika regeringar bildats sedan 1990. Den politiska krisen i december 1996 till januari 1997 löstes i överensstämmelse med det förfarande som föreskrivs i konstitutionen. De lokala förvaltningsenheternas självstyre är fastlagt i konstitutionen, men är ännu begränsat, särskilt på det ekonomiska området, där statsbudgeten är den avgörande faktorn. Den nya regeringen har åtagit sig att ge de lokala förvaltningsenheterna större ekonomisk och finansiell frihet. I Bulgarien är korruption ett stort problem. Den nya regeringen och landets nye president har i sitt åtgärdsprogram givit prioritet åt kampen mot korruption och organiserad brottslighet. En bidragande orsak till att förvaltningen fallit offer för partiska ingrepp är att landet saknar en lag om offentlig anställning. Maktskiftena har sålunda åtföljts av skiften på alla nivåer i förvaltningen. Förekomsten av oinskränkta maktresurser och bristen på klarhet i uppdelningen av kompetensområden har bidragit till utvecklingen av införa öppna förfaranden i den offentliga korruptionen. Bulgarien bör därför förvaltningen, i synnerhet på området offentlig upphandling, och införa en professionell, opartisk offentlig förvaltning. Den kontroll som utövas över underrättelsetjänsten är otillräcklig. Parlamentet har ingen behörighet att kontrollera dess verksamhet. Det enda organ som har inflytande på detta område är det nationella revisionsorganet som övervakar underrättelsetjänstens finansiella och administrativa verksamhet. Den nya regeringen har meddelat att den har för avsikt att öka den offentliga kontrollen över underrättelsetjänsten. Den dömande maktens organisation Det bulgariska rättsväsendet oberoende garanteras av en rad olika faktorer. Domare utnämns på livstid efter en provperiod på tre år, och kan sedan endast avsättas om de begått ett brott, eller på grund av oförmåga att utföra sina uppgifter. Tillsynen över domarna utförs av domarkårens högsta råd, ett oberoende organ bestående av 25 medlemmar (11 som väljs av nationalförsamlingen, 11 som utses av juristkåren samt ordföranden i högsta kassationsdomstolen, ordföranden i högsta förvaltningsdomstolen och riksåklagaren) som även förvaltar rättsväsendets budget. Ordförandena i högsta kassationsdomstolen och högsta förvaltningsdomstolen utses av presidenten på förslag av domarkårens högsta råd för en mandatperiod på sju år, som inte kan förlängas. Domarna får inte vara medlemmar i något politiskt parti och åtnjuter samma immunitet som parlamentsledamöterna. 14 Domarkårens högsta råd har samma funktion gentemot åklagarna som gentemot domarna. Riksåklagaren utnämns av presidenten på förslag av domarkårens högsta råd för sju år, som inte kan förlängas. Riksåklagaren skall garantera rättsväsendets lagenlighet och ge "råd i metodfrågor" till åklagarkåren (artikel 126 i konstitutionen). Kontrollen av förvaltningsverksamheten säkerställs av de vanliga domstolarna. Deras beslut kan överklagas inför högsta förvaltningsdomstolen, som nyligen inrättats. Bulgarien har ingen ombudsman. Författningsdomstolen består av 12 domare som utses för en mandatperiod på nio år. Mandatet kan inte förlängas. Nationalförsamlingen, presidenten och högsta domstolens domare utser vardera fyra medlemmar i konstitutionsdomstolen. Denna skall övervaka lagstiftning och fördrag och säkerställa att de är förenliga med konstitutionen, fungera som skiljedomare i president- och parlamentsvalen, lösa kompetenstvister mellan de olika offentliga myndigheterna, samt kan i förekommande fall ge juridiskt bindande kan tolkningar till bestämmelser. Frågor hänskjutas ledamöter, presidenten, författningsdomstolen av 1/5 av nationalförsamlingens regeringen, högsta förvaltningsdomstolen, högsta kassationsdomstolen, riksåklagaren och, i vissa fall, kommunfullmäktige. Medborgarna kan inte själva direkt hänskjuta frågor till konstitutionsdomstolen. Mål som behandlas i högsta domstolen kan dock på dennas initiativ hänskjutas till författningsdomstolen (artikel 150 i konstitutionen). konstitutionens av Bedömning av hur den dömande makten fungerar Rättsväsendet fungerar ännu ytterst otillfredsställande i Bulgarien. Domstolarna är överbelastade och målen behandlas med stora förseningar, trots att Bulgarien nyligen infört ett snabbare förfarande för vissa brott. Bristen på kvalificerade domare, de låga lönerna, de komplicerade förfarandena och det stora antalet nya regler som skall tillämpas bidrar till denna situation. Problemet är särskilt allvarligt vad gäller brottmål, där vissa rättegångar aldrig avslutas. Den nya regeringen har därför infört ett avsnitt om rättsreformer i sitt program för perioden 1997-2001. Bulgarien har dessutom ännu inte upprättat en högsta kassationsdomstol i enlighet med konstitutionen. I väntan på att denna upprättas fullgörs dess uppgifter av högsta domstolen. Bulgarien bör därför slutföra organisationen av sitt rättsväsen för att snarast råda bot på den nuvarande situationen, som är föga tillfredsställande. Under de senaste åren har författningsdomstolen spelat en konstruktiv roll för att säkerställa att konstitutionen och de olika institutionemas behörigheter respekteras. Sedan 1990 har den fattat cirka 100 beslut. 1. 2 Mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter Bulgarien har infört en del nationella rättsakter för att säkerställa att mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter respekteras. Dessa rättigheter skyddas också genom internationella konventioner, främst Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, samt de viktigaste tilläggsprotokollen till denna konvention. Denna konvention med protokoll tillhör gemenskapens regelverk 15 enligt artikel F i Fördraget om Europeiska unionen; varje stat som önskar ansluta sig till Europeiska unionen måste först ha ratificerat konventionen. Bulgarien har varit medlem av Europarådet sedan februari 1992 och ratificerade i september 1992 Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt tilläggsprotokollen nr 1, 2 och 11. Bulgarien ger också enskilda rätt att vända sig till Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna om de anser att deras rättigheter enligt konventionen har kränkts. Bland övriga viktiga konventioner som skyddar mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter har Bulgarien ratificerat konventionen om förebyggande av tortyr. Däremot har landet inte undertecknat Europeiska sociala stadgan eller ramkonventionen om minoriteters rättigheter. Bulgarien har undertecknat, men inte ratificerat alla de viktigare FN-konventionema om mänskliga rättigheter. I enlighet med artikel 5 i konstitutionen införlivas alla i laga ordning ratificerade internationella fördrag direkt med bulgarisk lagstiftning, och de sätter nationella bestämmelser som eventuellt strider mot avtalsbestämmelserna ur kraft. Medborgerliga och politiska rättigheter I den bulgariska konstitutionen säkerställs alla människors rätt att vända sig till rättsväsendet för att göra sina rättigheter gällande. En bestämmelse om rättshjälp underlättar utövandet av denna rättighet, men enligt straffprocesslagen kan denna regel inte tillämpas under förundersökningen, vilket berövar de mest behövande personerna möjligheten att få juridiskt biträde under denna fas i förfarandet. I fall av polisvåld kan offret inte heller dra fallet inför domstol om åklagarmyndigheten vägrar att göra detta. Dödsstraffet har inte avskaffats i Bulgarien, men sedan 1990 tillämpar landet ett moratorium som beslutats av presidenten. Skydd mot godtyckligt frihetsberövande säkerställs i konstitutionen. För att kunna anhålla en person måste polisen ha ett mandat från åklagarmyndigheten. I brådskande fall kan polisen befrias från denna formalitet, men i sådana fall skall de domstolarna yttra sig om anhållandets laglighet inom 24 timmar. En person får hållas i häkte i högst två månader, vilket kan förlängas till sex månader på order av riksåklagaren. Dessutom bör situationen för de ungdomsbrottslingar som interneras i s. k. "Labour Education Schools" beaktas: härvid respekteras ofta inte de grundläggande rättegångsreglerna, och i synnerhet rätten till en försvarare. Alla medborgare över arton år har rösträtt. Föreningsfrihet och demonstrationsrätt säkerställs också i Bulgariens konstitution, och utövas utan problem. Det finns nära 4 800 föreningar i Bulgarien. Skattereglerna för icke statliga organisationer bör förbättras, i synnerhet när det gäller donationer till dessa organisationer samt deras övriga inkomster. Yttrandefriheten i Bulgarien speglas i mediamångfalden, både vad gäller press och audiovisuella medier (det finns nästan trettio radiostationer, tre statliga kanaler och en 16 privat nationell kanal, samt flera lokal privata TV-kanaler). De audiovisuella mediemas situation och oberoende hotades när nationalförsamlingen 1996 antog en ny lag som ökade kontrollorganens maktbefogenheter inom denna sektor. Författningsdomstolen förkastade dock stora delar av denna lagtext, och ett nytt lagförslag håller för närvarande på att utarbetas. Den statliga radions och televisionens opartiskhet har ofta ifrågasatts, eftersom oppositionen än till förfogande regeringsmajoriteten, både i samband med presidentvalet i november 1996 och parlamentsvalet i april 1997. haft mycket mindre sändningstid sitt Äganderätten garanteras numera, och expropriering får endast ske i det allmännas intresse och mot föregående skälig ersättning. Återlämnande av egendom som exproprierats under kommunisttiden, eller i förekommande fall ersättning till ägarna, planeras för ansökningar som inkommit före juni 1993. Fastigheter i tätortsområden har återlämnats, men återlämnandet av mark har försenats avsevärt. Den nya regeringen har åtagit sig att ta sig an detta problem. Fastighetsregistren är fortfarande otillförlitliga och bör uppdateras i samband med att fastigheter återlämnas. Återlämnandet av egendom som konfiskerats från de olika religiösa samfunden inleddes 1991 och pågår ännu utan nämnvärda problem. I enlighet med artikel 22 i konstitutionen får utlänningar inte äga mark i Bulgarien, utom om de erhållit den genom arv. Regeringen har meddelat att den har för avsikt att före 1997 års utgång inför parlamentet lägga fram ett ändringsförslag till konstitutionen som gör markinnehav i Bulgarien möjligt för medborgare i de länder som tillerkänner bulgariska medborgare samma rättigheter. Privatlivets helgd garanteras i bulgarisk lag, och husrannsakan kan inte genomföras utan tillstånd. Denna lags tillämpning i praktiken inskränks dock av talrika undantag och ofta förekommande överträdelser från poliskårens sida. Beträffande de asylsökandes situation i Bulgarien kan sägas att landet visserligen ratificerat Genèvekonventionen, men att dess nationella förfaranden inte överensstämmer med internationell standard. En ny lag som skall råda bot på dessa svårigheter och tydligare definiera de asylsökandes och flyktingamas status och rättigheter håller på att förberedas. Flera organisationer hävdar att många fall av omänsklig och förnedrande behandling från polisens sida förekommit. Uppföljningen av sådana fall är inte systematisk. Läget i landets fängelser är också ytterst prekärt, till stor del på gmnd av bristande medel. Beträffande barnens rättigheter kan nämnas att bam i barnhem har ofta svåra levnadsförhållanden på grund av bristen på finansiella medel i dessa institutioner. Ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter Rätten till existensminimum och social trygghet är inskriven i konstitutionen. 17 Rätten att bedriva facklig verksamhet erkänns och respekteras i praktiken. Andelen fackligt anslutna ligger mellan 30 och 50 %. Den arbetslagstiftning som antogs 1992 omfattar strejkrätt, men förbjuder strejker inom organisationer vars verksamhet är av vital betydelse för befolkningen. Från början var strejker av politiska skäl förbjudna, men författningsdomstolen underkände denna bestämmelse i september 1996. Regeringen motsätter sig inte gällande strejkrätt i Bulgarien. Rätten till utbildning och religionsfrihet säkerställs i landet. Konstitutionen erkänner den grekisk-ortodoxa kyrkan som landets "traditionella" religion, men kyrka och stat är skilda åt (artikel 13 i konstitutionen). Staten ger finansiellt bidrag till de viktigaste trosriktningarna i landet (i synnerhet muslimer, katoliker och judar). Minoriteters rättigheter och skydd Minoriteterna utgör mellan 15 % och 18 % av Bulgariens befolkning. Den största minoriteten är den turkiska (9,4 %), följd av zigenarna (Romas) (uppskattningsvis mellan 3,4 och 7 % av befolkningen). Dessutom kan den pomakiska minoriteten nämnas, som består av muslimska slaver. Bulgarien har inte undertecknat ramkonventionen om minoriteter, men har meddelat sin avsikt att göra detta till Europarådets parlamentsförsamlings rekommendation 1201, som inte är juridiskt bindande, och som syftar till erkännande av minoriteters kollektiva rättigheter. inom kort. Landet är inte anslutet Den turkiska minoriteten, som utsatts för svår diskriminering fram till 1989 under den kommunistiska regimen, har fått det lättare under senaste åren. Dess relationer med den övriga befolkningen tycks därvid ha förbättrats. Representanter för den turkiska minoriteten ingår i parlamentet (15 ledamöter för MRF valdes i april 1997). I samband med de lokala valen under 1995 fick MRF 25 borgmästarposter och över tusen platser i kommunfullmäktige. Den turkiska minoriteten åtnjuter undervisning på sitt modersmål. Däremot finns det inga bestämmelser som syftar till att ge minoriteterna möjlighet att använda sitt modersmål i sina kontakter med förvaltningen i de områden där minoriteten utgör en betydande andel av befolkningen. Zigenarna (Romas) diskrimineras fortfarande på många sätt i det dagliga livet och utsätts ofta för övergrepp, både direkt från polisens sida, och från privatpersoner. Dessa övergrepp utreds inte alltid. Denna minoritets sociala situation är svår, även om sociologiska faktorer här spelar en roll utöver diskrimineringen från den övriga befolkningen. Som ett exempel på de särskilda svårigheter som denna minoritet har, kan gatubarnens situation nämnas (mellan 4 000 och 5 000 i Sofia). Dessa hör så gott som uteslutande till Roma-minoriteten. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att verkligen beakta denna befolkningsgrupps specifika problem. I detta sammanhang vore det lämpligt att utreda minoritetens verkliga levnadssituation och att genomföra en tillförlitlig undersökning av antalet zigenare som är bosatta i Bulgarien, och deras sociala 18 situation (arbetslöshetsnivå, hälsostatistik, utbildningsnivå) för vilket tillförlitliga siffror saknas än i dag. 19 1. 3 Allmän bedömning Bulgarien har inrättat demokratiska institutioner som nu tycks vara stabila. Dessa institutioner behöver bekräftas ytterligare genom att större respekt för rättsstatens principer iakttas i verksamheten på alla nivåer i statsapparaten. Det hålls fria och rättvisa val som resulterat i maktskifte 1994 och 1997. Vad beträffar respekten för grundläggande rättigheter finns det fortfarande vissa brister även om den nya regering som tillträdde efter valet i april 1997 har tillkännagivit ett antal lovande reformer. Stora ansträngningar bör således göras för att bekämpa korruptionen, förbättra det sätt på vilket rättsväsendet fungerar och skyddet för de personliga friheterna, särskilt i fråga om de ännu alltför talrika övergreppen från polisens och säkerhetstjänstens sida. Den turkiska minoriteten tycks vara väl integrerad, vilket dock inte verkar vara fallet för zigenarna. De förbättringar som kommit till stånd efter den nya regeringens tillträde tyder på att Bulgarien är i färd med att uppfylla de politiska villkor som uppställdes av Europeiska rådet i Köpenhamn. 20 2. Ekonomiska kriterier Vid bedömningen av Bulgariens ekonomiska situation och framtidsutsikter utgår kommissionen särskilt från Europeiska rådets slutsatser från mötet i Köpenhamn i juni 1993, i vilka det anges att ett medlemskap i unionen förutsätter att "det finns en fungerande marknadsekonomi samt förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen". I denna del av yttrandet ges således en kortfattad översikt över den ekonomiska situationen och bakgrunden och därefter en genomgång av Bulgariens framsteg i fråga om de viktigaste inslagen i den ekonomiska övergången (liberalisering av pris- och handelssystemet, stabilisering av ekonomin, strukturomvandling, reform av den finansiella sektorn) samt av landets ekonomiska och sociala utveckling. Slutligen ges en allmän bedömning av landets situation i förhållande till de kriterier som fastlagts av Europeiska rådet och en genomgång av framtidsutsikter och prioriteringar för det fortsatta reformarbetet. 2. 1 Den ekonomiska situationen Bakgrund Bulgarien, med en befolkning på 8,3 miljoner, hade 1995 en bruttonationalprodukt (BNP) som uppgick till 35 miljarder ecu (uttryckt i köpkraftsparitet), och denna föll året därpå. Landets befolkning motsvarar ungefär 2 % av unionens befolkning, medan ekonomin endast motsvarar omkring 0,5 % av unionens ekonomi. Landets BNP per capita är cirka 24 % av unionens genomsnitt. Genomsnittslönen var nere på en nivå motsvarande cirka 80 ecu per månad under 1995. Valutarörelsema under 1996 och i början av 1997 minskade drastiskt lönemas reala värde. Genomsnittslönen sjönk vid ett tillfälle till så lite som 10 ecu per månad. Bulgarien gick med i Världshandelsorganisationen (WTO) 1996 och har ansökt om medlemskap i Centraleuropeiska frihandelsavtalet (CEFTA). Framsteg i den ekonomiska övergången Bulgarien påbörjade sin övergång till marknadsekonomi senare och under mindre gynnsamma förhållanden än de flesta centraleuropeiska länder. Ekonomiska reformer inleddes inte förrän 1991, och vid den tidpunkten genomgick landet en djup ekonomisk kris. I mars 1990 inställde landet räntebetalningarna för utlandsskulden, vilket i praktiken innebar en avstängning från internationell finansiering. Ekonomin utsattes för ytterligare externa chocker genom upplösningen av Comecon, med vilket Bulgarien bedrev en större del av sin utrikeshandel, och genom Golfkriget eftersom landet hade betydande handelsförbindelser med Irak. I refoimprogrammets startskede kom ännu en extern chock genom upplösningen av Jugoslavien. Handelsembargot mot Serbien-Montenegro skar av Bulgariens huvudsakliga landväg till marknaderna i väst. 21 Bulgariens ekonomiska reformer fick en sen men häftig start. I februari 1991 avreglerades priserna på de flesta varor, subventionerna minskades kraftigt, en enhetlig flytande växelkurs infördes, det statliga monopolet på utrikeshandeln avskaffades och ett tvådelat banksystem inrättades. Man gjorde också stora framsteg i arbetet med att ta fram en rättslig grund för en marknadsekonomi och i mitten av 1992 var en stor del av lagstiftningen klar, dock med ett viktigt undantag, nämligen konkurslagstiftning. saknades Bulgariens svaga punkt i reformarbetet har varit strukturomvandling. De första framstegen inom avmonopolisering och omstrukturering av statliga företag kom av sig, eftersom det saknades tydligt politiskt stöd. Privatiseringen har gått mycket långsamt. Marknadsregler företags- och finanssektorema. Centralplaneringen avskaffades men ersattes inte med en fungerande marknadsekonomis grundläggande institut, t. ex. äganderätter som är väl definierade och som lätt kan göras gällande. Sex år efter det att övergången till marknadsekonomi inleddes befinner sig Bulgarien fortfarande i en tidig fas vad gäller sturkturreformer. I mitten av 1996 stod Bulgarien inför en hotande inhemsk och yttre finansiell kris och myndigheterna försökte därför väcka nytt liv i stmkturreformema i företags- och finanssektorema. stor del inom till Den regering som tillträdde efter valet i april 1997 är otvetydigt inställd på snabba reformer. Framstegen kommer att bero på hur effektivt förvaltningens begränsade resurser kan hantera i stort sett oprövade rättsliga bestämmelser och förfaranden. Utländska direktinvesteringar Inflödet av utländska direktinvesteringar har varit mycket svagt, vilket beror på den långsamma privatiseringstakten och en instabil politisk, ekonomisk och rättslig situation. Vid slutet av 1996 uppgick de ackumulerade utländska direktinvesteringarna sedan 1989 till mindre än 400 miljoner ecu, vilket motsvarar något mer än 40 ecu per invånare. Detta innebär ett genomsnittligt årligt inflöde på mindre än 1 % av BNP (källa: EBRD). Under 1997 års första månader har de utländska direktinvesteringarna ökat kraftigt vilket i hög grad beror på att flera stora statliga företag har privatiserats. Ekonomisk struktur Under centralplaneringens tid blev staten ägare till praktiskt taget alla medel för tillverkning, distribution och varuutbyte och stod för nästan hela ekonomins produktion. Jämfört med de flesta övergångsekonomier har tillväxten i den privata sektorn varit relativt långsam. 1996 uppgick den privata verksamhetens del av BNP till omkring 45 %. Det enda undantaget från det statliga ägandet var jordbruket. Inom detta område gav jordstycken som arrenderades från statliga kollektiv nära hälften av den sammanlagda avkastningen trots att de endast utgjorde 28 % av jordbruksarealen. Idag bidrar jordbruket till cirka 12,6 % av brutto förädlingsvärdet, men mer än en femtedel av den totala sysselsättningen. Jordbruket ger betydande nettoinkomster i hårdvaluta till Bulgarien. Jordbruksbaserade produkter utgör ungefär en femtedel av exporten, men mindre än en tiondel av importen. 22 Jordbruksproduktionen har minskat kraftigt under 1990-talet. Detta har flera olika orsaker. Den ojämna prisliberaliseringen innebar att priserna på insatsvaror släpptes fria, medan priserna på jordbruksprodukter fortfarande omfattades av statlig intervention i syfte att begränsa konsumentprisemas ökning. Markreformen har inte haft ett smidigt förlopp. Strategin gick ut på att lämna tillbaka jordbruksarealer till dem som varit ägare före tvångskollektiviseringen. Det mesta av marken lämnades snabbt tillbaka, men jordbruksmaskinerna förblev i kollektivens ägo och dessa avyttrade sina tillgångar på måfå. Dessutom har tilldelningen av definitiv äganderätt till marken dragit ut på tiden, vilket innebär att de berörda varken kan sälja marken eller använda den som säkerhet. 1995 ändrades lagen om återlämning av mark i ett försök att begränsa försäljningen av privat mark och främja återupprättandet av kooperativ. Viktiga indikatorer på den ekonomiska strukturen (alla uppgifter gäller for 1996 såvida annat inte anges) Befolkning BNP per capita miljoner ecu (KKS) (1995) i % av genomsnittet for EU-15 % (1995) Jordbrukets andel av brutto förädlings värdet sysselsättningen Bruttoutlandsskuld/BNP Export av varor och tjänster/BNP % (1995) % (1995) % % Ackumulerade utländska direktinvesteringar (2) miljarder ecu ecu per capita (1) 1995 8,3 4200 24 14 22 99 45(1) 0,4 40 (2) Ackumulerade utländska direktinvesteringar omräknade enligt växelkursen vid utgången av 1996 (1 ecu = 1,25299 USD) Källor: Kommissionen, nationella källor, EBRD Särskilt jordbrukspolitikens brister, men även bristema hos de ekonomiska reformerna i allmänhet blev uppenbara under 1996 då ett underskott på vete uppstod. Politiken är nu tidigare misstag. Återlämningen av mark och inriktad på att snabbt reparera 23 privatiseringen av livsmedelsindustrin skall påskyndas. De flesta livsmedelspriserna har släppts fria igen. Den bulgariska industrin domineras fortfarande av statliga företag. Mindre än en femtedel av produktionen kommer från den privata sektorn. Överhuvudtaget har framstegen vad gäller omstrukturering och privatisering varit blygsamma. Under 1994 återhämtade sig produktionen, men den förlorade fart igen mot slutet av 1995. Produktionsökningen var främst koncentrerad till branscher som kemisk industri och metallindustri vilka är mycket energiintensiva och exportinriktade. Dessa branscher drog nytta av den subventionerade energin och av uppsvinget i internationell konkurrenskraft vilket hade sin grund i den valutadepreciering som ägde rum under våren 1994. En real appreciering av valutan under 1995 urholkade dock denna prisfördel. Under 1996 inföll ännu en depreciering av valutan, men eftersom den internationella efterfrågan på metall var låg kunde den inte hjälpa Bulgarien att öka sin export. Dessutom har priserna på olja och gas från och med mitten av 1996 ökat till samma nivå som på världsmarknaden och Bulgarien har därmed sin energiintensiva produktions konkurrensfördelar. förlorat mycket av De konstgjort låga priserna på energi som gällde fram till mitten av 1996 uppmuntrade en slösaktig användning. Bulgarien uppskattas använda två till fyra gånger så mycket energi per producerad enhet än ekonomierna inom Europeiska unionen. En ekonomisk prissättning på energi bör minska denna skillnad allteftersom industrin (och privata konsumenter) minskar sin energiförbrukning. Egendom i städerna återlämnades vid ett ganska tidigt stadium av systemskiftet. Detta har inneburit en relativt dynamisk privat detaljhandelsektor. Tjänstesektorn (förutom transport och kommunikationer) har dragit till sig en stor del av de begränsade utländska direktinvesteringar som gjorts i Bulgarien under övergångsperioden. Nedskärningar i de offentliga utgifterna under de senaste åren har ofrånkomligen lett till en försvagning av de offentliga tjänsterna. Telekommunikationerna är dåliga. Man har för avsikt att sälja en majoritetsandel i det statliga telekommunikationsbolaget, vilket bör följas av välbehövliga investeringar för modernisering av systemet. Ett flertal pågående projekt börjar ge vissa resultat. Banksektorn är till stora delar statsägd och befann sig i en djup kris 1996. Krisen orsaker behandlas längre fram i texten. Liberalisering Prissystem En omfattande liberalisering av priserna påbörjades under 1991 och fortsatte under 1992. Därefter var i princip inga priser statligt kontrollerade, utom priserna på energi och varor och tjänster från allmännyttiga verk och företag. Priserna på tretton baslivsmedel omfattades av "prisövervakning", men i praktiken föreföll denna inte för begränsa prisökningarna på dessa varor. 24 Antalet varor under denna form av indirekt kontroll utvidgades under 1993 och 1994 till 30. Prislagen, vilken antogs av parlamentet i september 1995, innebar ett steg bakåt vad beträffar marknadsbestämning av priser vilket är ett av de grundläggande elementen i en marknadsekonomi. Lagen gav regeringen rätt att reglera priser på varor och tjänster. I början av 1996 omfattades uppskattningsvis 50 % av varorna (viktade efter sin andel i konsumentprisindexkorgen) av någon typ av övervakning eller kontroll. De konstgjort låga priserna på vete bidrog till bristen på bröd under 1996 och 1997. Sedan början av 1997 har priserna på de flesta varor och tjänster avreglerats igen. Handelspolitik Det statliga handelsmonopolet avskaffades under 1990 och 1991. Bulgarien har sedan dess haft en liberal handelspolitik. Det finns i princip inga kvantitativa restriktioner for handeln, utom av hälso- och säkerhetsskäl. Ett anmärkningsvärt undantag är det förbud på veteexport som infördes 1994 och som fortfarande gäller. Bristfällig tillämpning av detta förbud var ännu en orsak till brödbristen. Bulgarien har nyligen accepterats som medlem i Världshandelsorganisationen (WTO) och eftersträvar medlemskap i Centraleuropeiska frihandelsavtalet (CEFTA). Utöver bestämmelserna om handelsliberalisering i Europaavtalet har Bulgarien också ett frihandelsavtal med EFTA. I mitten av 1996 stod regeringen inför en allt djupare ekonomisk kris och införde en tilläggsavgift på import i ett misslyckat försök att uppnå de mål för budgetunderskottet som man kommit överens om med IMF inom ramen för ett "stand-by"-avtal. Tilläggsavgiften skall avvecklas gradvis över en fyraårsperiod. Valutapolitik Den 1 juli i år införde Bulgarien en fast växelkurs med ett sedelfondsystem och valutan kopplad mot den tyska marken. Detta system ersatte den flytande växelkurs som infördes i början av den ekonomiska övergången 1991. Det var av praktiska skäl som man först beslutade att låta valutan flyta i stället för att koppla den till en korg av hårdvaluta - centralbanken hade inte tillräckliga reserver för att försvara en fast växelkurs. Val tamarknaden är visserligen fri på så sätt att mycket få formaliteter krävs i samband med köp och försäljning av valuta, men dess omsättning är ganska liten. Det dagliga transaktionsvärdet ligger på 20 miljoner dollar eller mindre. Den flytande växelkursen tenderade, delvis på grund av detta, att följa ett mönster med perioder av stabilitet (vilket innebar appreciering av den reala växelkursen) avbrutna av plötsliga deprecieringar. Särskilt våldsamma valutakursjusteringar inträffade på våren 1994 och under perioden april-maj 1996 till februari 1997. Den instabila valutan orsakade påtagliga problem för producenter, konsumenter och beslutsfattare. Eftersom det inte fanns någon ekonomisk politik som skulle kunna åstadkomma makroekonomisk stabilitet var dock en flytande växelkurs Bulgariens enda realistiska valmöjlighet. För att sedelfonden skall kunna fungera är det på kort sikt 25 nödvändigt med en stödjande finanspolitik. Ekonomisk stabilitet och tillväxt på medellång och lång sikt kräver kraftfullt genomförande av omfattande strukturreformer. Stabilisering av ekonomin Situationen inom lendrt Efter den initiala prisökning som var den omedelbara följden av liberaliseringen stabiliserades inflationen på en månatlig nivå av 4-6% från 1991 till 1994. Mönstret bröts av en tillfälligt ökande inflationstakt på gmnd av en snabb valutadepreciering under våren 1994. Under 1995 och de första månaderna av 1996 avtog inflationstakten. Årsinflationen sjönk till under 30 %. Till detta resultat bidrog en längre period av valutastabilitet. Denna gynnsamma utveckling fick sitt slut i april-maj 1996 då valutan började rasa. Konsumentpriserna steg med 310% under 1996. En fördjupad valutakris följdes av ett kort utbrott av hyperinflation i början av 1997. Bruttonationalprodukten (BNP) sjönk kraftigt under övergångens första år. Den ekonomiska tillväxten tog ny fart under 1994 och fortsatte en bit in på 1995. Under den senare delen av året ökade indikationerna på ännu en dämpning av ekonomin. Dessa blev starkare under 1996 då BNP föll med cirka 10 %. Tillbakagången under 1997 års första månader var så allvarlig att Bulgariens reala BNP förväntas sjunka drastiskt ännu en gång. Det är dock sannolikt att produktionen återhämtar sig något efter den ekonomiska stabiliseringen under det andra kvartalet 1997. Arbetslösheten steg snabbt i samband med centralplaneringens avskaffande och uppgick till 10 % av arbetskraften i slutet av 1991. På gmnd av tak för de samlade löneutgifterna i statliga företag minskades anställningarna kraftigt. Den officiella arbetslösheten hade en topp på 14 % av arbetskraften i början av 1994. Den minskade sedan till 10 % för att 1996. stiga mitten med igen från och av 26 Viktiga ekonomiska trender Real BNP- tillväxt Inflationstakt årligt genomsnitt december till december Arbetslöshet vid årets slut offentliga Den sparande Bytesbalanssaldo Skuld/export I LO: s definition sektoms finansiella i % av BNP i%avBNP % i % av BNP Inflöde av utländska direktinvesteringar Källor: Kommissionen, nationella källor, EBRD De offentliga finanserna har under 1990-talet kännetecknats en kraftigt fallande kvot mellan offentliga inkomster och utgifter och BNP, samt ihållande stora budgetunderskott som i snitt låg på klart mer än 10 % av BNP mellan 1990 och 1993, för att därefter sjunka till cirka 6 % under 1994 och 1995. Räntor på både inhemska och utländska lån utgör en viktig del av de offentliga utgifterna. Under 1996 uppgick räntebetalningarna till mer än 20 % av BNP. Budgetunderskottet höll sig på cirka 10 % av BNP under 1996 tack vare omfattande nedskämingar i utgifterna. Pensioner och lönerna inom den offentliga tjänstesektorn justerades till exempel inte under det sista kvartalet trots att priserna steg med mer än 60 %. Antagandet av budgeten för 1997 sköts upp till mitten av året på grund av politisk kris och val under årets första månader, och eftersom budgeten måste vara förenlig med sedelfondsystemet. I 1997 års budget förutses ett underskott på 6,2 % av BNP. Situationen gentemot utlandet Det var enbart tack vare internationellt stöd som Bulgarien kunde undvika att ställa in betalningarna av utlandsskulden 1997. Bristande valutareserver hade redan tvingat landet att ställa in skuldtjänsten 1990. Trots att man 1994 kom överens med Londonklubbens privata långivare om en minskning av skulden och skuldtjänsten (debt and debt service reduction - DDSR), vilket minskade 27 skuldbördan betydligt, var landet ganska svårt skuldsatt. Förhållandet mellan utlandsskuld och BNP var cirka 80 % i slutet av 1995. Tillbakagången i den bulgariska ekonomin under 1996 gjorde att denna siffra återigen steg till 100 %. Skuldtjänsten kommer att ge Bulgarien fortsatta allvarliga svårigheter på medellång sikt, även om de ökade utländska direktinvesteringarna i början av 1997 håller i sig under kommande år. Strukturomvandling Utrikeshandel Bulgariens handel har genomgått en anmärkningsvärd förändring. 1990 utgjorde handeln med EU endast 5 % av exporten och mindre än 10 % av importen. 1996 hade handeln med EU stigit till cirka 35 % av den totala utrikeshandeln. I början av övergången var länderna inom Comecon Bulgariens klart största handelspartner. Enligt vissa uppskattningar utgjorde handeln med dessa länder mer än fyra femtedelar av handeln, och så mycket som 60 % av den totala handeln bedrevs med Sovjetunionen. Dessutom bestod den större delen av Bulgariens export till Comecon- ländema av kapitalvaror på vilka efterfrågan var låg under den initiala recessionsfasen i övergångsländerna. Comecons upplösning var därför ett särskilt hårt slag för Bulgarien och åtföljdes av effekterna av landets ensidiga förklaring om inställning av skuldtjänsten 1990. Det senare innebar att Bulgarien inte längre hade tillgång till kortfristiga handelskrediter. Det sammanlagda resultatet var en minskning av handelsflödet med cirka 50 %. På gmnd av bristande statistik är det svårt att uppskatta förändringarna i varusammansättningen, men de tycks ha varit dramatiska. Exporten av maskiner har minskat kraftigt i relativa tal, medan kemikalier och basmetaller utgjorde nära 40 % av exporten 1995 jämfört med endast 30% 1992. Den ökade exporten av dessa varor berodde i hög grad på tillfälliga faktorer som den kraftiga valutadeprecieringen under våren 1994 tillsammans med fortsatt tillgång till subventionerad energi. Höjningen av energipriserna till världsmarknadsnivå i mitten av 1996 gjorde att denna konstgjorda och ohållbara exportens priskonkurrensfördel genom den kraftiga valutadeprecieringen under 1996 har exportvolymen minskat märkbart, kanske med så mycket som 10-15 %. En bidragande faktor till minskningen är störningar av den ekonomiska verksamheten i samband med banksystemets sammanfall vilket beskrivs närmare längre fram i texten. stärkningen av den bulgariska försvann. Trots fördel Arbetsmarknad Ett utmärkande drag i samband med minskningen av arbetslösheten i Bulgarien under 1994 och 1995 var att de som lämnade den officiella arbetslösheten i allmänhet var yngre och mer kvalificerade. Detta är i och för sig glädjande eftersom det tyder på att det skapades nya arbetstillfällen i ekonomin. Å andra sidan innebär det att de som fortfarande är arbetslösa är en stor grupp av äldre, lågkvalificerade eller okvalificerade personer som kan förväntas ha större svårigheter att finna anställning ju längre arbetslösheten varar. 28 Åtempptagandet av strukturreformerna under 1997 kommer innebära ett stort tryck på en aktiv arbetsmarknadspolitik. En kraftig insats för omskolning av de som förlorar sina arbeten måste göras för att undvika att den ekonomiska tillväxten bromsas av en brist på utbildad arbetskraft. Dessutom finns det en risk för ekonomisk och social instabilitet om stora samhällsgrupper löner och bättre levnadsstandard. inte får åtnjuta fördelama med högre Offentliga finanser Andelen offentliga inkomster och utgifter i BNP har krympt avsevärt de senaste åren. Inkomsterna föll från 53 % av BNP 1990 till mindre än 35 % av BNP 1996. Utgifterna sjönk från 65,7 % av BNP 1990 till mindre än 50 % 1996 och av detta utgjorde två femtedelar räntebetalningar. Budgetens finansnetto, dvs. exklusive räntebetalningar, har visat stora överskott sedan 1994. Den minskade andelen offentliga inkomster och utgifter i BNP har åtföljts av en genomgripande omstmkturering av sammansättningen av skatter och utgifter. Vinstskatt och icke-skatterelaterade inkomster har minskat sin relativa betydelse medan indirekt skatt (mervärdesskatt infördes 1994) har blivit en allt viktigare inkomstkälla. På utgiftssidan har det gjorts kraftiga nedskärningar av kapitalinvesteringarna och av underhålls- och driftsutgifterna. Sociala transfereringar och räntebetalningar har varit ganska oförändrade i förhållande till BNP och utgjorde vardera 25-30 % av de offentliga utgifterna fram till 1995. Anledningen till att de i mitten av 1996 tillkännagivna strukturreformåtgärderna genomförs i så långsam takt tycks delvis vara otillräckliga resurser inom offentlig förvaltning tillsamman med en avsaknad av stark politisk vilja vad gäller ekonomisk reform. Företagssektorn: privatisering och omstrukturering avföretag Den långsamma privatiserings- och omstmktureringstakten ligger till gmnd för problemen inom Bulgariens företagssektor. Ledningen för de statliga företagen saknade incitament vilket ledde till omfattande dekapitalisering eller "vinstprivatisering" av företagen. Detta är en del av förklaringen till att många långivare har varit ovilliga att inleda konkursförfaranden eftersom det är sannolikt att många statliga företag har mycket låga likvidationsvärden. Från fordringsägarens synvinkel har det varit mer givande att hålla företaget flytande i förhoppningen att staten skall återta ansvaret för dess skulder. centret för massprivatisering, Orsaken till den långsamma privatiseringen är dels en för långt driven uppdelning av ansvaret mellan regering, berörda ministerier, lokala myndigheter, privatiseringsbyrån vilja. och och Massprivatiseringsprogrammet kom igång i oktober 1996 och kan komma att stärka stödet för marknadsreformer. En eventuell svaghet hos programmet är att det ger staten en blockerande minoritetsandel i de flesta av de företag som skall säljas. Den nuvarande regeringen gör ett radikalt avsteg jämfört med tidigare år och har utfäst sig att privatisera alla kommersiella företag och hälften av de allmännyttiga verken och företagen under första hälften av sin mandatperiod. dels bristen på politisk 29 I vissa branscher har ett stort antal privata småföretag uppstått. Branscher såsom byggbranschen och detaljhandeln utgörs idag främst mindre företag. Utvecklingen av den privata sektorn har dock undertryckts av tillståndet i statsföretags- och finanssektorn, och av statens behov av lån för att finansiera budgetunderskottet. Denna kombination av omständigheter har dels inneburit brist på tillgängliga medel för utlåning till de privata företagen och en orimligt hög räntenivå. Inte förrän 1996 gjordes ett allvarligt försök att lösa problemen med de statliga förlustföretagen. Dessa ansträngningar har börjat visa tydliga resultat. Investeringarna har sjunkit till mycket låga nivåer. De fasta investeringarna utgjorde mindre än 15 % av BNP 1996. Denna minskning kan tillskrivas flera faktorer - långsam privatisering kombinerad med bristande incitament för företagsledningen att driva de statliga företagen effektivt, dålig utlåningspraxis inom banksystemet, brist på medel för investeringar, och osäkerhet om den privata ekonomiska politiken. Om den nya regeringens program genomförs med framgång bör dessa hinder minskas eller försvinna. investeringar, minskade offentliga Den finansiella sektorn i Bulgariens finansiella sektor står Problemen i företagssektorn. Oförsiktig utlåning, dålig övervakning och avsaknad av "hårda budgetbegränsningar", dvs. att skulder måste betalas tillbaka, innebar stigande förluster i dessa sektorer, vilket i sin tur gjorde att utvecklingen mot makroekonomisk stabilisering spårade ur. De statliga förlustföretagens skulder till bankerna uppskattades till omkring 20 % av BNP i slutet av 1995. i samband med situationen På samma sätt som i de flesta övergångsländer lämnade centralplaneringen i Bulgarien efter sig en skuldbörda som bestod av olönsamma lån, och det saknades erfarenhet av kreditbedömning av låntagare. Dessa problem förvärrades av strukturreformens långsamma framåtskridande och av att redan genomförda reformer tillämpades inadekvat och ofullständigt. Man följde inte upp tidigare rekapitaliseringar av bankerna med åtgärder för att förhindra nya osäkra lån. Detta ledde till förväntningar om att staten slutligen skulle rädda insolventa banker och företag, vilket spred sig till den privata sektorn. Brister vad gäller övervakning och lagstiftning inom banksektorn har bidragit till uppkomsten av ett problem med osäkra bank- och företagslån i den privata sektorn också. Den bulgariska centralbanken antog en ganska generös hållning gentemot denna utveckling, samtidigt som den höll uppe räntorna för att stödja valutan. Bristema i lagstiftningen och den ineffektiva bankkontrollen, och kanske en viss ovilja att agera ensam, utan strukturella åtgärder i andra delar av ekonomin, ledde till att centralbanken beviljade stora lån utan säkerhet till affärsbankerna för att förhindra deras sammanbrott. Detta bidrog till den valutainstabilitet som inleddes i början av 1996. När centralbanken upphörde med denna typ av utlåning blev bank- och företagssektoremas svagheter uppenbara. Flera bankers tillgångar låstes och deras verksamhet inställdes. Likvidations- 30 och konkursförfaranden inleddes för flera av dessa banker. Problem med att avsluta förfarandena på ett framgångsrikt sätt har avslöjat lagstiftningens brister. De banker som fortsatte sin verksamhet var i allmänhet i dålig kondition. Lågt förtroende för bankerna på gmnd av deras dåliga utlåningspraxis gjorde att de stod utan medel även för kortfristig utlåning. Detta hade allvarliga konsekvenser för företagssektorn. Företagen import av råvaror för att tillverka kunde inte låna pengar för att finansiera exportprodukter. Att företagen inte kunde importera insatsvaror förklarar till stor del nedgången i landets export under 1996. Den minskning i inkomst och produktion som blev resultatet bidrog till den djupa ekonomiska recessionen. Den mycket höga inflationen under 1996 och 1997 års första månader innebar en enorm förmögenhetsomfördelning från långivare till låntagare. Det reala värdet av företagens skulder och av bankemas osäkra lån minskades kraftigt. Centralbankens oberoende fastställs i en lag från 1991, men efterföljande ändringar i lagstiftningen undergräver i viss mån detta oberoende. I slutet av 1996 och ännu en gång under 1997 var banken enligt lag förbunden att ge stora lån till den offentliga budgeten. Detta bidrog till en kraftigt stigande inflation. Innan sedelfonden infördes förfogade centralbanken över de vanliga penningpolitiska instmmenten. Dess effektivitet begränsades dock av en svag finanspolitik, banksystemets brister och fördröjning av strukturreformen i allmänhet. Efter det att sedelfonden infördes den 1 juli begränsades centralbankens utrymme för diskretionär penningpolitik kraftigt eftersom systemet kräver att all inhemsk valuta i omlopp är helt täckt av utländska reserver hos centralbanken. Framgång med sedelfondssystemet är en huvudförutsättning för att återställa ekonomisk stabilitet. Kapitalmarknaderna är underutvecklade. Aktiemarknaden befinner sig i sin linda och kan inte betraktas som ett finansieringsalternativ för företagssektorn. Statligt ägda försäkringsbolag har den största delen av marknaden, men även en del privata företag har intåg på dykt upp. Utländska försäkringsmarknaden. Marknaden till interbankpenningmarknaden. Verksamheten har minskat på gmnd av de aktuella problemen med banksystemet. för kortfristiga papper är begränsad försäkringsbolag har ännu inte gjort sitt Ekonomisk och social utveckling Sociala indikatorer Bulgarien har en befolkning på cirka 8,3 miljoner. Den har minskat något under de senaste åren. Födelsetalet ligger under 9 promille och är fallande, medan dödstalet har ökat till över 13 promille. Ungefär en femtedel av befolkningen är under femton år och cirka 15 % är 65 år eller äldre. Detta avspeglar i stort sett EU:s befolkningsstruktur. Ungefär hälften av befolkningen har utbildning motsvarande gymnasiet. En genomsnittlig vuxen person har 9-10 års formell utbildning. På gmnd av den ekonomiska 31 krisen har sjukvården allvarliga finansiella svårigheter vilket har lett till brist på läkemedel och sjukvårdsutrustning. 1996 och 1997 års ekonomiska kris har haft drastiska konsekvenser för befolkningen. Pensioner och offentliganställdas löner har sjunkit kraftigt vilket allvarligt har påverkat levnadsstandarden. Den del av inkomsten som går till livsmedel ökade och utgjorde över hälften av hushållens utgifter. Samtidigt som hushållen spenderade en relativt större andel på livsmedel minskade konsumtionen som helhet. Konsumtionen per invånare av kött, ägg, frukt och grönsaker under tredje kvartalet 1996 var 15 % lägre än under samma period 1995. Endast mjölk och potatis låg på ungefär samma nivåer som under 1995. I slutet av 1996 levde uppskattningsvis 40% av befolkningen under den officiella existensminimigränsen. Tack vare den ekonomiska stabilisering som inleddes i mars 1997 har situationen förbättrats något. Inkomsterna för stora delar av befolkningen kommer dock att vara otillräckliga en lång tid framöver. Skillnader mellan olika regioner och sektorer Uppskattningsvis två tredjedelar av befolkningen bor i tätorter. Levnadsstandarden är betydligt högre i städerna. Detta gäller kanske inte efter mitten av 1996 eftersom hyperinflationen kan ha varit mindre allvarlig för landsbygdsbefolkningen som åtminstone kan odla mat för egen konsumtion. Deltagandet i arbetskraften är högre och arbetslösheten lägre i tätorterna än på landsbygden, vilket innebär att en större andel av tätortsbefolkningen är sysselsatt. Utbildningens standard är också betydligt högre i städerna än på landsbygden. Nästan tre fjärdedelar av den vuxna befolkningen på landsbygden har endast utbildning motsvarande gmndskola. Motsvarande siffra för tätortsbefolkningen är cirka 35 %. Kvinnor har oftast mindre formell utbildning och deltar i mindre utsträckning än män i arbetskraften, men skillnaderna är inte betydande. I mitten av 1996 hade kraftiga regionala skillnader vad gäller arbetslösheten uppstått, med siffror från en bit under 10 % i större tätorter till 20 % eller mer i vissa landsbygds- och bergsområden. Den storskaliga omstmkturering av industrin som håller på att genomföras kommer troligen att orsaka stora förändringar i arbetslöshetssiffrorna för olika regioner eftersom mycket av industrisysselsättningen är koncentrerad till enstaka industrianläggningar på vissa orter. Arbetslösheten kommer också att särskilt drabba vissa branscher och därmed göra det mer sannolikt att antalet personer med kvalifikationer som inte längre efterfrågas blir större i vissa regioner. 2. 2 Ekonomin inför medlemskapet Inledning Europeiska rådet i Köpenhamn 1993 fastställde de villkor som de associerade länderna i Central- och Östeuropa måste uppfylla för att kunna anslutas till unionen. De ekonomiska kriterierna är 32 • förekomsten av en fungerande marknadsekonomi, och • förmågan att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen. Dessa kriterier hänger samman. För det första kommer en fungerande marknadsekonomi att bättre kunna hantera konkurrenstryck. För det andra gäller med tanke på medlemskap i unionen att den fungerande marknaden utgörs av den inre marknaden. Utan integrering i den inre marknaden skulle ett medlemskap i EU förlora sin ekonomiska mening, både för Bulgarien och för dess partner. För ett kandidatland är det följaktligen väsentligt att anta gemenskapens regelverk, särskilt i fråga om den inre marknaden, och att varaktigt förbinda sig att uppfylla medlemskapets ekonomiska skyldigheter. Detta oåterkalleliga åtagande är nödvändigt för att säkerställa att alla delar av den utvidgade inre marknaden även i fortsättningen kommer att omfattas av gemensamma regler. Förmågan att anta regelverket har många aspekter. Å ena sidan måste Bulgarien vara i stånd att uppfylla medlemskapets ekonomiska skyldigheter, så att den inre marknaden fungerar friktionsfritt och rättvist. Å andra sidan förutsätter Bulgariens förmåga att fullt ut dra nytta av konkurrenstrycket på den inre marknaden att det gamdläggande ekonomiska klimatet är gynnsamt samt att landets ekonomi är flexibel och förfogar över en tillräcklig mängd mänskliga och fysiska resurser, särskilt infrastruktur. Om detta inte finns kommer vissa grupper i samhället sannolikt att betrakta konkurrenstrycket som alldeles för intensivt, och det kommer att ställas krav på skyddsåtgärder, som i fall de genomförs skulle undergräva den inre marknaden. Ett kandidatlands förmåga och beslutsamhet att anta och genomföra regelverket kommer att vara av avgörande betydelse, eftersom de fördelar och nackdelar som följer kanske kommer att spridas ojämnt över tiden och över olika branscher och samhällsgrupper. En brett baserad samstämmighet om vilka förändringar av den ekonomiska politiken som krävs till följd av ett medlemskap i unionen samt en väl dokumenterad erfarenhet av att landet konsekvent genomfört ekonomiska reformer trots tryck från intressegrupper minskar risken för att landet inte kommer att kunna uppfylla medlemskapets ekonomiska skyldigheter. Vad gäller de offentliga myndigheterna fömtsätter ett medlemskap i unionen att det finns en administrativ och rättslig förmåga att införliva och genomföra den omfattande tekniska lagstiftning som behövs för att undanröja hinder för fri rörlighet inom unionen och säkerställa att den inre marknaden fungerar. Dessa aspekter undersöks i kommande kapitel. Vad gäller enskilda företags konkurrenskraft är konsekvenserna av att regelverket antas avhängiga av företagens förmåga att anpassa sig till den nya ekonomiska miljön. Övergången till fungerande marknadsekonomi En marknadsekonomi fömtsätter att det etableras jämvikt mellan utbud och efterfrågan bestäms genom marknadskraftemas fria växelverkan. En marknadsekonomi fungerar när rättssystemet, inbegripet reglerna för äganderätt, är på plats och kan genomdrivas. genom Marknadsekonomins prestationsförmåga underlättas förbättras och 33 makroekonomisk stabilitet och en viss grad av samstämmighet om grunddragen i den ekonomiska politiken. En välutvecklad finanssektor och avsaknad av betydande hinder för marknadstillträde och -utträde bidrar till att höja ekonomins effektivitet. Eftersom Bulgarien har misslyckats med att bygga vidare på den lovande starten vad gäller marknadreform, är landet outvecklat på många områden jämfört med situationen i början av systemskiftet för sex år sedan. Det är svårt att föreställa sig ett mer talande bevis på den långa väg mot marknadsekonomi som Bulgarien fortfarande har framför sig än de brödköer som nyligen åter syntes i landet. Vad gäller prisliberalisering upphävdes de tidigare reformerna delvis 1995. Endast nyligen har priserna avreglerats igen. års 1997 under första månader enorm Hyperinflationen förmögenhetsomfördelning från sparare till låntagare. En sidoeffekt har varit ett försök att bota de osunda bank- och företagssektorerna, men de är fortfarande ganska svaga. Det finansiella systemet fungerar inte till stora delar. Det uppfyller inte sin kritiska roll i marknadsekonomin som finansiell mellanhand för sparare och investerare. En stor del av bankemas verksamhet verkar i stället vara inriktad på att ge nya lån för att hålla uppe företag som inte kan betala tillbaka utestående skulder. innebar en En del av orsaken till bankemas och företagens beteende är frånvaron av starka rättsliga institutioner. I en marknadsekonomi kan de flesta tvistefrågorna mellan ekonomiska aktörer lösas utan inblandning av domstol. Detta är möjligt tack vare ett allmänt samförstånd om vilka regler som gäller och visshet om att de kommer att genomdrivas om det skulle bli nödvändigt. I Bulgarien saknas denna marknadsekonomiska aspekt till stor del. Framförallt har upprepade av staten initierade avskrivningar av osäkra skulder skapat förväntningar både hos låntagare och långivare om att staten skall komma till undsättning även fortsättningsvis. Detta kan förklara varför den konkurslag som antogs 1994 inte tillämpades förrän staten ingrep mot de mest insolventa bankerna och företagen 1996. Otillräckligt definierade äganderätter beroende på att återlämningen av mark försenades har hindrat utvecklingen av jordbruket och satt stopp för uppkomsten av en fastighetsmarknad. Erfarenheten från höjningen av energipriset 1996 visar att individer kan reagera på prisförändringar på oväntade sätt om det inte finns effektiva medel för att driva in betalningar. Den institutionella och politiska instabiliteten, och främst bristen på allmänt samförstånd om grundläggande rättsliga ramar för ekonomisk verksamhet och om allmänna riktlinjer för ekonomisk politik, har skapat ett osäkert klimat. Även om det saknas formella hinder för privat företagande har det ekonomiska klimatet en avskräckande verkan på nyetableringar. Bristema inom banksektorn gör också att möjligheterna för inhemska entreprenörer begränsas. När institutionell instabilitet kombineras med akut ekonomisk instabilitet, vilket var fallet i Bulgarien under stora delar av 1996 och början av 1997, avstannar mycket av den 34 verksamhet som är nödvändig för att marknadsekonomin skall fungera och utvecklas. Den osäkerhet som orsakas av mycket hög och varierande inflation uppmuntrar inte till sparande och investeringar och därmed försämras landets framtidsutsikter. På gmnd av de offentliga finansernas försvagning saknas det resurser i den offentliga förvaltningen. Skatteuppbörden är bristande. Att återlämningen av mark går så långsamt beror bland annat på administrativa brister. De berörda ministerierna tycks oförmögna att utöva lämplig kontroll av ledningen i statliga företag. Förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter Det är svårt, några år före ett eventuellt medlemskap och innan Bulgarien har antagit och genomfört den större delen av gemenskapens lagstiftning, att bilda sig en definitiv uppfattning om landets förmåga att uppfylla detta kriterium. Det är dock möjligt att fastställa vissa drag i landets utveckling som kan ge viss vägledning om den sannolika förmågan att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen. Detta fömtsätter en stabil makroekonomisk ram inom vilken enskilda ekonomiska aktörer kan fatta beslut i ett klimat som kännetecknas av en rimlig grad av förutsägbarhet. Det måste finnas en tillräcklig mängd mänskliga och fysiska resurser, inbegripet infrastmktur, som utgör grunden för enskilda företags förmåga att anpassa sig till det ökade konkurrenstrycket på den inre marknaden. Företag måste investera för att höja sin effektivitet, så att de både kan konkurrera på hemmamarknaden och dra nytta av de stordriftsfördelar inre marknaden. Denna tillträdet anpassningsförmåga kommer att vara desto större, ju mer företagen har tillgång till investeringskapital, ju högre skicklighet deras arbetskraft har och ju mer framgång de har vad gäller innovationer. följer av till den som Vidare kommer en ekonomi att bättre kunna uppfylla medlemskapets skyldigheter, ju högre grad av ekonomisk integrering med unionen som uppnås före anslutningen. Ju mer ett land redan är integrerat med unionen, desto mindre är den ytterligare omstrukturering som ett medlemskap kräver. Nivån på den ekonomiska integreringen är relaterad till både spännvidden i och volymen av handeln med medlemsstaterna. De direkta fördelama av tillträdet till den inre marknaden kan också vara större i de sektorer där det finns en ganska betydande andel små företag, eftersom dessa företag i relativt högre grad påverkas av hinder för handeln. från hantera centralplanering konkurrenstryck. Omvandlingen Förseningar i Bulgariens övergång till marknadsekonomi gör att landet är dåligt mstat för att en marknadsekonomi som kan ha framgång inom unionen kräver omfattande investeringar under många år för att modernisera landets produktionskapacitet och även stora förbättringar av den fysiska infrastrukturen. Bulgarien håller på att utveckla sitt telekommunikationsnät men föråldrad och telekommunikationstjänsterna är fortfarande i behov av förbättring. Järnvägsnätet och vägnätet har också lidit brist på investeringar trots att större investeringsprojekt har genomförts sedan 1991. Ändrade kunskapskrav och anpassning av den offentliga förvaltningen till den inre marknadens krav kommer att kräva stora investeringar i mänskliga resurser. Bulgarien har visserligen tradition av hög utbildningsstandard, men stora delar av utrustningen till är 35 utbildningssektom har för närvarande en akut brist på resurser för att ta fram ett system som kan svara mot samhällets behov. Låga investeringsnivåer både inom privata och offentliga sektorn har varit ett tydligt inslag i Bulgariens övergång. Dåliga ekonomiska resultat i allmänhet tillsammans med otillräckliga framsteg vad gäller omstmktureringen har medfört minskade skatteintäkter. I kombination med en svag finanspolitik har detta skapat en stor inhemsk statsskuld. De resurser som annars kunde ha lagts på investering har gått till betalning av skulden. Orsakerna till den låga nivån av privata investeringar är mer omfattande och grundläggande och har sin grund i den allmänna svagheten hos viktiga institutionella faktorer vilka är nödvändiga för en marknadsekonomi. Bulgarien erbjuder ett ogynsammt ekonomiskt och institutionellt klimat till potentiella investerare. Med undantag för stora delar av 1995 och de första månaderna 1996 har landets inflation varit hög och ofta varierat en hel del från månad till månad. Lagstiftningen inom vissa områden har varit föremål för många ändringar och tilllämpningen ofullständig. Fördröjningen vad gäller återlämnandet av mark, och antagandet och därefter tillämpningen av konkurslagen har redan nämnts. Lagen om äganderätt och användning av jordbruksarealer har ändrats mer än tio gånger. Skattevillkoren för utländska investeringar har ändrats. De många ändringarna har skapat osäkerhet hos de ekonomiska aktörerna och gjort det omöjligt för dem att planera sin verksamhet. Osäkerhet om humvida äganderätt kan hävdas har haft en avskräckande effekt på investerare. Ledningen för statliga företag har givits felaktiga incitament på gmnd av att man misslyckats med att införa "hårda budgetbegränsningar" och på gmnd av svagheterna både hos banksystemet och hos offentlig för prisbestämning. Omstmktureringen har varit för långsam och enstaka företag dominerar idag stora segment inom industrin. (skatteuppbörd) kombinerat med statlig intervention förvaltning Den allmänna osäkerhet som har skapats av ihållande politisk instabilitet och en oklar inställning till marknadsreformer har bidragit till ett klimat som gynnar korruption. Offentliga tjänstemäns inblandning i förvaltningen av de statliga företagen innebär en potentiell intressekonflikt med deras ansvar för att genomföra regeringens politik. Under 1996 avslöjade den ekonomiska utvecklingen i Bulgarien allvarliga svagheter hos den industriella basen. De branscher som i första hand bidrog till det positiva exportresultatet 1995 visade sig vara beroende av konstgjorda och ohållbara faktorer för att upprätthålla sina konkurrensfördelar. Den första faktorn var billig energi. De priser som betalades av bulgariska företag för bränsle och kraft åtnjöt stora subventioner fram till mitten av 1996. Den andra faktorn hade sin gmnd i valutans kraftiga depreciering, vilken inföll under våren 1994. Den reala apprecieringen under 1995 undergrävde dock detta tillfälliga uppsving i konkurrenskraft. Om övriga faktorer hade varit oförändrade skulle valutans tvära fall under 1996 kunna förväntas ge ett förnyat uppsving för exporten. Att så inte skedde berodde i viss mån på en relativ nedgång i unionens ekonomi. Detta får dock inte dölja det faktiska förhållande att utveckling av hållbar internationell konkurrenskraft inte kan gmnda sig på en och 36 snabbt och oavbmtet sjunkande valuta. Detta har särskild giltighet i samband med ett eventuellt medlemskap i unionen. Bulgariens relativt svaga konkurrensposition är också förbunden med en smal industriell bâS. Exporten har på ett olämpligt sätt koncentrerats till ett fåtal industriella basvaror. Situationen hänger samman med de brister som redan har identifierats vad beträffar landets övergång till marknadsekonomi. Förstärkningen av konkurrenskraften har också bromsats av den mycket låga nivån på utländska direktinvesteringar. I de länder som har kommit längst med övergången har för att modernisera spelat en betydande utländska direktinvesteringar produktionskapaciteten, och därmed förbättra effektiviteten och konkurrenskraften. Utöver de faktorer som redan har identifierats som bidragande orsaker till att investering i allmänhet har motverkats, har den låga privatiseringstakten minskat möjligheterna för investering av utländskt kapital. roll Utländska direktinvesteringar kan vara av stor betydelse för teknologiöverföring och innovation. Detta är särskilt viktigt för övergångsekonomier eftersom inhemska medel för forskning och utveckling kommer att vara begränsade både på gmnd av nedskärningar i de offentliga utgifterna och på gmnd av ekonomisk omstrukturering i allmänhet. Bulgarien har endast dragit till sig små utländska direktinvesteringar och de rapporterade utgifterna för forskning och utveckling är bara en tredjedel av vad de var i slutet av 1980-talet. Verksamheten inom forskning och utveckling tycks också ha lidit av en okoordinerad politisk strategi med brist på incitament för privat forskning. Sektorn har varit drabbad av en betydande forskarflykt. På gmnd av Bulgariens ojämna utveckling vad gäller marknadsreform befinner sig landet nu i en ekonomiskt svag situation. Utvecklingen under 1996 visade att landets produkter överlag hade dålig konkurrenskraft på de internationella marknaderna, trots de dramatiskt förbättrade prisfördelarna till följd av den kraftiga valutadeprecieringen. Framtidsutsikter och prioriteringar tillkännagivit att de avser att genomdriva en seriös och Efter att för andra gången på tio år ha stått inför en nationell konkurs har myndigheterna nyligen långtgående strukturreform. Det faktum att de tillfälliga åtgärder som har vidtagits under de senaste sex åren har misslyckats visar på ett grundläggande behov av ett varaktigt och konsekvent reformarbete. För att Bulgarien i framtiden skall kunna bli medlem i Europeiska unionen krävs det de kortsiktiga stabiliseringsåtgärder som nu genomförs följs upp av en kraftfull och omfattande strategi för landets utveckling på medellång sikt. Kommissionen har inlett diskussioner med de bulgariska myndigheterna vilket bör kunna leda till att en sådan strategi tas fram. Framsteg i genomförandet av Europaavtalet bör också kunna bidra till att anslutningen till unionen får ett smidigt förlopp. Bulgarien står inför utmaningar inom flera olika politikområden på gmnd av att man misslyckats med att genomföra den marknadsinriktade ekonomiska reformen. 37 Den första omedelbara prioriteringen är att uppnå grundmurad makroekonomisk stabilitet. När detta har skett måste regeringen se till att en stabilitetsinriktad ekonomisk politik genomförs konsekvent både på makroekonomisk och på stmkturell nivå. På jordbruksområdet är prioriteringen att fullfölja markåterlämningsprocessen och avskaffa alla administrativa hinder för att fastighetsmarknaden skall fungera. Marknader för jordbmksprodukter och agroindustriföretag måste privatiseras och verka i en konkurrensutsatt miljö. Pris- och handelspolitiken bör utformas så att den främjar investeringar för framtida produktion från jordbmkamas sida. Tidigare misslyckanden med att disciplinera statliga företag och banker med medel som inte är marknadsmässiga tyder starkt på att en snabb privatisering bör vara en prioritering. Detta måste kombineras med att de marknadsekonomiska institutionerna inrättas och befästs. Nuvarande förfaranden för att avveckla banker och företag är långsamma. Lagstiftningen bör utredas för att säkerställa att den ger fordringsägare lämpliga möjligheter för att driva igenom sina krav. Domstolamas kapacitet måste också förstärkas. Investeringsnivån är mycket låg. Att rätta till orsakerna till denna situation - främst ett instabilt politiskt, rättsligt och ekonomiskt klimat - är en nödvändig förutsättning för att man skall kunna göra framsteg i att förbättra produktionskapaciteten och i att höja industrin till en nivå där den har utsikter att klara den inre marknadens konkurrens. Bulgarien har potential att spela en betydelsefull roll som transitland. Investeringar i transportinfrastrukturen måste inriktas på att utnyttja detta. Det kommer att bli lättare att dra till sig utländska direktinvesteringar om man genomför och tillämpar lagstiftningen på ett konsekvent och öppet sätt. En positiv signal i detta sammanhang skulle utgöras av att ta bort det konstitutionella förbudet mot utländskt markägande. Utländska direktinvesteringar är av avgörande betydelse för den omfattande omstrukturering som krävs i de flesta industrisektorerna. Fömtom de vanliga fördelama är sådana investeringar särskilt viktiga för Bulgarien eftersom investerarna kan använda de obligationer som landet givit ut inom ramen för DDSR-arrangemanget som delbetalning i privatiseringstransaktioner. Detta minskar den utestående skulden och därmed även den framtida skuldtjänsten. Kraftiga budgetunderskott under de senaste åren har inneburit en rejäl minskning av inhemskt sparande och krävt medel som annars kunde använts till att finansiera produktiva investeringar. Ett framgångsrikt införande av sedelfondsystemet kommer att ge myndigheterna ett begränsat finanspolitiskt handlingsutrymme. Förbättrad beskattning av den privata sektorn skulle hjälpa upp de offentliga finanserna. För detta krävs mer resurser för skatteuppbörd. På kort sikt kommer en snabb och framgångsrik stabilisering att sänka räntan och stora besparingar kommer därmed att göras vad gäller skuldtjänsten. Företagen behöver välutbildad arbetskraft för att kunna konkurrera effektivt. Den storskaliga omstrukturering som måste äga mm i Bulgarien innebär betydande förändringar av arbetets natur och av vilka kunskaper som arbetsgivarna kommer att 38 efterfråga. Detta utgör en stor utmaning för utbildningssystemet som för närvarande har begränsade möjligheter att svara mot ekonomins behov. Konkurrenskraften skulle också förbättras genom utarbetande av en politik för forskning och utveckling som främjar teknisk innovation och utveckling, särskilt genom incitament för den privata sektorn. En aktiv arbetsmarknadspolitik kommer också att utgöra ett viktigt bidrag för att underlätta omstrukturering av sysselsättningen inom olika branscher. En prioritering inom arbetsmarknadspolitiken bör vara att ta fram och genomföra strategier för att säkerställa att långtidsarbetslösa inte utesluts ur arbetskraften, och att se till att de inte ökar i antal. Detta är av högsta vikt eftersom det är sannolikt att återupptagandet av strukturreformarbetet initiait kommer att leda till ökad arbetslöshet. fullständigt Ett strukturella reformprogram kommer att innebära att man i allt väsentlig tar itu med dessa utmaningar. ekonomiska och genomförande regeringens av 2. 3 Allmän bedömning Bulgariens möjligheter att införa marknadsekonomi har begränsats av bristen på engagemang i en marknadsorienterad ekonomisk politik. Den tidiga liberaliseringen av handeln och priserna upphävdes delvis och priskontrollerna avskaffades inte förrän i år. Först efter krisen i slutet av förra året och det senaste regeringsskiftet har enighet om viljan att genomföra ekonomiska reformer börjat utvecklas. Bulgarien kommer att ha svårt att på medellång sikt klara av konkurrenstrycket och marknadskrafterna i unionen. Jordbruket måste moderniseras. Om myndigheterna på ett framgångsrikt och varaktigt sätt kan omsätta sitt förnyade åtagande om ekonomisk omvandling i praktiken, är det möjligt med en snabb omsvängning beträffande Bulgariens möjligheter. Landet har dock hämmats av sex till stora delar bortkastade år. Den långsamma privatiseringen och den ekonomiska instabiliteten har försvagat de statliga företagen och försenat utvecklingen av en dynamisk privat sektor. 39 Förmåga att påta 3. medlemskapet sig skyldigheterna i samband med Vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn angavs bland kriterierna för anslutning förmågan att "påta sig de skyldigheter som följer med ett medlemskap och ansluta sig till målen för den politiska, ekonomiska och monetära unionen". Genom sin ansökan om medlemskap på grundval av fördraget har Bulgarien reservationslöst godtagit unionens grundläggande syften, inbegripet dess politik och instmment. I detta kapitel behandlas Bulgariens förmåga att fullgöra de skyldigheter som följer med ett medlemskap, dvs. att anta den rättsliga och institutionella struktur (regelverket) genom vilken unionen förverkligar sina mål. Unionens utveckling har medfört att regelverket gradvis har blivit allt mer omfattande, och det utgör nu en större utmaning för framtida anslutningar än vad som var fallet i det förflutna. Bulgariens förmåga att genomföra regelverket kommer att vara avgörande för dess möjligheter till ett framgångsrikt medlemskap i unionen. I de följande avsnitten granskas inom varje större område av unionens verksamhet nuläget och framtidsutsikterna för Bulgariens del. Utgångspunkten för beskrivningen och analysen är en kort sammanfattning av regelverket, med uppgifter om Europaavtalets och vitbokens bestämmelser där dessa är för varje verksamhetsområde en kortfattad bedömning av Bulgariens förmåga att på medellång sikt fullgöra de skyldigheter som följer med ett medlemskap. relevanta. Slutligen görs 3. 1 En gränslös inre marknad Unionens inre marknad definieras i fördragets artikel 7a som ett område utan inre gränser där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs. Den inre marknaden, som är av central betydelse för gemenskapens integrationsprocess, har som gmnd en öppen marknadsekonomi där det skall råda full konkurrens och ekonomisk och social sammanhållning. Ett effektivt genomförande av de friheter som är inskrivna i fördraget fömtsätter inte bara att viktiga principer respekteras, som till exempel principen om icke-diskriminering och principen om ömsesidigt erkännande av nationella bestämmelser - så som dessa principer uttolkats av domstolen - utan också en samtidig och effektiv tillämpning av en rad specifika gemensamma bestämmelser. Syftet med dessa specifika bestämmelser är särskilt att sörja för säkerhet och folkhälsa, miljöskydd och konsumentskydd, bevarandet av allmänhetens förtroende inom tjänstesektorn och garantier för att personer som utövar vissa specialiserade yrken har lämpliga kvalifikationer, samt vidare att vid behov införa eller samordna vissa reglerings- och övervakningsmekanismer, mekanismer som innebär att alla de kontroller och systematiska inspektioner som behövs för att säkerställa att reglerna följs sker inom marknaden och inte när de nationella gränserna passeras. Det är viktigt att gemenskapslagstiftningen införlivas effektivt med nationell lagstiftning, men än viktigare är att den genomförs korrekt i praktiken av lämpliga administrativa och rättsliga strukturer i medlemsstaterna och att den följs av företagen. Detta är nödvändigt 40 för att kunna etablera det ömsesidiga förtroende som krävs för att den inre marknaden skall fungera. Det är viktigt att detta kapitel läses tillsammans med framför allt de kapitel som handlar om socialpolitik, miljö, konsumentskydd och politiken för specifika sektorer. De fyra friheterna Kandidatländerna skall ta över gemenskapens regelverk stegvis enligt följande uppläggning: - Associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Bulgarien trädde i kraft den 1 februari 1995. För de fyra friheterna och tillnärmningen av lagstiftningen föreskrivs särskilt i avtalet en omedelbar eller stegvis tillämpning av vissa ömsesidiga eller icke ömsesidiga skyldigheter när det gäller framför allt etableringsrätt, nationell behandling, frihandel, immaterialrättigheter och offentlig upphandling. -1 den vitbok, KOM (95) 163 slutlig, som kommissionen lade fram 1995, med riktlinjer avsedda att hjälpa kandidatländerna att förbereda sig inför integreringen med den inre marknaden, avgränsas den berörda lagstiftningen mera snävt. Där anges de områden och "nyckelåtgärder" som direkt inverkar på den fria rörligheten för varor, tjänster, kapital och personer och redovisas de förutsättningar som krävs för att de skall kunna tillämpas, däribland de rättsliga och organisatoriska stmkturema. Tjugotre av gemenskapens aktivitetsområden tas upp i vitboken och åtgärderna i fråga delas upp i två faser allt efter prioritetsgrad; en arbetsplan fastställs sålunda för perioden inför anslutningen. TAIEX ("Technical Assistance and Information Exchange Office" - kontoret för tekniskt stöd och informationsutbyte) inrättades för att lämna kompletterande och riktat tekniskt bistånd inom de lagstiftningsområden som täcks av vitboken. En databas över lagstiftningen har nyligen upprättats av TAIEX. - Anslutningen till Europeiska unionen innebär att kandidatländerna måste införliva och genomföra hela gemenskapens regelverk. I detta avseende bör understrykas att den handlingsplan för den inre marknaden som lades fram inför Europeiska rådet i Amsterdam anger de prioriterade åtgärder som är nödvändiga för att med hänsyn till införandet av den gemensamma valutan förbättra den inre marknadens funktion i ett EU med femton medlemsstater. Detta kommer med nödvändighet att innebära successiva förändringar av regelverket. • Den allmänna ramen för hur ekonomin Företagen skall, oavsett verksamhetsområde, kunna utöva sin verksamhet på grundval av gemensamma regler. Dessa gemensamma regler är viktiga, för de fastställer den allmänna ramen allmänna konkurrensfömtsättningama. Inom detta område återfinns, förutom konkurrensreglerna (statliga företag, statsstöd) och beskattningsreglerna som tas upp i andra avsnitt i detta yttrande, bestämmelserna om öppnandet av offentlig upphandling av anläggningsarbeten, varor och tjänster, om harmonisering av bestämmelserna på det immaterialrättsliga området (inklusive Europapatent) och om harmonisering av bestämmelserna om därmed fungera skall och de 41 bolagsrätt och redovisningsrätt, vidare bestämmelserna om skydd av personuppgifter samt om överföring av lagföring och erkännande av domar (artikel 220, konventioner). Översikt Offentlig upphandling regleras i Bulgarien genom en ny lag om offentliga och kommunala upphandlingskontrakt, medan koncessioner regleras genom en lag från 1996. Ministerrådet övervakar genomdrivandet av lagen, medan övervakning och kontroll genomförs av det nationella revisionsorganet. I samband med anslutningen till inledde Bulgarien Världshandelsorganisationen förhandlingar om anslutning till WTO-avtalet om statlig upphandling. (WTO) den 1 december 1996 Bulgarien har antagit lagstiftning rörande skydd av intellektuell och industriell äganderätt, särskilt patent (1993) och upphovsrätt (1993), och har anslutit sig till så gott som alla internationella konventioner på detta område. Bulgarien åtog sig att genomföra TRIPs-avtalet (handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter) med omedelbar verkan i samband med landets anslutning till WTO i december 1996. Bolagsrätten regleras till större delen genom 1991 års handelsrätt, som ändrats under de senaste åren. Flera olika bolagsformer erkänns enligt bulgarisk lagstiftning. De kan grovt indelas i två kategorier: sammanslutningar av personer och sammanslutningar av kapital. I juni 1996 fanns cirka 45 000 företag med begränsad ansvarighet registrerade. Ett företag får emittera aktier och det finns bestämmelser till skydd för aktieägarna om detta sker. Kravet på visst minimikapital är reglerat i lag. Kreditgivare åtnjuter också innehåller tillräckligt skydd. Företagsregister gmndläggande upplysningar om varje företag. Dessa uppgifter är öppna för allmänheten. Varje år publiceras årsrapporter i den officiella tidningen. förs av distriktsdomstolarna och Beträffande redovisning finns bestämmelser om årsredovisning och koncernredovisning i redovisningslagen (1991, senast ändrad 1996), de nationella redovisningsinstmktionema och 31 nationella redovisningsnormer. Alla rättsakter skall gmndas på EG-direktiv och internationella redovisningsnormer. Både i redovisningslagen och i en förordning finns bestämmelser om revisorer. Sedan redovisningslagen senast ändrades representeras de bulgariska revisorerna av revisorer. En av finansministern utsedd disciplinärkommission övervakar verksamheten. institutet för certifierade offentliga Beträffande dataskydd föreskrivs i artikel 32 i den bulgariska författningen att alla medborgares privatliv skall skyddas och att privatpersoner skall ha rätt till skydd mot illegal inblandning i deras privat- och familjeliv. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Ytterligare ansträngningar krävs för att anta alla deiar av gemenskapens regelverk som berör offentlig upphandling. Allmänt sett räcker den nya lagen inte till för att bedöma om de olika direktivens hela räckvidd respekterats, i synnerhet beträffande tjänster och samhällsservice. Dessutom är lagen inte tillräckligt detaljerad i fråga om tekniska krav och teknisk/finansiell kapacitet. För närvarande prioriteras bulgariska firmor (eller EU-företag med dotterbolag i 42 Bulgarien) när det gäller tilldelning av offentliga upphandlingskontrakt. Företag inom EU kommer att få lika tillträdesmöjligheter först när den övergångsperiod som fastställs i Europaavtalet (senast den 31 januari 2005) löpt ut. Dessutom verkar bestämmelserna om straff- och översynsförfaranden inte helt vara i överensstämmelse med EG-normerna. Ytterligare ändringar av lagen om offentlig upphandling skall genomföras under 1997, men bristen på genomförandeförfaranden och den allmänt låga medvetenheten inom området offentlig upphandling utgör fortfarande ett hinder för den faktiska tillämpningen av lagstiftningen. Fullständig harmonisering väntas kunna uppnås på medellång sikt. Betydande insatser krävs för att förbättra skyddet av intellektuell och industriell äganderätt. Vad gäller patentskyddet har vissa framgångar uppnåtts, men på områdena varumärken, upphovsrätt och närstående rättigheter återstår mycket att göra. Det har gjorts vissa insatser i fråga om genomdrivandet av lagstiftningen, särskilt beträffande genomdrivande av upphovsrätt över gränserna. Men även här krävs stora förbättringar, i synnerhet på grund av svagheterna i den interna kontrollen och genomdrivandet över gränserna av industriell äganderätt. I enlighet med Europaavtalet måste Bulgarien anpassa sin lagstiftning före slutet av 1997. Piratkopieverksamhet är fortfarande ett allvarligt problem. Bulgariens bolagsrätt tycks åtminstone till stora delar överensstämma med det första, andra och tredje direktivet. Lagstiftningen verkar ännu inte vara helt förenlig med direktiv elva och tolv. Det finns problem i samband med genomförandet av företagslagen, beroende på domamas bristande kunskaper om och erfarenheter av frågor rörande företagslag och handelsrätt. Detta gäller inte minst insolvensförfaranden för företag i enlighet med handelsrätten, som omfattar nya förfaranden där domstolarna väljer och utser konkursförvaltare. Genomdrivandet av lagen hindras också av brister i lagstiftningen om privatisering och koncessioner. På redovisningsområdet har en hög grad av överensstämmelse med direktiven redan uppnåtts. Revisorsyrkets överensstämmelse med lagstiftningen måste dock förbättras. skärpning av kvalifikationskraven, planeras på Ändringar, revisionsområdet. synnerhet en i Vi?sa övergångsproblem finns när det gäller att genomföra de nya reglerna i praktiken, bland annat råder brist på kompetens vad gäller bokföring och revision. Om dessa problem skall kunna lösas på medellång sikt krävs stora insatser. I fråga om skydd av personuppgifter syftar ett lagförslag och en ny lag beträffande telekommunikationssektorn till att uppnå överensstämmelse med direktiv 95/46/EG. En oberoende övervakningsmyndighet till Europarådets konvention nr 108 blir möjlig först när dessa rättsliga åtgärder vidtagits. inrättats. Anslutning skall Slutsats Inom ovan nämnda områden har Bulgarien antagit flera viktiga direktiv och gjort utkast till lagar för flera andra. Det finns ännu behov av stora insatser för att genomföra i vitboken. Bulgarien kommer att behöva göra kraftiga rekommendationerna 43 ansträngningar för att anpassa sin lagstiftning och sina förfaranden till EU:s krav inom området offentlig upphandling samt immateriell och industriell äganderätt. Inom bolagsrättsområdet förefaller det inte finnas några större problem med Bulgariens genomförande av gemenskapens regelverk. Vad gäller bokföring och redovisning krävs stora insatser för att säkerställa att befintlig lagstiftning omsätts i praktiken. Dessutom krävs stora ansträngningar för att anta och genomföra rättsakter som uppfyller gemenskapens krav i fråga om dataskydd. Fri rörlighet för varor Fri rörlighet för varor fömtsätter en avveckling av åtgärder som begränsar handeln, alltså inte bara tullar och kvantitativa handelsbegränsningar utan också alla åtgärder med motsvarande verkan, dvs. åtgärder som är direkt eller indirekt tillämpliga för nationella eller importerade produkter och som har protektionistiska verkningar. För att garantera fri rörlighet för varor inom områden där de tekniska föreskrifterna inte är harmoniserade är det, enligt de principer som slogs fast i domen i målet Cassis de Dijon, av grundläggande betydelse att principen om ömsesidigt erkännande av nationella regler tillämpas och att principen att de nationella kraven skall begränsas till krav som är rimliga i förhållande till de eftersträvade målen accepteras. Europeiska gemenskapen har utvecklat den "nya metoden" för harmoniseringsarbetet, ett tillvägagångssätt som bygger på en väl avvägd balans mellan offentliga och oberoende privata organ och där Europeiska gemenskapens lagstiftning och europeiska standarder spelar en tydlig och kompletterande roll. I stället för att föreskriva tekniska lösningar begränsar sig EG-lagstiftningen till att fastställa grundläggande krav som produkterna skall uppfylla. Produkter som tillverkats i överensstämmelse med europeisk standard skall förutsättas uppfylla de grundläggande kraven, men användandet av europeiska standarder är inte det enda sättet att intyga att förenlighet med de uppställda kraven föreligger. Den "nya metoden" fungerar tillsammans med den "globala metoden" för produktcertifiering som reglerar rätten att sätta "CE-märket" på en produkt. För andra produkter, såsom farmaceutiska produkter, kemikalier, motorfordon och livsmedel, följer EG:s direktiv det traditionella regleringsmönstret och innehåller fullt detaljerade regler. De fria rörligheten för varor fömtsätter alltså även att vissa gemenskapsbestämmelser om harmonisering införlivas. Tillämpningen av de harmoniseringsbestämmelser som gäller skyddet av hälsa och säkerhet bör härvidlag följas med stor uppmärksamhet, vilket fömtsätter att det inrättas lämpliga system och organisatoriska lösningar på såväl företags- som myndighetsnivå. Bland de s. k. "övergripande" direktiv som är nödvändiga för att den gränslösa marknaden skall fungera kan särskilt nämnas direktivet om allmän produktsäkerhet och direktivet om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister. Bestämmelserna om allmän produktsäkerhet behandlas i det avsnitt som behandlar konsumentskyddet. 44 De bestämmelser som är specifika för jordbruksprodukter (iakttagandet av veterinära och fytosanitära krav) redovisas i detalj i det avsnitt som gäller jordbruket. Översikt Sedan 1990 har Bulgariens politik allmänt kännetecknats av en strävan mot liberalisering av handeln, och landet har nyligen påbörjat en fullständig prisliberalisering. Stegvis skapas fömtsättningama för ett säkert och öppet rättsligt klimat för privata företagare. Numera är endast ytterst få diskriminerande rättsakter i kraft. Det finns inga betydande problem i fråga om införandet av fömtsättningama för fri rörlighet för varor i enlighet med artiklarna 8 till 37 i Europaavtalet. Bulgarien har avskaffat flera kvantitativa begränsningar och rättsakter med liknande verkan tidigare än planerat. Tullklareringsavgiften kommer att avskaffas från och med den 1 januari 1998. Bristen på effektivitet hos de regeringsorgan som har att göra med genomförandet av sådana lagar och förordningar som överensstämmer med Europaavtalet och gemenskapens regelverk ger anledning till en viss oro. Standardisering och bedömning av överensstämmelse skall utföras av kommittén för standardisering och mätning, ett statligt organ som lyder under ministerrådet. Kommitténs uppgifter består av en blandning av politiska och administrativa funktioner inom området standardisering, certifiering, ackreditering och mätning. Kommittén är ansluten till Europeiska standardiseringskommittén (CEN) och till Europeiska kommittén för elteknisk standardisering (CENELEC). Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Trots att Bulgariens position beträffande handelsfrågor är relativt god, återstår ett behov av insatser innan landet till fullo antagit och genomfört gemenskapens regelverk i fråga om fri rörlighet för varor på den inre marknaden. Tillnärmningen av teknisk lagstiftning fick en dålig start, men enligt ett strategidokument som inlämnades i maj 1996 skall anpassningen av de viktigare rättsakterna äga rum under 1998. Utvecklingen går långsamt beträffande "nya metoden"-direktiven och inom kemisektom, men vissa framsteg har gjorts vad gäller livsmedel och fordon. Fordonssektom väntas vara helt anpassad till år 2000. Den tekniska lagstiftningen om läkemedel har genomgått en avsevärd tillnärmning. Sekundärrätt krävs ännu för genomförandet av den allmänna rättsliga ramen. Dessutom krävs ytterligare insatser för att till fullo anpassa lagstiftningen om varumärken, märkning och produktsäkerhet. Den gällande lagstiftningen om standardisering överensstämmer inte med EU-systemet. Inom områdena standardisering och bedömning av överensstämmelse finns det utkast till lagstiftning. Så snart denna antagits kommer den på ett avgörande sätt att bidra till att öka överensstämmelsen med EU:s system, och tydliggöra standardemas frivilliga karaktär. Förvaltningsstmkturema för standardisering och bedömning av överensstämmelse måste förstärkas i syfte att underlätta genomförandet av framtida lagstiftning. Förklaringar krävs beträffande den status som kommittén för standardisering och mätning skall ha, 45 inte minst vad gäller dess oberoende vid genomförandet av standardiseringsåtgärder. Inom ramen för Europaavtalet har de svårigheter som uppstod genom långdragna administrativa förfaranden övervunnits. Principen om skadeståndsansvar för skador som förorsakas av defekta produkter saknas ännu i bulgarisk lagstiftning, som därför inte överensstämmer med bestämmelserna i gemenskapsrätten p detta område. Inom de områden som regleras på nationell nivå men som inte omfattas av gemenskapsharmonisering saknas uppgifter om hur gemenskapslagstiftningens principer om fri rörlighet för varor tillämpas i Bulgarien. Förklaringen är framför allt att de mekanismer för öppenhet som är knutna till den inre marknadens funktion saknas och alltså inte kan utnyttjas som sådana under perioden inför anslutningen; det rör sig framför allt om direktiv 83/189 i vilket föreskrivs att förslag till nationella tekniska standarder och föreskrifter skall anmälas, beslut 3052/95 som handlar om åtgärder som avviker från principen om fri rörlighet för varor, förfarandena för överklagande hos kommissionen och även möjligheten enligt artikel 177 i fördraget att vända sig till domstolen för att få ett förhandsavgörande. Likaså fömtsätter en bedömning av om Bulgarien tillämpar principen om ömsesidigt erkännande mer ingående uppgifter om nationella bestämmelser och nationell administrativ praxis som kan inverka på saluförandet av produkterna. 46 Slutsats På det hela taget har Bulgarien hittills med stor framgång uppfyllt de åligganden beträffande fri rörlighet för varor som i Europaavtalet. De bulgariska myndigheterna bör dock se till att handeln inte kan hindras av den nationella lagstiftningen på de områden som inte omfattas av gemenskapsharmonisering. I synnerhet bör gällande rättsakter prövas med hänsyn till sina syften. Trots många positiva tecken kommer det att krävas betydande insatser för ett effektivt och fullständigt genomförande av gemenskapens regelverk i Bulgarien. ingår Fri rörlighet för kapital I Europaavtalet fastställs principen om fri rörlighet för kapital mellan Bulgarien och EU. För direkta investeringar gäller principen, vad gäller Bulgariens åligganden, från och med avtalets ikraftträdande och från och med 2000 för företag som redan är etablerade i Bulgarien samt graduellt under en övergångsperiod för filialer och avdelningar av gemenskapsföretag (även egenföretagare). Enligt avtalet skall partema samråda med varandra för att i syfte att främja avtalets mål underlätta kapitalrörelser mellan gemenskapen och Bulgarien. I vitboken belyses sambandet mellan fri rörlighet för kapital och fri rörlighet för finansiella tjänster. Där föreslås en serie kapitalliberaliseringsåtgärder först för långsiktiga kapitalrörelser och kapitalrörelser knutna till handelstransaktioner, därefter för kortsiktiga kapitalrörelser. Översikt Den bulgariska konstitutionen föreskriver att utländskt kapital skall åtnjuta samma rättsliga skydd som den egna befolkningens kapital. De internationella kapitalflödena mellan Bulgarien och unionen är fortfarande relativt blygsamma. Fram till slutet av 1996 var inflödet av utländska investeringar lågt i Bulgarien, men har ökat sedan dess. De sammanlagda utländska direktinvesteringarna mellan 1989 och 1996 uppskattas till 400 miljoner ecu. Viktig lagstiftning har antagits för att locka utländska investerare, och en byrå för utländska investeringar har upprättats. Leven är konvertibel för bytesbalanstransaktioner. Beträffande kapitalrörelser är utländska direktinvesteringar i allmänhet tillåtna. Tillstånd krävs om investeringarna görs i sektorer som anses vara känsliga. Vinster och investerat kapital kan föras ut ur landet. Det förekommer begränsningar för utländska fysiska eller juridiska personer som önskar förvärva fast egendom i Bulgarien, utom om detta sker genom arv. Det finns möjligheter för personer som inte är bosatta i landet att förvärva mark (med undantag för jordbruksmark) genom att starta ett företag i landet. Personer som inte är bosatta i Bulgarien far inneha konton i leva och utländsk valuta. Det finns inga begränsningar för insättning och uttag på konton av utländsk valuta, eller för överföring av pengar från sådana konton till utlandet. Licensierade banker får låna 47 utomlands utan tillstånd från centralbanken, och landets invånare får ha kapitalkonton med utländsk valuta i Bulgarien. För kapitalrörelser ut ur landet krävs tillstånd i förväg från bulgariska centralbanken. Hittills finns det inga regler om upprättandet av filialer till EU-investmentbolag eller om officiell kreditbedömning av emittenter inom EU. Frågor om tillträde för dotterbolag till investmentbolag från andra EU-länder, som inte är registrerade i landet regleras av de allmänna bestämmelserna i lagen om värdepapper, börshandel och investmentbolag. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Regeringen har för avsikt att genomföra avskaffandet av begränsningarna för kapitalrörelser i enlighet med det tillvägagångssätt och de åligganden som föreskrivs i Europaavtalet. Där fastställs möjligheten att bibehålla restriktioner för direkta investeringar utomlands under de första fem åren efter det att avtalet trätt i kraft, och att genomföra liberaliseringen av alla övriga kapitaltransaktioner stegvis. Det förekommer restriktioner i fråga om utlänningars förvärv av fast egendom, i synnerhet till följd av att konstitutionen förbjuder utländskt markägande. Trots att dessa bestämmelser är förenliga med Europaavtalet, utgör de ett hinder för den fria rörligheten för kapital. Dessutom förekommer administrativa och metodologiska problem i samband med registreringen av företag. Slutsats Bulgarien har infört valutakonvertibilitet för de flesta bytesbalanstransaktioner, men har endast genomfört en begränsad liberalisering av kapitalrörelser. Liberaliseringen av kapitalflödet berör endast kapitalrörelser in i landet. En uppluckring av restriktionerna, i synnerhet för kapitalrörelser ut ur landet, kan väntas först när man uppnått en bestående förbättring av banksektorns finansiella situation och prestanda, och en ekonomisk stabiliseringsprocess samt strukturreform ägt mm. Fri rörlighet för tjänster av nationell lagstiftning. Dessa bestämmelser Den fria rörligheten för tjänster gmndar sig å ena sidan på förbudet mot diskriminering, särskilt diskriminering på gmnd av nationalitet, och å andra sidan på bestämmelserna om anpassning avser ofta både etableringsrätten, som hör till området fri rörlighet för personer, och rätten att fritt tillhandahålla tjänster. Genomförandet av bestämmelserna fömtsätter att det införs administrativa stmkturer (t. ex. kontrollorgan inom banksektorn, kontrollmyndigheter inom den audiovisuella sektorn, reglerings- och tillsynsmyndigheter) och en förstärkning av medlemsstatemas samarbete när det gäller kontrollverksamheten (system för ömsesidigt erkännande). En viktig del av lagstiftningen om fri rörlighet för tjänster berör finansiella tjänster. Detta omfattar även problem i samband med öppnandet av nationella marknader inom områden som traditionellt sett domineras av monopol, t. ex. telekommunikationsmarknaden och i 48 viss mån energi- och transportsektorn. Dessa sektorer kommer att behandlas i särskilda avsnitt. Översikt Bulgariens banksektor är relativt uppsplittrad. Sju statliga banker står för över två tredjedelar av de sammanlagda tillgångarna. Sexton banker har ställts under särskild tillsyn eller genomgår konkursförfaranden på begäran av centralbanken. Större delen av lagstiftningen för fas I-åtgärderna kan anses överensstämma med kraven i de relevanta EG-direktiven. Den huvudsakliga ramlagstiftningen består av lagen om banker och kreditverksamhet och centralbankens förordning nr 2 om licensiering av banker och nr 8 om bankers kapitaltäckning, samt lagen om statligt skydd för insatta medel och betalkonton tillsammans med centralbankens förordning nr 1 om försäkring av insatta medel. Åtgärderna för fas II har endast delvis genomförts. En lag om åtgärder mot tvätt av pengar antogs 1996, men är inte helt förenlig med gemenskapens regelverk. Tillsyn av bankerna utförs av centralbankens banktillsynsavdelning. Bulgariens huvudsakliga lagstiftning beträffande handel med värdepapper omfattar dels lagen om värdepapper, börshandel och investmentbolag, och dels lagen om ekonomisk verksamhet för utländska personer och utländska investmentbolag, som trädde i kraft 1996. Ett utkast till en lag om råvarubörser och råvarumarknader har utarbetats. För att yrkesmässigt få tillhandahålla investeringstjänster måste man genomgå ett tillståndsförfarande. Investeringsmäklare måste uppfylla särskilda krav beträffande marknadsstabilitet och investerarnas courtage. Kreditinstitut kan också tjänstgöra som investeringsmellanhänder utgående från sin "universella licens". Bankerna spelar en stor roll på denna marknad, eftersom börsmäklarnas yrkeskår ännu är mycket liten. Hittills har upprättandet av filialer till investmentbolag från EU eller officiell kreditbedömning av emittenter inom EU inte reglerats. Inträdet på marknaden för dotterbolag till EU-investmentbolag omfattas av de allmänna bestämmelserna i lagen om värdepapper, börshandel och investmentbolag. Kommissionen för värdepapper och börshandel, som upprättats i enlighet med 1996 års lag om värdepapper, börshandel och investmentbolag, övervakar transaktionerna på värdepappersmarknaden. Ändringar i lagstiftningen som genomfördes under 1989 möjliggjorde upprättandet av privata försäkringsbolag. En försäkringslag och en förordning om obligatorisk försäkring trädde i kraft 1997. Försäkringslagen, tillsammans med lagen om skydd av utländska investeringar, reglerar verksamheten för de bulgariska och utländska försäkringsbolagen. I försäkringslagen föreskrivs att "utländska försäkringsföretag endast får erbjuda försäkringar genom en filial vars huvudkontor är registrerat i Bulgarien". Företaget skall vara registrerat i enlighet med handelslagen och inneha en licens från avdelningen för försäkringsinspektion, som är finansministeriets kontrollorgan. Utlänningar kan vara delägare i företag och köpa aktier med tillstånd från tillsynsavdelningen. Om sju år kommer det att bli möjligt för utländska försäkringsoperatörer att inneha aktiemajoritet. 49 Dessa åtgärder ingår i en strategi för stegvis liberalisering av försäkringsmarknaden. Hittills har de utländska försäkringsoperatörernas verksamhet varit begränsad. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Under perioden 1991-1993 antogs en rad banklagar och tillsynsföreskrifter som fastställer stränga normer för denna sektor. Dessa är till vissa delar förenliga med unionens system, men de krav beträffande solvens och osäkra lån som fastställs i dessa lagar har ännu inte uppfyllts, främst beroende på krisen inom ekonomin och i bankväsendet. I fråga om vitbokens åtgärder måste lagstiftningen ändras för två av fyra fas I-åtgärder. Ny lagstiftning krävs för alla fas Il-åtgärder. Regeringen genomför för närvarande en fullständig omstmkturering av finanssektorn, som omfattar upprättandet av en sedelfond, rationalisering av banklicensiering, strängare bestämmelser för bokföring och extern revision, en ny lag om bankinsolvens, bestämmelser om förstärkning av centralbankens avdelning för banktillsyn och en översyn av centralbankens bestämmelser om kapitaltäckning, låneklassificering och tillnärmning av likviditet. I detta sammanhang kan snabba framsteg beträffande lagstiftningen väntas under 1997, främst inom områden som konkursförfaranden, försäkring av insatta medel och banktillsyn. Det krävs stora insatser, inte minst i fråga om personalutbildning, för att centralbanken skall kunna genomdriva banklagarna och tillsynsföreskrifterna. Vitbokens riktlinjer om värdepappersmarknaderna är ännu ofullständigt genomförda, i synnerhet vad gäller de flesta fas Il-åtgärderna. De bulgariska myndigheterna har dock förberett utkast till förordningar som åtminstone delvis kommer att avhjälpa dessa brister. Bulgariens värdepappersmarknad befinner sig ännu på ett tidigt stadium av sin utveckling, och påverkas av bristande organisation och reglering av marknaden samt av finansmarknadens bristande öppenhet. De befintliga privatiseringsfonderna skall göras om till investmentbolag eller kollektiva investeringsföretag, som ännu måste upprättas. En officiell bulgarisk börs kommer att öppnas innan årets slut. Under de senaste åren förekom cirka femton privata, oreglerade börser, som stängdes av börskommissionen. De statliga försäkringsbolagens monopol har avskaffats, men ännu saknas en privat försäkringsmarknad som präglas av rättvis konkurrens. Regeringen måste vidta åtgärder för att säkerställa den privata försäkringsmarknadens öppenhet. Därför antog regeringen i juni 1997 ett utkast till en ändring av försäkringslagen, som syftar till upprättandet av ett nationellt försäkringsråd som skall införa ett stabilt och öppet försäkringssystem och skydda kunderna och befolkningen. Finansministeriets avdelning för kontroll av försäkringsföretagen måste få adekvat behörighet, och i förekommande fall måste domstolarna och ordningsmakten vidta lämpliga uppföljningsåtgärder. Slutsats Vissa framsteg har gjorts på området finansiella tjänster, och myndigheterna har engagerat sig för att följa upp dessa. Men ett fullständigt antagande av gemenskapens regelverk är beroende av genomförandet av det ekonomiska och stmkturella reformprogrammet, bland annat förstärkning av kontroUstmkturema. En rad åtgärder med 50 detta syfte har vidtagits under den senaste tiden, men det kommer att krävas ihållande ansträngningar under flera år innan Bulgariens finansiella system kan klara trycket av en integrering i den inre marknaden. Fri rörlighet för personer Den fria rörligheten för personer omfattar två rörlighetsbegrepp som ingår i skilda sammanhang i fördraget. Artikel 7a, å ena sidan, som intagits i den första delen av fördraget som handlar om "Principerna", är en del av reglerna för uppbyggnaden av den inre marknaden och innebär att medlemsstatemas inre gränser skall kunna passeras utan kontroll. Artikel 8a, å andra sidan, som ingår i den andra delen av fördraget som handlar om unionsmedborgarskap, ger varje medborgare i unionen personlig rätt att på vissa villkor fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstatemas territorier. För att artikel 7a inte skall bli verkningslös gäller avskaffandet av gränskontrollerna lika för alla personer oavsett nationalitet. Medan de rättigheter som härrör från artikel 8a tillämpas i samtliga medlemsstater, har de rättigheter som härrör från artikel 7a ännu inte blivit fullständigt förverkligade i hela unionen. a) Fri rörlighet för unionsmedborgare, etableringsfrihet och ömsesidigt erkännande av examensbevis och kvalifikationer Europaavtalet föreskriver en icke-diskriminerande behandling av arbetstagare som är lagligt anställda (liksom av deras familjer). Avtalet omfattar möjligheten att kumulera eller överföra rättigheter på området för social trygghet och uppmuntrar medlemsstaterna att sluta bilaterala avtal med Bulgarien om tillträde till arbetsmarknaderna. Under den andra fasen av övergångsperioden kommer associeringsrådet att undersöka ytterligare sätt att förbättra arbetstagarnas rörlighet. Vitboken innehåller överväganden om den lagstiftning som krävs för att åstadkomma en balanserad utveckling av arbetsmarknaden och samtidigt undvika att konkurrensen snedvrids. Fri rörlighet för arbetstagare är en av de grundläggande friheter som erkänns i fördraget. Rätten att utöva vissa yrken (till exempel på det juridiska området och inom hälsosektom) får emellertid underkastas vissa villkor, i synnerhet kvalifikationskrav. Beroende på vilket fall det är fråga om skall kvalifikationskraven bli föremål för samordning eller tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande. Etableringsfriheten är också garanterad i fördraget och gäller ekonomisk verksamhet som bedrivs av företag eller av fysiska personer som är egenföretagare. Rätten till fri bosättning kan underkastas krav på att den som inte utövar någon yrkesverksamhet i det berörda landet har vissa minimitillgångar och omfattas av en sjukförsäkring. Översikt I konstitutionen föreskrivs att alla utländska medborgare som är bosatta i Bulgarien åtnjuter samma rättigheter som bulgariska medborgare, utom på några specifika områden 51 där bulgarisk nationalitet krävs. Lika behandling garanteras i konstitutionen, men Bulgarien tillämpar en förhållandevis sträng invandringspolitik. Normalt sett utfärdas arbetstillstånd för ett år, och det kan förlängas med ytterligare en period på två år, utgående från heltidsanställning. Utbildningsministeriet har hand om diplom för högskole- och yrkesutbildning, samt för akademiskt erkännande. Beträffande gemenskapens regelverk i fråga om ömsesidigt erkännande av examensbevis har Bulgarien försökt anpassa sig till de gällande direktiven. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Det finns inga särskilda rättsliga bestämmelser om inresefrihet och uppehållstillstånd för arbetstagares familjemedlemmar, som säkerställer uppehållstillstånd vid frivilliga eller ofrivilliga uppsägningar och för nyanställning efter arbetslöshet (både frivillig och ofrivillig). De skäl som anges för vägran att utfärda arbetstillstånd överensstämmer ännu inte med de EU-bestämmelser om fri rörlighet för arbetstagare som utgår från artikel 48. restriktiva: Bestämmelserna överklaganden bör kunna behandlas på förvaltningsnivå, och inte bara inför domstol. Åtgärderna för att främja yrkes- och samhällsintegrationert av arbetstagare och deras familjer är ytterst få. Detta speglas av de restriktiva villkoren för tillträde till landets utbildningssystem. till arbetstagare verkar onödigt rörande familjer av erkännande examensintyg Det finns ännu mycket få erfarenheter av samarbete mellan Bulgarien och EU beträffande yrkeskvalifikationer. ömsesidigt Högskolekvalifikationer behandlas av ett nationellt organ för ackreditering och utvärdering som upprättades 1995 i syfte att bana väg för ömsesidigt akademiskt erkännande. För yrkesutbildningen saknas ett motsvarande organ. Överensstämmelsen mellan Bulgariens och medlemsstatemas läroplaner för yrkesutbildning måste analyseras systematiskt så snart de uppgifter som Bulgarien skall lämna i samband med denna fråga utvärderats. Det kommer att krävas avsevärda ansträngningar för att införa gemenskapens regelverk på medellång sikt och säkerställa att det efterlevs effektivt. och Slutsats Införlivandet och genomförandet av gemenskapens regelverk är ytterst begränsat. Trots framsteg på många områden krävs en större reform inom rättsväsendet, politiken och förvaltningen för att Bulgarien till fullo skall kunna genomföra gemenskapens regelverk i fråga om fri rörlighet för personer på medellång sikt. b) Avskaffandet av personkontrollen vid de inre gränserna Fri rörlighet enligt artikel 7a i EG-fördraget, dvs. avskaffandet vid de inre gränserna av all personkontroll, oavsett personens nationalitet, har ännu inte fullständigt förverkligats i Europeiska unionen. Avskaffandet av personkontrollen fömtsätter att ett stort antal kompletterande åtgärder genomförs, och en del av dessa har ännu inte antagits och genomförts av medlemsstaterna (se det särskilda avsnittet om rättsliga och inrikes frågor). Ett begränsat antal medlemsstater har däremot förverkligat målet på gmndval av 52 Schengenkonventionen (sju medlemsstater tillämpar avtalet redan nu och ytterligare sex förbereder dess genomförande). I syfte att underlätta förverkligandet av detta mål inom ramen för unionen har det i utkastet till nytt fördrag införts ett nytt kapitel med rubriken "ett område med frihet, säkerhet och rättvisa" och vidare integreras Schengenöverenskommelserna i EU- fördraget. Bulgarien har anmält sin avsikt att delta i Schengenöverenskommelserna. Landet har inlett förberedelser för detta och har begärt stöd från medlemsstaterna i detta sammanhang, särskilt för att effektivisera gränskontrollerna. Allmän bedömning 1. Bulgariens framsteg när det gäller att genomföra den lagstiftning som behandlas i vitboken sammanfattas i bilagan. Det framgår av tabellen att Bulgarien uppskattar att 126 av de 899 direktiv eller förordningar som nämns i vitboken införlivats med den nationella lagstiftningen per den 30 juni 1997. Uppgifterna avser lagstiftning som Bulgarien anser sig redan ha införlivat eller för vilken landet kontrollerat att förenlighet med gemenskapsreglema föreligger. Denna upplysning föregriper inte bedömningen av om texterna är förenliga, något som kommissionen på nuvarande stadium inte är i stånd att uttala sig om. 2. För samtliga de områden som knyter an till den inre marknaden är den bulgariska lagstiftningen endast delvis anpassad till gemenskapens regelverk. Landet måste göra mycket kraftiga och konsekventa ansträngningar både vad gäller anpassningen av lagstiftningen och upprättandet av stmkturer som möjliggör genomförandet av det nya regelverket. En av de högst prioriterade frågorna, vars vikt till fullo inses av regeringen och som är ofrånkomlig för att åtempprätta allmänhetens och investerarnas förtroende, är den fullständiga omstruktureringen av den finansiella sektorn. 3. Allmänt sett utgör den bulgariska offentliga förvaltningens svagheter ett allvarligt problem, som både bromsar tillnärmningen av lagstiftningen och undergräver dess kvalitet. De olika stmkturer som krävs för att genomföra lagstiftningen beträffande den inre marknaden är fortfarande otillräckliga. Samma sak gäller för de ekonomiska aktöremas (och i synnerhet de små och medelstora företagens) möjligheter att införliva och genomföra gemenskapens regelverk. 4. Oberoende av de aspekter som har särskild jordbmksanknytning är avskaffandet av de inre gränskontrollerna i unionen möjligt endast om lagstiftningen harmoniseras i tillräcklig utsträckning. Detta fömtsätter ett ömsesidigt förtroende, gmndat framför allt på väl fungerande förvaltningar (som exempel kan nämnas vikten av att säkerhetskontroller av vissa produkter sker på avgångsorten). På varuområdet har förverkligandet av den gränslösa inre marknaden per den 1 januari 1993 varit möjligt endast genom avskaffandet av alla krav på formaliteter och alla kontroller som medlemsstaterna utövade när de territoriella gränserna mellan unionens medlemsstater passerades. Det rörde sig framför 53 allt om tekniska kontroller (som särskilt gällde produktsäkerhet), veterinära, sanitära, fytosanitära kontroller, ekonomiska och kommersiella kontroller (till exempel bekämpningen av förfalskningar), säkerhetskontroller (vapen, etc. ) och miljökontroller (avfall, etc). I flertalet fall har detta avskaffande varit möjligt endast genom att gemenskapsåtgärder har antagits och genomförts som möjliggjort en harmonisering av reglerna om fri omsättning eller reglerna om utsläppande på marknaden (särskilt produktsäkerhetsbestämmelserna), och i förekommande fall genom att kontrollerna eller formaliteterna har flyttats till en plats inom territoriet eller till medlemsstatemas marknad (särskilt vad gäller mervärdesskatt och punktskatter, veterinära och fytosanitära kontroller och statistikinsamling). En del av Bulgariens nuvarande gräns kommer att utgöra yttre gräns för unionen. Detta kommer att kräva en förstärkning av gränskontrollerna (se särskild punkt om detta). Med beaktande av den helhetsbedömning som kan göras beträffande framstegen och arbetstakten på de olika berörda områdena är det i dag svårt att fastställa den tidpunkt då Bulgarien kommer att vara i stånd att anta och genomföra alla de rättsakter som är nödvändiga för att avskaffa de inre gränskontrollerna och för att överföra dessa kontroller till unionens yttre gräns. 5. Bulgarien har ännu inte antagit viktiga delar av gemenskapens regelverk för den inre marknaden. Avsevärda ansträngningar kommer att krävas för att göra det möjligt för landet att anta och genomföra lagstiftningen rörande gemenskapsmarknaden samt upprätta de genomdrivandemekanismer som krävs för att till fullo kunna tillämpa denna lagstiftning. För närvarande är det omöjligt att tänka sig att Bulgarien på medellång sikt kommer att vara i stånd att till fullo delta i den inre marknaden. Konkurrens Den rättsliga gmnden för Europeiska unionens konkurrenspolitik är artikel 3 g i fördraget, där det föreskrivs att gemenskapens verksamhet skall innefatta en ordning som säkerställer att konkurrensen inom den inre marknaden inte snedvrids. De huvudsakliga tillämpningsområdena utgörs av konkurrensbegränsande samverkan samt statligt stöd. Europaavtalet innehåller bestämmelser om att en konkurrensordning skall tillämpas i handelsförbindelserna mellan gemenskapen och Bulgarien gmndad på villkoren i artiklarna 85 och 86 i EG-fördraget (avtal mellan företag/missbruk av en dominerande ställning) och artikel 92 (statligt stöd), och om att genomförandebestämmelser på dessa områden skall antas inom tre år efter det att avtalet har trätt i kraft. Det innehåller också bestämmelser där det föreskrivs att Bulgarien skall göra sin lagstiftning förenlig med gemenskapens på området för konkurrens. I vitboken anges en gradvis ökande tillämpning av bestämmelserna ovan samt av de som ingår i koncentrationsförordningen (4064/89) och i artiklarna 37 och 90 i fördraget (monopol och särskilda rättigheter). Översikt 54 Den nuvarande rättsliga gmnden för konkurrenslagstiftningen är lagen om skydd av konkurrens (maj 1991) som innehåller de grundläggande bestämmelserna om karteller, missbruk av dominerande ställning, kontroll av företagskoncentrationer och rudimentära bestämmelser om procedurregler. Ett nytt lagförslag om skydd av konkurrens syftar till att mer exakt fastställa villkoren för fri företagsamhet inom samtliga sektorer, fri prissättning och skydd av konsumentemas intressen. Denna kommer även att innehålla bestämmelser om skydd mot missbmk av en dominerande marknadsställning och snedvriden konkurrens samt andra åtgärder som kan verka begränsande på nationella marknader. Genom den lag som antogs 1991 upprättades kommission för skydd av konkurrens, som har till uppgift att stärka Bulgariens konkurrenspolitik. Den 25 oktober 1996 upprättades ett kontrollorgan för statligt stöd under finansministeriet. Regler om hur detta organ skall fungera har ännu inte fastställts. Den aktuella förteckningen över statligt stöd är ett steg i riktning mot att skapa öppenhet på området. Fler uppgifter behövs dock där det framgår hur mycket stöd som totalt har beviljats och till vilka sektorer, mål, vilken form av stöd som getts och särskilt de finansiella förbindelserna mellan staten och statligt ägda företag. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna För närvarande är inte förutsättningarna för ekonomisk konkurrens helt utvecklade. Arbetet med att upprätta en kommission för skydd av konkurrens har gått långsamt, och dess befogenheter och budgetresurser måste stärkas. Vad gäller offentliga företag och foretag med särskilda och exklusiva rättigheter utvecklas vissa sektorer snabbare än andra. Liberaliseringen av telekommunikationer pågår, och liknande strategier har utarbetats för t. ex. transport- och energisektorerna samt postväsendet. Områden som energi, alkohol olja, salt och kolbrytning är fortfarande statliga affärsmonopol. Bulgarien uppfyller ännu inte kraven för en trovärdig kontroll av statligt stöd. Det finns för närvarande inga regler för en sådan kontroll, och den öppenhet som krävs när statliga stöd beviljas har ännu inte uppnåtts. På gmnd av detta är det omöjligt att bedöma om de statliga stöd som beviljats är förenliga med gemenskapens regler om statligt stöd. Sedan 1996 har framsteg gjorts inom området. Det statliga stödet till de 135 största statliga och offentliga förlustföretagen (som stod för cirka 78 % av de statliga företagens totala förluster 1995) har minskats kraftigt, och i de fall de har beviljats har förfarandet varit öppet. Priserna på tjänster som tillhandahålls av affärsdrivande verk i samband med el, gas, flytande bränslen, vatten och telekommunikation har höjts för att täcka kostnaderna. Staten subventionerar fortfarande fjärrvärme och offentliga transporter. Det kommer att bli nödvändigt att inrätta en kontrollmyndighet med väl angivna arbetsuppgifter och befogenheter. Landet måste bemöda sig om att göra en förteckning över statligt stöd i enlighet med gemenskapens praxis. 55 på ett trovärdigt att Bulgarien För genomdriva konkurrenslagstiftningen krävs att välfungerande övervakningsmyndigheter inrättas för att kontrollera bestämmelser mot konkurrensbegränsande samverkan och statligt stöd samt att lagar, som ligger tillräckligt nära EG:s lagstiftning, antas. Dessutom krävs det att rättssystemet, den offentliga förvaltningen och berörda ekonomiska aktörer har tillräcklig kunskap om konkurrenslagstiftningen och -politiken. skall kunna sätt Slutsats Bulgarien har på området konkurrensbegränsande samverkan gjort vissa framsteg vad gäller institutionella och rättsliga krav. Genomförandet och kontrollen av lagstiftningen kommer icke desto mindre att kräva omfattande stmkturella reformer. Vad gäller statligt stöd har det över lag inte skett mycket, trots att förbättringar gjorts sedan mitten av 1996. Mycket arbete återstår för att uppfylla kraven på en trovärdig kontroll av det statliga stödet. Detta gäller särskilt öppenhet när statligt stöd beviljas och upprättande av en väl fungerande övervakningmyndighet för statligt stöd som har tillräckligt stora kontrollbefogenheter och vars anställda är tillräckligt kunniga. Det tycks dessutom som om det inom vissa sektorer finns exklusiva eller särskilda rättigheter som inte är förenliga med gemenskapens regelverk. Dessa problem måste lösas snarast. Ett nära samarbete med gemenskapen kommer att vara nödvändigt. 56 3. 2 Ny teknik och framtidsfrågor Informationssamhället Nuläget Informationsteknik och telekommunikation i kombination möjliggör förändringar av stor ekonomisk och social betydelse. Trots Bulgariens framträdande roll i Comecon-ländernas IT-produktion visade det sig att dessa möjligheter inte kunde tillvaratas på gmnd av bristande innovation inom teknik och tillverkning. Inte desto mindre var allmän utbildning en prioritet före 1989. Resultatet tycks vara att efterfrågan på datorer vida har överstigit den efterfrågan som kunde förväntas med tanke på landets BNP per capita. Antalet värddatorer på Internet (25 000 vilket motsvarar 0,4 per 1 000 invånare) sett som ett relativt mått på utvecklingen i riktning mot informationssamhället, tyder på att Bulgarien ännu inte har nått den nivå som det genomsnittliga EU-landet hade uppnått för två år sedan. Om antalet Internetuppkopplingar följer samma tillväxtmönster kan infrastrukturen för telekommunikation, som för närvarande ligger cirka sju år efter EU- genomsnittet, komma att förbli ett hinder för informationssamhällets utveckling. Slutsats Eftersom det första steget mot en tidig liberalisering är tvekande och BNP per capita är en av de lägsta i regionen, är det troligt att informationssamhällets möjligheter kan tillvaratas senare än genomsnittligt i Central- och Östeuropa. Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor I artiklarna 126 och 127 i EG-fördraget fastställs att gemenskapen skall bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet och genomföra en yrkesutbildningspolitik som syftar till att främja en europeisk dimension inom utbildningen och att underlätta anpassningen inträde och återinträde på arbetsmarknaden genom yrkesutbildning och omskolning. förändringar industriella samt till Europaavtalet innehåller bestämmelser om samarbete för att förbättra utbildningen och yrkeskvalifikationerna. Vitboken omfattar inga åtgärder på detta område. Översikt Bulgariens utgifter för utbildning uppgår till 1,6 % av BNP. 4,0 % av statsbudgeten går åt för att täcka dessa utgifter. I Bulgarien finns 1 190 000 skolelever, 240 000 högskolestuderande och 105 000 lärare. Ett av de största problemen inom utbildningssystemet förorsakas av Bulgariens dåliga ekonomi, som lett till minskande budgetanslag (från 6,1 % av BNP år 1992 till 4,5 % år 1995) och ibland t. o. m. till akut brist på likvida medel för skoldrift, tillhandahållande av skolböcker och utbetalning av läramas löner. 57 Trots budgetproblemen har reformer av utbildningssystemet inletts på alla nivåer. Viktiga rättsakter inom detta område är 1991 års bestämmelser om statlig utbildning (mål och kompetensfördelning på utbildningsområdet), 1990 års lag om universitetens självstyre, och 1995 års högskolelag. Högskolelagen utgör gmnden för den nationella byrån för utvärdering och ackreditering av högskoleutbildning som upprättades under 1996, samt för omvandlingen av olika utbildningsinstitut till högskoleinrättningar och för deras omorganisering. Ändringar i läroplanerna för sekundärskola och vidareutbildning, som övervakas av de regionala utbildningsinspektoraten, är främst inriktade på att ge denna utbildning en mer yrkesinriktad prägel. Stängningen av utbildningsavdelningar inom statsägda företag och den ökande arbetslösheten har lett till allvarliga problem för fortbildningen i Bulgarien. Det har inrättats program för att föra in ungdomar på arbetsmarknaden och bekämpa problemet med skolavhopp och social uteslutning. Tempusprogrammet har bidragit till att förverkliga av högskolereformens mål, och har lagt gmnden för samarbetet med högskolor i EU. Cirka 14 % av Bulgariens befolkning är mellan 15 och 25 år gamla. Sedan 1990 deltar bulgariska ungdomsorganisationer i vissa av gemenskapens ungdomsaktiviteter, och sedan 1995 har ungdomssamarbete med Centraleuropa ingått i programmet Ungdom för Europa. 58 Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Utbildningssystemet skall i första hand vidareutveckla de positiva struktur-, finans- och läroplansreformcr som pågått under de sista åren, trots de svårigheter som uppstår på gmnd av den ekonomiska krisen och budgetrestriktionerna. Områden som måste få särskild uppmärksamhet är den fortsatta reformen av utbildningens finansiering, insatserna för att förbättra läramas kunskaper och kunnande samt investeringar i utbildningsinfrastruktur. Yrkesutbildningssystemets effektivitet kommer att bero på hur väl man lyckas förutsäga trender inom ekonomin och på arbetsmarknaden, och på aktiva arbetsmarknadsstrategier utgående från principen om livslångt lärande. En särskild insats krävs för att med hjälp av utbildning bekämpa den sociala uteslutningen av ungdomar och personer som just blivit arbetslösa. Samhällsdebatten om utbildningsfrågor måste förstärkas. Bulgariens förmåga att till fullo utnyttja gemenskapens olika program kommer att bero på landets ekonomiska utveckling och den därmed sammanhängande förbättringen av utbildningssektorns finansiella situation. Slutsats I samband med en anslutning väntas inga allvarliga problem uppstå inom dessa områden. Forskning och teknisk utveckling Den verksamhet på gemenskapsnivå inom forskning och teknisk utveckling som anges i fördraget och ramprogrammet syftar industrins konkurrensförmåga, förbättra livskvaliteten och stödja en hållbar utveckling, skyddet av miljön och annan gemensam politik. till att stärka den europeiska Europaavtalet och dess tilläggsprotokoll innehåller bestämmelser om samarbete inom dessa områden, särskilt genom deltagande i ramprogrammet. Vitboken innehåller inga direkta åtgärder på detta område. Översikt Högre utbildningsanstalter och vetenskapsakademins institut erhåller bidrag direkt från regeringen, som även kanaliserar sin finansiering genom ministeriet för utbildning, forskning och teknik samt industriministeriet. De totala utgifterna inom det här området uppgick till 0,62 % av BNP år 1995 (vilket är en minskning från 1,13 % år 1993) och antalet anställda minskade med cirka 18 % under perioden 1990-1995. Antalet forskare inom industrin minskade drastiskt. Initiativen från den privata sektorn är få, och grundforskning och tillämpad forskning bedrivs till största delen inom Bulgariens vetenskapsakademier, statliga forskningsinstitut eller forskningsenheter och statligt ägda företag. 59 Ett fast samarbete med Europeiska gemenskapen inleddes 1992 genom det tredje ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. Hittills har samarbetet i huvudsak varit samlat till Copernicus (det särskilda programmet för samarbete med länderna i Centraleuropa och med de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen), och deltagandet i det fjärde ramprogrammet fortsätter att vara lågt. Statistiken inom området överensstämmer ännu inte med OECD:s normer. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Politiken inom det här området har hittills inte haft någon strategisk inriktning. Infrastrukturen och forskningsinstitutionerna har drabbats hårt av bristen på ekonomiska reformer. Åtgärder behövs för att stimulera till innovativ verksamhet och etablering av små och medelstora företag och för att skapa skattevillkor som gynnar teknisk innovation och utveckling. Bulgarien kommer att behöva överväga en omorganisering av sektorn, som för närvarande är mycket centraliserad, och vidta nödvändiga administrativa och finansiella åtgärder för att bana väg för EU:s program och ytterligare uppmuntra deltagande i dessa. Hänsyn bör även tas till kriterier som styr tilldelningen av bidrag från regeringen, ordentlig utvärdering och samordning av projekt inom både den offentliga och privata sektorn, samt framtagande av relevant statistik. Bulgariens största utmaning är att minska statens omfattande inblandning i ekonomin. Genomförs inte genomgripande ekonomiska reformer kommer institutionerna även i fortsättningen att vara beroende av regeringens beslut och finansiella stöd. Hela systemets konkurrensförmåga förblir på detta sätt svag, vilket innebär att bulgariska vetenskapsmän inte kan delta fullt ut i internationellt samarbete. Slutsats För att Bulgariens forskning och tekniska utveckling skall kunna bli effektiv och konkurrenskraftig på europeisk nivå kommer stora arbetsinsatser att krävas. Detta område förväntas inte ge upphov till några större problem vid en anslutning. Telekommunikation EU:s telekommunikationspolitik syftar till att undanröja onödiga hinder för en effektivt fungerande inre marknad för utmstning, tjänster och nät inom telekommunikation, att öppna utländska marknader för EU-företag och säkerställa att allmänt tillgängliga moderna tjänster tillhandahålls åt EU:s befolkning och företag. Dessa mål kan uppnås genom harmonisering av standarder och villkor för tillhandahållande av tjänster, liberalisering av marknaderna för terminaler, tjänster och nät samt antagande av nödvändiga regler. De direktiv och de politiska åtgärder som krävs för att åstadkomma detta har nu fastställts, men liberaliseringen av allmänt tillgänglig taltelefoni och driften av därtill hörande infrastruktur kommer i vissa medlemsstater att fördröjas med ett eller två år efter 1998. 60 Europaavtalet innehåller bestämmelser om samarbete i syfte att förbättra kvalitet och metoder så att de når upp till EG-nivå för telekommunikation och post samt vad gäller standardisering, reglering och modernisering av infrastruktur. I vitboken behandlas huvudsakligen tillnärmningen av regelverk, nät och tjänster och påföljande åtgärder för att säkra en gradvis liberalisering av sektorn. Översikt Det finns två statligt ägda företag: bulgariska telekommunikationsföretaget och bulgariska postföretaget. Dessa företag lyder under kommittén för post och telekommunikation som är en myndighet på samma nivå som ett ministerium, men utan representation i ministerrådet. Bulgariska telekommunikationsföretaget har exklusiv rätt vad gäller access till telekommunikationsnätet fram till den 1 januari 2005 och vad gäller tillhandahållandet av taltelefonitjänster fram till den 1 januari 2003. Det finns två operatörer av mobilteletjänster med tillstånd (ett analogt och ett digitalt nät med ungefar 40 000 telekommunikationsföretagets abonnenter), som måste använda det bulgariska infrastruktur. Anbudsförfarandet för ett andra GSM-nät är under utarbetande. Tre nationella och fem regionala personsökaroperatörer och tre dataöverföringsoperatörer har fått tillstånd efter en anbudsprocess. Bulgariens telekommunikationsnät är relativt väl utbyggt, med en telefontäthet på 37,5 % i januari 1997 (den planeras vara ungefär 40 % år 2000). Den genomsnittliga väntetiden nytt abonnemang är 18 månader. Mycket av utmstningen är av föråldrad elektromekanisk typ, som nu behöver bytas ut i stor omfattning. Investeringen i digitalisering har inletts (en digitaliseringsgrad på 2,8 % hade uppnåtts i mars 1997) men intäkterna från taxorna är inte tillräckligt stora för att tillåta snabba framsteg. Regeringen planerar att ha nått upp till dagens EU-nivåer i fråga om telefontäthet och digitalisering inom 15 år. För att åstadkomma detta är det nödvändigt med omfördelning av taxorna, ytterligare liberalisering, konkurrens och investeringar. Regeringen har beslutat att privatisera huvuddelen av bulgariska telekommunikationsföretaget, förmodligen mer än 50 %, med början tidigt 1998. Bulgariska postföretaget är enligt lag förpliktigat att sköta utdelning av brev, paket och postanvisningar samt att distribuera tidningar och tidskrifter. Flera nationella och internationella operatörer erbjuder internationella budtjänster och utdelning av periodiska tidskrifter i stora städer till förmånliga villkor - utan att ha några förpliktelser. Denna situation leder till ekonomiska förluster för den nationella operatören. Konkurrensen måste därför regleras bättre. Bulgariska postföretaget behöver ökade intäkter för att kunna fortsätta tillhandahålla en samhällsomfattande tjänst och hävda sig i konkurrensen. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Liberaliseringsgrad I enlighet med de åtaganden som gjordes i WTO-förhandlingarna 1997 kommer regeringen att avskaffa det bulgariska telekommunikationsföretagets exklusiva rätt vad 61 gäller tillgång till telenätet senast den 1 januari 2005 och vad gäller tillhandahållandet av taltelefoni senast den 1 januari 2003. Det finns två operatörer av mobiltelefoni med tillstånd, den ena för ett analogt och den andra för ett digitalt nät (GSM). Man avser att utfärda tillstånd för ett andra GSM-nät, men ingen tidsplan har angetts för detta. Tre nationella och fem regionala operatörer personsökaroperatörer har fått tillstånd och likaså tre dataöverföringsoperatörer. Vidare finns det tre företag som tillhandahåller offentliga telefonautomater och sex operatörer som tillhandahåller VSAT-tjänster. Regeringen har beslutat av bulgariska telekommunikationsföretaget. en majoritetsandel att privatisera Tillnärmning till EG:s regelverk I juli 1997 kommer ett förslag till ny telekommunikationslag att föreläggas det nya parlamentet, som förväntas bli antaget senare det här året. Enligt lagförslaget skall en ny tillsynsmyndighet inrättas och denna kommer att lyda under kommittén för post och telekommunikation. Genom denna lag kommer man att införa ett tillståndssysstem och principer för samhällsomfattande tjänster och samtrafik. Det är nödvändigt att kontrollera om dessa bestämmelser är förenliga med EU:s lagstiftning när det slutliga förslaget förelagts parlamentet. För närvarande utfärdas tillstånd på gmndval av två beslut av den tidigare expeditionsministären, som gav kommittén för post och telekommunikation ett tillfälligt bemyndigande att sköta detta. Enligt nuvarande villkor tillåts inte tredjepartsförsäljng av kapacitet på förhyrda förbindelser och tillhandahållande av taltelefoni till slutna användargrupper. Den befintliga förvaltningskapaciteten verkar inte räcka för att utfärda och praktiskt tillämpa de nya regler som krävs för anpassningen till gemenskapens regelverk - särskilt inte för att övervaka att sund konkurrens råder. Det är dock möjligt att inrättandet av en ny tillsynsmyndighet genom den nya lagen kommer att effektivisera tillsynsfunktionen. Infrastruktur Mellan 1991 och 1996 ökade antalet linjer från 25 till 37 per 100 invånare. Vid utgången av år 2000 planerar man att ha kommit upp i 40 linjer per 100 invånare. Investeringen i digitalisering ökar långsamt och endast 2,27 % av nätet var digitaliserat vid 1996 års slut. En stor del av utrustningen är av föråldrad elektromekanisk typ som måste bytas ut i I slutet av 1995 fanns det ungefär 20 500 abonnenter på stor omfattning. mobiltelefonitjänster, 87 kabelteveoperatörer med tillstånd har tillsammans 75 000 abonnenter, vilket motsvarar 1,28 kabeltevelinjer per 100 invånare. anslutningsgrad 0,23 %. innebär vilket en på följande medelstora De utländska investeringarna inom sektorn är tämligen begränsade och koncentreras till till 50,9 % av bulgariska telekommunikationsföretaget och till 49,1 % av ett företag från Förenade kungariket), telefonautomatsoperatören BULFON (34 % bulgariska telekommunikationsföretaget - 66 % ett grekiskt företag), Sprint Business Telecommunications Company för dataöverföringstjänster (40 % bulgariska telekommunikationsföretaget - 60 % ett företag företag: BETKOM (ägs 62 från Förenta staterna) och Radio Telecommunication Company (51 % bulgariska företag - 49 % ett företag från Förenade kungariket). Konkurrensen inom sektorn År 1995 fanns det 9,4 anställda per 1 000 linjer (genomsnittet för Irland, Portugal och Grekland var ungefär 6,2). År 1996 fanns det en stor otillfredsställd efterfrågan på nya abonnemang och den genomsnittliga väntetiden var 18 månader. Priset för en standardlinje för affärskommunikation (252 ecu) är lågt jämfört med priserna i resten av regionen. Intäkterna per linje vid 1995 års slut (70 ecu) tillhörde de lägsta i regionen och utgjorde ett hinder för modernisering och utbyggnad av nätet. Vid 1997 års början fastställdes taxorna och de justeras nu varje månad så att kostnadstäckningen är fullständig och en adekvat investeringsnivå och en inadekvat exploateringskoefficient kan upprätthållas. Ändå är det tveksamt om bulgariska telekommunikationsföretagets målsättning kan uppfyllas vad gäller ökad telefontäthet och digitalisering av nätet. Detta gör operatören mycket sårbar inför ett framtida införande av konkurrens för infrastruktur och taltelefoni. Slutsats att svårt skulle ha Bulgarien av telekommunikationssektorn på grund av sektoms långsamma utveckling och de försenade lagstiftningsreformerna. Den offentliga nätoperatörens konkurrenskraft beror helt på om man lyckas öka de utländska investeringarna betydligt och omstrukturera företaget i grunden, framför allt i syfte att öka företagets kommersiella flexibilitet. anta EU:s modell liberalisering för Den audiovisuella sektorn Gemenskapens regelverk på området audiovisuella frågor syftar till att på den inre marknaden tillhandahålla audiovisuella tjänster och garantera fri rörlighet för dessa tjänster inom EU, samt till att främja den europeiska programindustrin. Detta regelverk finns i direktivet om television utan gränser, som kan tillämpas på samtliga programföretag oavsett vilket sätt de sänder på (markbundna sändningar, sändningar via satellit eller via kabel) eller om de är privata eller offentliga. I direktivet fastställs de grundläggande bestämmelserna för sändningar över gränserna. De viktigaste punkterna är att säkerställa fri rörlighet för TV-sändningar i alla medlemsstater, främja produktion och distribution av europeiska audiovisuella produktioner (genom att fastställa minimikrav för sändningstid för europeiska produktioner och för oberoende producenters produktioner), fastställa normer för TV-reklam och bestämmelser om skydd av minderåriga samt etablera rätten till genmäle. Europaavtalet innehåller bestämmelser om samarbete för att främja och modernisera den audiovisuella industrin och för att harmonisera vissa aspekter av politiken på det audiovisuella området. Direktivet om television utan gränser ingår i åtgärderna i vitbokens fas 1. 63 Översikt Den rättsliga ramen för den audiovisuella sektorn fastställs i 1975 års lag om telekommunikation, 1995 års lag om koncessioner och 1996 års lag om radio och television. I de två förstnämnda lagarna fastställs villkor och förfaranden för tilldelning av frekvenser och radiosändningar, och i den sistnämnda fastställs upprättande och drift av medier för programutsändningar. En ny lag om telekommunikationer, inbegripet radiosändningar, håller på att utarbetas. Lagen om radio och television antogs av nationalförsamlingen i september 1996, men författningsdomstolen fastslog att åtskilliga bestämmelser i denna stred mot gmndlagen. Lagförslaget ses därför just nu över och kommer antingen att skrivas om helt och hållet eller ändras i gmnden. Tillsvidare regleras medierna för programutsändningar av en ofullständig version av den lag som antog i september. Det viktigaste programföretaget inom televisionen är Bulgarian National Television, det enda inhemska programföretag som sänder över hela landet. Det finns dock ett ökande antal privata, lokala kanaler. Det statliga monopolet på filmproduktion upphävdes i slutet av 80-talet. National Film Center (NFC) har numera ansvaret för att ge spridning åt bulgarisk film, vilket även omfattar filmproduktion och -distribution. Under 1996 mottog NFC motsvarande 547 000 ecu i statliga subventioner. Filmdistributionen domineras av flera små, oberoende företag. Amerikanska och europeiska filmdistributörer har ännu inte etablerat sig i Bulgarien. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Bulgariens audiovisuella sektor försöker hämta sig efter de senaste årens stora omvälvningar. Den karakteriseras av snabb tillväxt och ständiga förändringar. Om sektorn skall kunna följa gemenskapens regelverk måste programindustrins kapacitet förbättras för att kunna möta den stora utmaning som en anpassad regelram innebär. Bulgariens lagstiftning på det audiovisuella området uppfyller inte helt EU:s krav. Brister i fråga om jurisdiktion, marknadsföring av europeisk produktioner och reklam återstår att lösa. Slutsats Fömtsatt att nödvändiga åtgärder vad gäller denna lagstiftning vidtas tillräckligt snabbt och att industrin omstmktureras för att anpassas till dessa åtgärder är det rimligt att förvänta sig att Bulgarien skall kunna uppfylla EU:s krav inom den audiovisuella sektorn på medellång sikt. 64 33 Ekonomiska och fiskala frågor Den ekonomiska och monetära unionen Vid tidpunkten för Bulgariens anslutning kommer EMU:s tredje etapp att ha inletts. Denna etapp kommer att innebära stora förändringar för alla medlemsstater, även för dem som inte ingår i euroområdet. Samtliga medlemsstater, även de nya, kommer att ingå i den ekonomiska och monetära unionen utan inskränkningar. Den ekonomiska politiken blir en gemensam fråga och medlemsstaterna kommer att delta i samordningen av den (t. ex. nationella konvergensprogram, allmänna ekonomiska riktlinjer, multilateral övervakning och förfaranden vid alltför stora underskott). Det kommer att krävas att medlemsstaterna respekterar stabilitets- och tillväxtpakten, att de avstår från direkt centralbanksfinansiering av underskottet i den offentliga sektorn och från att ge den offentliga sektorn förmånligare villkor hos finansiella institut, samt att liberaliseringen av kapitalrörelser är genomförd. En anslutning till EU innebär ett tätare samarbete med unionen inom områdena penning- och valutapolitik. Det betyder att stmkturreformema inom dessa områden måste stärkas. De medlemsstater som inte ingår i euroområdet kommer att kunna föra en självständig penningpolitik och ha möjlighet till ett begränsat deltagande i det europeiska centralbanksystemet. Deras centralbanker måste vara oberoende och ha prisstabilitet som främsta mål. Penningpolitiken måste föras med hjälp av marknadsbaserade instmment och den skall påverka den reala ekonomin på ett effektivt sätt. Det behövs därför reformer för att undanröja de faktorer som gör penningpolitiken mindre effektiv, t. ex. brist på konkurrens inom banksektorn, otillräckligt utvecklade finansmarknader och bankemas osäkra lån. Slutligen måste alla medlemsstater betrakta valutapolitiken som en gemensam fråga och vara beredda att stabilisera växelkurserna inom ramen för den mekanism som kommer att fastställas. Eftersom ett medlemskap i Europeiska unionen fömtsätter att Bulgarien godtar målen för EMU, måste landet uppfylla konvergenskriterierna, dock inte nödvändigtvis vid anslutningen. Även om konvergenskriterierna inte är ett krav för medlemskap i unionen, utgör de viktiga indikatorer på en stabilitetsinriktad makroekonomisk politik, och alla nya medlemsstater måste så småningom uppfylla dem på en permanent basis. Det är däiior av största vikt att systemskiftet och de marknadsorienterade stmkturreformema genomförs med gott resultat. Bulgariens ekonomiska situation och framsteg har redan analyserats i tidigare kapitel i detta yttrande. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Centralbanken är formellt sett oberoende av regeringen vad gäller val av centralbankschef och vad gäller penningpolitiken. Tidigare hade regeringen dock inflytande på Bulgariens centralbank vad beträffar refinansiering av affärsbanker och politik för att finansiera budgetunderskottet. Landet har infört en sedelfond. Detta system innebär att penningmängden kopplas till centralbankens valuta- och guldreserver. Därmed bestämmer systemet parametrarna för penningpolitiken. Centralbankens formella mål har varit valutastabilitet, men efter införandet av sedelfonden har centralbanken inte längre någon möjlighet till diskretionär peimingpolitik. Slutligen har centralbanken 65 tidigare bidragit kraftigt till finansieringen av budgetunderskottet, men sedelfonden begränsar drastiskt denna möjlighet. Centralbankslagen ändrades i juni 1997 vilket innebar en förstärkning av bankens oberoende och dess kontrollfunktion, samt en anpassning av dess uppgifter till sedelfondssystemet. Penningpolitiken har tidigare inte varit särskilt framgångsrik. Alltsedan övergången påbörjades har centralbanken haft svårigheter med att upprätthålla prisstabiliteten, till stor del beroende pä att policy-mixen aldrig var inriktad på att uppnå en varaktig inflationsbekämpande utveckling. Inflationen har dock stabiliserats sedan mars 1997 då tillsammans med IMF kom överens om ett stmkturreformprogram. regeringen Programmet innebär stramare penning- och finanspolitik samt privatisering av sex statligt ägda banker inom två år. Programmet beredde vägen för införandet av sedelfonden i juli 1997. Någon effektiv konkurslagstiftning inte, även om antalet rättegångsprocesser har ökat de senaste månaderna i samband med en större banks konkurs. Banklagen ändrades rationalisering av juni vilket banklicensgivning, förbättring av bestämmelserna för redovisning och revision, samt kraftfullare åtgärder för insolvens. Centralbanken utfärdade även en ny förordning om internationellt godkända minimikrav för kapitaltäckning för banker. Finansmarknaderna är fortfarande relativt outvecklade och segmenterade. Osäkra lån är fortfarande ett problem för den svaga banksektorn, men hyperinflationen har gjort dem mindre betydelsefulla. Sedelfonden kommer att lösa detta problem eftersom centralbanken inte längre kan ge affärsbankerna omfattande refinansiering. innebär en finns ännu i Växelkursen har varit fritt flytande sedan 1991. På gmnd av bristen på valutareserver har centralbanken ofta haft begränsad utrymme för intervention på valutamarknaden. De olika valutakriserna har därför ofta bemötts med höjda inhemska räntor och reservkrav. Den osunda expansiva policy-mixen har lett till en utveckling med försämrad växelkurs, med flera allvarliga kriser. Införandet av sedelfonden kommer att leda till en stabilare växelkurs. Slutsats Det är ännu för tidigt att avgöra om Bulgarien vid tidpunkten för anslutningen är redo att ingå i euroområdet. Det beror på om stmkturomvandlingen har gjort det möjligt för landet att uppnå och på permanent basis uppfylla konvergenskriterierna, vilket dock inte är ett krav för anslutningen. Det kan innebära allvarliga problem om Bulgarien deltar i EMU:s tredje etapp utan att ingå i euroområdet, även på medellång sikt. Landet har gjort mycket små framsteg vad gäller övergången till marknadsekonomi. Regeringens program för ekonomisk och stmkturell reform förväntas dock utgöra ett viktigt bidrag i detta avseende. Det är därför svårt att i detta skede avgöra vid vilken tidpunkt efter sedelfondens upphörande Bulgarien kommer kunna ha en oberoende centralbank som kan uppnå prisstabilitet genom effektiv penningpolitik som förs med hjälp av marknadsinstrument. 66 Beskattning Gemenskapens regelverk på området för direkta skatter gäller främst vissa delar av företagsbeskattningen samt avgifter på kapitaltillskott. EG-fördragets fyra friheter har mer vittgående konsekvenser för de nationella skattesystemen. Gemenskapens regelverk på området för indirekta skatter består huvudsakligen av harmoniserad lagstiftning vad gäller mervärdesskatt och punktskatter. Detta innefattar införandet av en icke-kumulativ allmän konsumtionsskatt (mervärdesskatt) som läggs på alla led i produktionen och distributionen av varor och tjänster, och som innebär likabehandling i skattehänseende av inhemska och utländska (import)transaktioner. Gemenskapens regler om mervärdesskatt innehåller också övergångsbestämmelser för beskattning av transaktioner mellan skattesubjekt inom Europeiska unionen. Vad gäller punktskatter, finns regler om tillnärmning av skattesystemen och minimiskattesatser samt gemensamma regler för innehav och flyttning av punktskattepliktiga varor som omfattas av harmoniserade bestämmelser (inbegripet användning av skatteupplag). I och med att den inre marknaden genomfördes, avskaffades alla skattekontroller vid gemenskapens inre gränser i januari 1993. En viktig del av det administrativa samarbetet på den inre marknaden är bestämmelserna om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstatemas skattemyndigheter. Direktiven gäller både direkta och indirekta skatter. Europaavtalet innehåller bestämmelser om tillnärmning av lagstiftning på området för indirekta skatter. Enligt vitboken skall i fas I åtgärder vidtas för att uppfylla de viktigaste bestämmelserna i gemenskapens regelverk om indirekta skatter (huvudsakligen de regler som gällde i gemenskapen före 1993). I fas II skall de bestämmelser införas som dämtöver är nödvändiga för att genomföra gemenskapens regelverk om indirekta skatter i dess helhet. Översikt Direkta skatter Bestämmelserna i de två direktiven om företagsbeskattning samt konventionen för undvikande av dubbelbeskattning i samband med justering av vinst i företag med intressegemenskap (skiljedomsförfarande) bygger på ömsesidighet. Regler på detta område kan per definition inte förväntas existera före en anslutning. Mervärdesskattens och punktskattens andel av den bulgariska statens inkomster uppgick till cirka 23 % respektive 9 % år 1995. Innan regeringen presenterar 1998 års budget har den för avsikt att lägga fram en omfattande skattereformplan, vars genomförande skulle kunna ändra ovanstående siffror betydligt. 67 Mervärdesskatt den tidigare Det nuvarande bulgariska systemet för mervärdesskatt infördes den 1 januari 1994 och ersatte enhetlig omsättningsskatten. Bulgarien mervärdesskattesats på 22 % på alla skattepliktiga transaktioner, även import. Vissa varor och tjänster är undantagna från mervärdesskatt, varvid rätten att dra av ingående mervärdesskatt bortfaller. I vissa fall gäller undantaget endast fem år från och med det datum mervärdesskatten infördes, d. v. s. fram till slutet av 1998. tillämpar en Skattesubjekten har i princip rätt att göra avdrag för mervärdesskatten på inköp av varor och tjänster för kommersiellt bmk, under förutsättning att avdraget kan bestyrkas genom en faktura med specificerad mervärdesskatt, eller dylikt, Den bulgariska lagen om mervärdesskatt innehåller dock inte några bestämmelser om återbetalning av skatt till skatteobjekt som inte är etablerade i landet. Punktskatter Det nuvarande bulgariska systemet för punktskatter infördes den 1 april 1994. En lång rad produkter är belagda med punktskatt, inbegripet produkter som i gemenskapen inte är belagda med gemensamma punktskatter (mineraloljor, alkohol och alkoholhaltiga drycker samt bearbetad tobak). För de flesta produkter infördes en skattesats på gmndval av produktemas värde från och med den 1 juli 1996 för att skydda skatteinkomsterna när inflationen är hög. Ömsesidigt bistånd Skattemyndigheterna har ännu inte behövt lägga gmnden för ett system med ömsesidigt bistånd tillsammans med medlemsstatemas skattemyndigheter, eftersom de endast kan bli aktuellt vid en anslutning. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Mervärdesskatt Det system för mervärdesskatt som för närvarande finns i Bulgarien bygger på de grundläggande principerna i gemenskapen lagstiftning om mervärdesskatt. Systemet är dock relativt allmängiltigt och tillämpas inkonsekvent. Utländska näringsidkare kan inte registrera sig för återbetalning av mervärdesskatt i Bulgarien. Eftersom landet inte har några regler för återbetalning av mervärdesskatt till oregistrerade utländska skatteobjekt blir denna skatt en merkostnad för dessa näringsidkare. Vad gäller momsbefriade transaktioner skiljer sig de bulgariska bestämmelserna i stor utsträckning från gemenskapens bestämmelser, som utgår från principen att vissa transaktioner befrias från moms i allmänhetens intresse. Ett bulgariskt medlemskap skulle kräva avsevärda ändringar i lagstiftningen om mervärdesskatt för att bringa denna i överensstämmelse med bestämmelserna i gemenskapens regelverk. Detta gäller både de allmänna reglerna i gemenskapens 68 lagstiftning om mervärdesskatt och det skattesystem som är nödvändigt i en gemenskap utan inre gränskontroller. Den nuvarande regeringen meddelade under 1997 att omfattande ändringar skulle göras i det bulgariska långsiktiga programmet, i syfte att snarast genomföra vitbokens rekommendationer för mervärdesskatt. Punktskatter Det finns betydande skillnader mellan Bulgariens och EU:s regler om punktskatt. För det första finns det inga uppskovsregler enligt vilka varor kan förflyttas mellan godkända skatteupplag utan att skatt behöver betalas. För det andra tenderar beskattning av vissa varor på gmndval av deras värde, något som för närvarande tillämpas på de flesta produkter med punktskatter i Bulgarien, att förstora upp prisskillnaden mellan produkter. Invändningar kan resas mot denna beskattning som kan verka diskriminerande mot dyrare importer. Punktskatterna på produkter som inte hänför sig till de ovannämnda kategorierna kan fortsätta att tillämpas i händelse av en anslutning, förutsatt att de inte ger upphov till gränsformaliteter vid handel mellan medlemsstaterna. Vidare måste de följa principerna om likabehandling av inhemska produkter och produkter med urspmng i andra medlemsstater. För att säkerställa en korrekt tillämpning av gemenskapens punktskattelagstiftning är det av vital betydelse att Bulgarien så snart som möjligt inför ett lagerförfarande enligt gemenskapens modell, skärper kontrollerna samt anpassar punktskattemas stmktur och skattesatserna så att de överensstämmer med gemenskapens bestämmelser om likabehandling av i andra medlemsstater. inhemska produkter och produkter med urspmng Det långsiktiga bulgariska programmet för att genomföra vitbokens rekommendationer innehåller ingen klar och detaljerad tidtabell för de kommande ändringarna i landets punktskattelagstiftning. Det finns planer på att återgå till särskilda skattesatser när prisnivån stabiliseras. Nuvarande tullupplag skulle vid behov kunna göras om till skatteupplag, men bestämmelser för att genomföra detta och för att näringsidkare skall kunna registrera sig har ännu inte införts i lagförslaget. Den nuvarande bulgariska regeringen räknar emellertid med att lagstiftningen på det här området i sinom tid kommer att harmoniseras helt. Ömsesidigt bistånd Vid ett medlemskap krävs också att Bulgarien inför de nödvändiga bestämmelserna om administrativt samarbete och ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaterna. Dessa bestämmelser är av central betydelse för att den inre marknaden skall fungera. 69 Slutsats Gemenskapens regelverk om direkta skatter torde inte innebära några större svårigheter. Även om åtgärder har inletts vad beträffar indirekta skatter kommer det att krävas betydande ansträngningar för att Bulgarien på medellång sikt skall kunna följa gemenskapens regelverk om mervärdesskatt och punktskatter. Det bör vara möjligt för Bulgarien att börja delta i det ömsesidiga biståndet, eftersom frågan. skattemyndigheterna inhämtar mer kunskaper tiden hela i 70 Statistik Huvudprinciperna i gemenskapens regelverk rör den officiella statistikens opartiskhet, tillförlitlighet, öppenhet, insynsskydd (för enskilda uppgifter) och spridning. Dessutom finns det en samling viktiga principer samt praxis som rör användningen av europeiska och internationella klassifikationer, nationalräkenskapssystem, företagsregister och olika typer av statistik. Europaavtalet innehåller bestämmelser om samarbete för att utveckla effektiv och tillförlitlig statistik som harmonierar med internationella standarder och klassifikationer. Vitboken innehåller inga bestämmelser på detta område. Översikt Bulgariens nationella statistikinstitut är det organ som har i uppdrag att sammanställa och sprida officiell statistik i Bulgarien. För vägledning i frågor som rör metoder och utförande rådfrågar institutet det högsta statistikrådet. Den rättsliga gmnden för Bulgariens officiella statistik utgörs av 1991 års statistiklag. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna I allmänhet är den bulgariska lagstiftningen förenlig med de normer som för närvarande gäller i Europeiska unionen. Vissa frågor rörande opartiskhet, öppenhet och skydd behöver utredas, och i vissa sektorer, som utrikeshandel, transport och regional statistik, finansiella transaktioner, bevakning av företagsregistren och liknande företagsundersökningar finns fortfarande brister. Dessutom måste internationellt jämförbara klassifikationssystem införas och tas i drift. Slutsats Bulgarien måste göra kraftiga ansträngningar om landet på medellång sikt skall kunna upr fylla EU:s krav beträffande officiell statistik. 3. 4 Politiken inom olika sektorer Industri Målet för EG:s industripolitik är att öka konkurrenskraften för att på så sätt åstadkomma stigande levnadsstandard och hög sysselsättningsnivå. De politiska åtgärderna syftar till att påskynda anpassningen till stmkturomvandlingen, skapa ett klimat som gynnar initiativ och framväxten av företag i hela gemenskapen samt industriellt samarbete, och att främja ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som ligger i politiska åtgärder på områdena innovation, forskning och teknisk utveckling. EU:s industripolitik är till sin natur sektoröverskridande, och genom kommissionens meddelanden om enskilda sektorer kan övergripande lösningar anpassas till dessa. EG:s industripolitik är 71 resultatet av en kombination av styrmedel från flera av gemenskapens politikområden: där finns både styrmedel för marknadens funktion (produktspecifikationer och tillträde till marknaden, handelspolitik, statligt stöd och konkurrenspolitik) och åtgärder knutna till teknik, industrins yrkesutbildning osv. ). (stabilt makroekonomiskt klimat, anpassningsförmåga För att klara konkurrenstryck och marknadskrafter inom unionen måste industrin i kandidatländerna ha uppnått en viss nivå av konkurrensförmåga vid tiden för en anslutning. Det måste framgå att kandidatländerna driver en politik för öppna och konkurrenskraftiga marknader enligt de riktlinjer som anges i artikel 130 ("Industri") i fördraget. En annan viktig indikator på utveckling i rätt riktning är samarbete mellan EG och kandidatländerna enligt Europaavtalets bestämmelser om industriellt samarbete, investeringar, industriell standardisering och bedömning av överensstämmelse med normer. Översikt I samband med övergången till det nya ekonomiska systemet, samt på gmnd av ett ytterst ostadigt makroekonomiskt läge, förlusten av de traditionella marknaderna och ökande konkurrenstryck, har Bulgariens industriproduktion sjunkit. Dess andel av BNP minskade från 33 % år 1991 till 28 % år 1995, och låg då på en nivå runt 3,3 miljarder ecu, vilket ungefär motsvarar Luxemburgs industriproduktion. Sammanlagt är cirka 1 miljon arbetstagare, eller 33 % av landets totala arbetskraft sysselsatta inom industrin. Tre fjärdedelar av alla industriföretag i landet är små och medelstora företag, och dessa står för 16 % av sysselsättningen inom industrin. De stora (och ännu oftast statliga) företagen står för den största sysselsättningsandelen. Den bulgariska industrins läge kännetecknas av omfattande statligt ägande, dåligt utnyttjade kapaciteter, stora förluster och skulder, minskande investeringar och produktion samt en allmän brist på internationell konkurrenskraft. 72 Bulgariens viktigaste industrisektorer år 1995 Sektor % av industriellt mervärde Kemikalier och oljeraffinaderi Livsmedelsindustri Verkstadsindustri Metallindustri (järn, stål och icke- järnmetaller) Textil och konfektion Elektroteknik och elektronik Trä, massa och papper Byggnadsmaterial Glas och porslin Skinnvaror och skor Totalt Annat (inbegripet byggindustrin) 17,0 16,5 13,6 9,8 6,1 5,2 5,0 2,6 1,8 1,2 78,8 21,2 28 Industriproduktionen (utom byggindustrin)i % av BNP Kemikalie- och oljeraffinaderiindustrin drabbades inte så hårt av den ekonomiska krisen, eftersom den kunde öka sina exporter av kemiska basprodukter till traditionella internationella marknader. Vissa delsektorer (som läkemedel) förblev lönsamma trots krisen. De viktigaste marknaderna är Ryssland och de övriga OSS-länderna. Kristallsoda exporteras främst till EU. Nya marknader utvecklas i Asien (Sydkorea). För närvarande pågår privatiseringen av landets stora exportörer, bland annat av två tillverkare som för sina respektive produkter hör till de ledande företagen i världen (kalcinerad soda och karbamid). Bulgarien har en stark jordbrukstradition (i synnerhet inom frukt och grönsaker), och det har varit logiskt för landet att utveckla livsmedelsindustrin. Man har lyckats dra till sig en del utländska investerare som hoppas kunna utveckla exportpotentialen och utnyttja de lokala, billiga produktionsmöjligheterna. Verkstads- och maskindustrin var inriktad på tillverkning för Comecon-länderna. Det kommer att bli mycket svårt att uppnå en fullständig återhämtning i denna sektor, som allmänt stabiliserats på en mycket låg nivå. Men många företag har lidit svårt av krisen och gjort stora förluster. Sektorn har dock också starka sidor, som välutbildad arbetskraft och, inom vissa delsektorer, anläggningskapital av god kvalitet, vilket dragit till sig en del utländska direktinvesterare. Inom järn- och stålsektorn kan en viss stabilisering av stålproduktionen noteras. I jämförelse med andra länder i Central- och Östeuropa är Bulgariens stålindustri medelstor. Dålig efterfrågan på hemmamarknaden och exportmarknaderna, samt problem 73 med kvaliteten har bidragit till nedgången, modernisering, privatisering och omstrukturering. liksom det trängande behovet av Detta gäller även icke-jäi nmetallindustrin, som främst exporterar till EU och till andra central- och östeuropeiska länder samt Mellanöstern. Någon tillväxt beräknas inte inom den närmaste tiden, och regeringens strängare energiprissättning håller på att frånta sektorn en av dess viktigaste trumfkort. Textil- och konfektionsindustrins läge är ostadigt. Sektorn hörde till de värst drabbade i samband med övergången. Industrin utsätts för kraftig konkurrens från tillverkare i Asien, men kombinationen av löner, välutbildad arbetskraft och höga kvalitetsnormer kan vara attraktiv för utländska investerare. låga industri är läget kritiskt. Det krävs snabba Inom elektrisk och elektronisk omstruktureringsåtgärder, eftersom nästan all produktion f. d. Sovjetunionen. Bortsett från några fa företag som redan i det förflutna lyckats skaffa sig en position på västmarknadema, har företagen inom denna sektor inte lyckats genomföra någon omstrukturering eller anpassa sig till de nya förhållandena. riktade sig till På gmnd av förseningarna i privatiseringen av stora företag har privatiseringen av industrin hittills fortskridit långsamt. Den privata sektorn står endast för cirka 14 % av landets industriproduktion. I mitten av 1996 hade privatisering av ungefär 1 400 statligt ägda företag inletts, dvs. 20 % av statens tillgångar. Ungefär 370 av dessa företag hade då privatiserats till mer än två tredjedelar. Andelen utländska investeringar uppskattas till en fjärdedel av privatiseringsinkomsterna. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Till helt nyligen befann sig Bulgarien i ett ytterst svårt makroekonomiskt läge. Införandet av sedelfonden bör snabbt leda till ett visst mått av finansiell stabilitet, men lösningen av de grundläggande orsakerna till krisen kommer att kräva genomgripande och varaktiga reformer. Tidigare försök att stabilisera landet har misslyckats på gmnd av en kombination av stora förluster inom statligt ägda företag och banksektorns svaghet. Det kommer att ta tid att lösa dessa problem. Privatiseringen av vissa industrigrenar kompliceras av att de är så energikrävande. Privatiseringen kan i första hand leda till att den tunga industrin krymper. Stålsektom måste fortsätta sin stmkturomvandling, och den största tillverkaren måste genomföra en grundläggande finansiell omstrukturering. Energiprissättningen fortsätter att vara ett problem. Samtidigt begränsas banksystemets möjligheter att tillhandahålla kapital genom den svåra skuldsituationen. Under dessa förhållanden är det inte förvånande att investeringsnivån är låg (11 % av BNP), och att utländska direktinvesterare är återhållsamma. Bristen på investeringskapital kan i sin tur bli ett avgörande hinder för landets försök att omstmkturera och diversifiera. Bulgariens relativt svaga konkurrensposition har att göra med landets smala industribas, som gör att exporterna är koncentrerade till ett litet antal basindustrier. Många av de huvudsakliga exportbranschema kan sakna livskraft och hållbar konkurrenskraft i det 74 långa loppet. Många industrisektorer har stora problem med omstrukturering och anpassning till marknadsekonomi. Till dessa hör textil, maskin- och metallindustri, gruvdrift, elektroindustri, elektronisk industri och varvssektorn. Industrisektorns svagheter och den långsamma omstmktureringsprocessen speglas av de stora förluster som uppstått i de offentliga företagen. Industrins sammanlagda förluster för 1995 beräknades till 4% av den totala försäljningen, mot 15 % för 1993. Direkta subventioner från statsbudgeten till företag med stora förluster har minskat kraftigt, och banklån utan säkerhet - som bidragit till bankkrisen - och de snabbt ökande budgetunderskotten har i stort sett upphört. Det kommer att vara av avgörande betydelse för landet att dra till sig utländska investeringar, med tanke på det tryck som de inhemska resurserna utsätts för (industriinvesteringamas andel av BNP sjönk från 11 % under perioden 1990-1993, till 6 % under 1994). Detta kan endast åstadkommas om det allmänna investeringsklimatet förbättras markant. I regeringens strukturreformprogram från 1997 planeras betydande privatiseringar och omstruktureringar i de flesta industrisektorerna. Reformerna skall genomföras enligt en strikt tidsplan som uppgjorts med internationella finansieringsorgan. Det skulle innebära att alla statligt ägda företag som är kommersiellt verksamma, samt en stor del av två åren. samhällsserviceföretagen kommer att privatiseras Genomförandet av detta program är förutsättningen för upprättandet av en hållbar och konkurrenskraftig industristruktur på medellång sikt. inom de närmaste Slutsats om industrins konkurrenskraft Trots positiva förändringar i strategin under den senaste tiden skulle integrationen i den gemensamma marknaden innebära allvarliga problem för den bulgariska industrin på medellång sikt. Många sektorer är fortfarande i stort behov av omstrukturering och privatisering. Ett allvarligt hot mot omstruktureringen och försöken att diversifiera industrin skulle kunna utgöras av den brist på investeringskapital som uppstår genom den låga nivån av utländska investeringar och det svåra skuldläget, som begränsar banksystemets möjligheter att tillhandahålla kapital. En utvärdering av de delar av regelverket som berör fri rörlighet för industrivaror finns i det separata avsnittet om den inre marknaden. Jordbruk Syftet med den gemensamma jordbrukspolitiken är att trygga och utveckla ett modernt jordbmkssystem, som tillförsäkrar jordbmksbefolkningen en skälig levnadsstandard och konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser samt garanterar fri rörlighet för varor inom EG. Särskild hänsyn tas till miljön och landsbygdsutvecklingen. För att förvalta den gemensamma jordbrukspolitiken har det upprättats olika gemensamma organisationer av marknaden. Dessa kompletteras av bestämmelser om djurhälsa, växtskydd och djurfoder och av bestämmelser beträffande livsmedelshygien. Det finns även lagstiftning på det strukturpolitiska området. Den utvecklades urspmngligen för att modernisera och utöka 75 jordbmket, men tonvikten läggs nu i ökad utsträckning på miljön och politikens regionala differentiering. Som kompensation för sänkta marknadsstödjande priser utgår stöden till jordbmksföretagen sedan reformerna 1992 i allt större utsträckning i form av direkta stödutbetalningar. Europaavtalet innehåller de grundläggande bestämmelserna för handel mellan Bulgarien och gemenskapen och syftar till att främja samarbete i fråga om modernisering, omstrukturering och privatisering av Bulgariens jordbmkssektor liksom när det gäller omfattar jordbmkets samt veterinärkontroller, saluföringskrav för olika produkter. Syftet med en sådan lagstiftning är att skydda konsumenter, människors och djurs hälsa samt växters sundhet. fytosanitära kontroller och kontroller av djurfoder normer. Vitboken livsmedelsindustri fytosanitära och Översikt Situationen på jordbruksområdet Det sammanlagda värdet av jordbmksproduktionen 1995 uppgick till cirka 1,29% av unionens jordbruksproduktion. 1995 svarade jordbmksproduktionen för 12,6% av BNP och cirka 22% av sysselsättningen. Den totala jordbruksarealen var 6,2 miljoner ha, varav 4,0 miljoner ha utgjordes av åkermark, mestadels för spannmål (55 %) och bete (18 %). En betydande andel av marken har dock legat obmkad på gmnd av återbördandeprocessen och de låga priserna fritt gården. Omkring 5,1 miljoner ha (82 % av Bulgariens totala jordbruksareal) berörs av krav på återbördande av privat egendom till arvingarna efter de tidigare privata ägarna (nästan 1,7 miljoner personer), inom ramen för 1991 års grundligt omarbetade jordbruksmarkslag. I april 1997 hade intyg om ägares markrättigheter utfärdats för 50 % av den mark som skall återbördas (2,4 miljoner ha), och regeringen har tillkännagjort åtgärder som skall skynda på och avsluta detta arbete senast den 30 juni 1998. Intygen ger rätt att köpa och formella sälja mark även om endast 8 % av markägarna äganderättshandlingar genom notarius publicus. Bristen på rättsligt giltiga äganderättshandlingar utgör ett stort hinder för investeringar och utveckling på en aktiv marknad för jordbmksmark. I september 1996 klubbades lagen om besittningsrätt till fast egendom igenom, i vilken de allmänna villkoren för arrendering av mark anges och möjligheterna till långfristiga arrenden förbättras. försetts med Majoriteten av de privata jordbmken har en areal på mindre än 2 ha, ofta uppdelad på flera skiften. Detta är i allmänhet för lite för att man skall uppnå ekonomisk livskraftighet genom att bmka jorden, men utgör ändå en viktig social buffert under övergångsperioden. 1 600 000 jordbruksskiften för husbehov omfattar mindre än 1 ha och svarar för 15 % av den totala arealen, 400 000 familjejordbmk har mellan 1 och 10 ha, och endast ett mycket begränsat antal familjejordbruk har mer än 10 ha. Större delen av den privatiserade marken utarrenderas, ofta årsvis, till grupper av jordbrukare med en annan kollektiv struktur (3 000 privata kooperativ med en genomsnittsstorlek på 700-800 76 ha). 2 000 statliga jordbmk och statliga företag är fortfarande aktiva. I mnda tal brukas cirka 33 % av marken av kooperativ, 12 % av enskilda jordbmk och 10 % av staten. Både produktionen av jordbruksgrödor och animalieproduktionen har sjunkit starkt (±50 %) sedan 1990, och produktionen av vete och foderspannmål (kom, majs) sjönk ytterligare mellan 1995 och 1996, (veteproduktionen sjönk med 53 % från 3,4 miljoner ton 1995 till 1,8 miljoner ton 1996), liksom solrosproduktionen (som sjönk med 30% från 760 000 ton 1995 till 530 000 ton 1996), vilket beror på att arealerna odlas i mindre utsträckning och på att avkastningen är mycket låg. Spannmålsbristen har gett upphov till stora lagemttag, importbehov, ännu mindre bestånd av nötkreatur och grisar samt betydande prisökningar. Produktionen från fleråriga grödor (fruktträd, vinodling) har också minskat betydligt på gmnd av marknadssvårigheter under de första övergångsåren och därefter på gmnd av bristande förvaltning under markåterbördandeprocessen. 1995 producerade Bulgarien 78 000 ton nötkött, 257 000 ton griskött, 70 000 ton kycklingkött och 1 125 000 ton komjölk (1985: 2 135 000 ton). Animalieproduktionen 1996 minskade inte i lika hög grad som produktionen av jordbmksgrödor; antalet mjölkkor och fjäderfän ökade till och med något under 1995. Djurbesättningarna med grisar och får minskade med 11,5%, och minskningen av de statliga jordbmken kompenserade den 13-procentiga ökningen av privatägda grisar. Mjölkproduktionen ökade med 6 % från januari till september 1996 jämfört med 1995, och köttproduktionen ökade med nära 70 % (främst beroende på slakt p. g. a. foderbrist). totala antalet Privatiseringstakten inom efterföljande och föregående produktionsled har varit extremt långsam. Mindre än 10% av det jordbrukets livsmedelsindustri hade privatiserats före utgången av 1995. Flertalet statliga företag befinner i en kritisk ekonomisk situation. Regeringen har tillsammans med internationella finansiella institut kommit överens om flera storskaliga privatiseringsprojekt: av de 45 statliga jordbmks företag som skulle vara privatiserade i slutet av maj hade 50 % privatiserats eller försatts i likvidation, och anbudsförfarande hade inletts för ytterligare 13 företag. Det finns planer på att privatisera ytterligare 60 jordbruksföretag före utgången av 1997. företag inom Bulgarien har varit ett livsmedelsexporterande land i många år och jordbmksprodukter svarade för en betydande andel av den totala exporten, som främst riktat sig till Comecon-ländema och Mellanöstern. Handelsvolymen av jordbmksprodukter har minskat drastiskt på gmnd av Sovjetunionens sammanbrott och kriget i f. d. Jugoslavien. Samtidigt har handeln med EG fått en särskild betydelse. 1995 svarade exporten av jordbmksprodukter för 21 % av den totala exporten, och uppgick till 779 miljoner ecu (218 miljoner ecu till EU). Importen avjordbmksprodukter svarade för 7,5 % av den totala importen och uppgick till 291 miljoner ecu (226 miljoner från EU). 77 De viktigaste exportprodukterna (65 %) är tobak, vin, förädlade grönsaker, frukt och levande djur. Siffrorna för 1996 kommer troligtvis att vara betydligt lägre än siffrorna för 1995, eftersom produktionen av dessa varor har sjunkit. Jordbrukspolitik Den jordbrukspolitik som bedrivits sedan övergångsperiodens inledning har i huvudsak kännetecknats av kortsiktiga åtgärder såsom subventionerade kortfristiga säsongskrediter, syftande till att säkerställa produktionen i det kaos som rådde under landreformen, men också av speciella tillfälliga gränsbestämmelser avsedda att stabilisera den inhemska marknaden. Liberaliseringen av priserna inleddes i februari 1990, men prisutvecklingen för de 13 viktigaste livsmedelsprodukterna övervakades genom mekanismen "målpriser" som 1993 ersattes av "maximipriser". Denna politik och andra därmed sammanhängande åtgärder har pressat produktionspriserna som har fortsatt att ligga under världspriserna, men varken inköpspriserna eller detaljhandelspriserna har påverkats. Som ett resultat har jordbmkare styrt om sin produktion mot ej prisreglerade grödor. Sedan mars 1997 har priserna för alla varor utom vete, vetemjöl, bröd och matolja liberaliserats. 1996 uppgick de totala budgetutgifterna för jordbmket till 17,3 miljarder leva (100 miljoner ecu), varav 13,5 % avsåg stöd till lägsta uppköpspriser (vete, tobak, majs, sockerbetor) och 23 % räntesubventioner för jordbmksfonden. Återstoden av utgifterna avsåg "gängse" statlig verksamhet såsom jordbruksutbildning, veterinärtjänst och annan samhällsservice, avel och förädling, bevattning, forskning och utveckling, m. m. 1996 antog regeringen ett dokument om en strategi för jordbmkets livsmedelsindustri. Genomförandet gick mycket långsamt och det gjordes betydande förändringar av utrikeshandelspolitiken, eftersom det statliga monopolet avskaffades och utrikeshandeln liberaliserades. Det allmänna licensieringssystemet för produkter avskaffades och export och import sker nu på grundval av tulldeklarationer. Jordbmks- och livsmedelsprodukter omfattas fortfarande av olika regleringar, såsom tillfälligt exportförbud, kvantitativa restriktioner för export och import, export- och importpålagor, undantag från importtullar till att och, produktionspriserna på jordbmksprodukter sänkts och att avståndet ökat mellan den bulgariska ekonomin och den internationella prisnivån och konkurrensen. i vissa fall, minimiexportpriser. Sammantaget har detta bidragit Under 1997 har ytterligare ändringar gjorts av jordbmksstödet för att förhindra ännu större produktionsfall. Regeringen har kungjort att för producenter, som tecknar arbetskapitallån hos jordbmksfonden till 50-procentigt subventionerade räntor och som förbinder sig att tillhandahålla kontraktsleveranser från sin produktion 1997, kommer det lägsta uppköpspriset för vete inte att underskrida 80 % av världspriset. Liknande stöd lämnas för solrosproduktionen. Antalet varor som omfattas av kommer ätt vinstmarginalkontroller har också reducerats. Exportrestriktionerna kommer att libéraliseras och importtullarna att sänkas. Priserna fritt gården ligger i allmänhet lägre än världspriserna. Skillnaden mellan Bulgariens och EG:s priser är stor. Bulgariens priser 1995 uppgick till cirka 50% av rådande EG-priser. Det förelåg emellertid betydande skillnader inom detta genomsnitt: 78 tomatpriserna uppgick till 11 %, vete (priskontrollerat) till 44 %, majs (ej kontrollerat) till 57 % och kött av gris och fjäderfä (importerade varor) till 80 % av EG-priserna. Större delen av de förmånskvoter som anges i Europaavtalet och som bygger på historiska handelsmönster har inte utnyttjats fullt ut. Det pågår förhandlingar för att slutföra anpassningen av avtalen för råvaror och förädlade jordbruksprodukter, samt lägga till ekonomiskt betydelsefulla handelsvaror såsom vin och fiskeriprodukter i de tidigare avtalen. i början av 1997. 23 % av Efter Bulgariens anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO) inrättades ett nytt livsmedel och tullsystem jordbmksprodukter ändrades, men nettoeffekten på tulltaxenivåerna tycks vara noll. Flertalet pålagor ligger fortfarande under bindande nivåer, med undantag av pålagorna på smör, socker och vindmvor. Genom det WTO-registrerade handelssystemet får således Bulgarien möjlighet att ha tullskyddsnivåer som ligger långt över EG:s tullskyddsnivå. Förhandlingar om anslutning till CEFTA pågår. tulltaxenumren för Arbetet med att införa den lagstiftning som anges i fas 1 i vitboken har precis påbörjats. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Det finns en potential för ökad jordbruksproduktion, men på det här stadiet är det mycket svårt att förutse återhämtningsgraden de närmaste åren. Landreformen och privatiseringen är långt ifrån slutförda, en aktiv marknad för jordbmksmark saknas, och finans- och banktjänster för jordbmket måste utvecklas. Det krävs en grundläggande omstmkturering och enorma investeringar om den bulgariska livsmedelsindustrin skall kunna konkurrera, inte bara på EG-marknaden utan först och främst på den inhemska marknaden. Utan privatisering kommer de föregående och efterföljande produktionsleden att fortsätta verka under icke-konkurrenskraftiga villkor, vilket snedvrider prissättningen. Den viktigaste utmaningen för regeringen på kort sikt är att libéralisera jordbrukspriserna på alla nivåer och att skynda på reformprocessen, t. ex. privatiseringen av mark och jordbmks/livsmedelssektom. Takten i vilket detta kan ske beror på följderna för konsumenterna. De marknadspolitiska instmment som används inom EG tillämpas inte i Bulgarien. Det handlar om nyckelinstmment såsom mjölkkvoter, grundinslag i systemen för jordbmksgrödor (basareal, arealuttag, kompensationsbetalningar och djurbidrag), samt vissa landsbygds- och stmktumtvecklingsprogram. Om sådana åtgärder skall kunna förvaltas och kontrolleras behövs relativt sofistikerade lämpligt markregister och ett system för administrativa system, inbegripet ett identifiering och registrering av kreatur. Allmänt kan sägas att den administrativa kapaciteten uppenbarligen måste utökas markant på dessa områden om åtgärderna skall kunna tillämpas i Bulgarien. 79 På detta stadium är det svårt att förutse hur jordbmksstödsprisema i Bulgarien kommer att utvecklas under perioden fram till en anslutning. Detta påverkas av flera faktorer såsom den inhemska ekonomin, situationen på exportmarknaden och utvecklingen av prisstödsnivåerna i unionen. Ett flertal av de prisstöd och därmed sammanhängande åtgärder som tillämpades under 1996 och dessförinnan tycks vara oförenliga med EU:s politik. Det återstår att lagstifta om andra viktiga EU-åtgärder såsom politik och åtgärder för landsbygdsutveckling, och lämpliga resurser måste tillhandahållas genom den nationella budgeten. Bulgarien tillämpar på ett korrekt sätt Europaavtalets bestämmelser om handeln med jordbmksprodukter mellan unionen och Bulgarien. Harmonisering av lagstiftningen med fas 1 i gemenskapens regelverk enligt vitboken har just inletts. Förhandlingar om ett avtal om veterinära och fytosanitära frågor har påbörjats. Med några få undantag uppfyller inte lagstiftningen på det veterinära området EU:s krav, men Bulgarien har lagt fram en ambitiös tidsplan enligt vilken huvuddelen av lagstiftningen skall vara anpassad till EU:s krav i slutet av 1998. Bulgarien har en infrastmktur för veterinärkontroller och -inspektioner. De stmkturella i kombination med en ökad uppsplittring av förändringarna av veterinärtjänsten djurenheter försvårar emellertid inspektioner och allmänna hälsokontroller. Bulgariens geografiska fömtsättningar och bristande gränskontroller ökar risken för införsel av djursjukdomar från utlandet. Bulgarien utför också vaccinationer mot klassisk svinpest och det kommer att bli nödvändigt, om än svårt, att införa en politik som innebär ett stopp för sådana vaccinationer. Resurserna vid gränskontrollstationerna är fortfarande otillräckliga för att uppfylla gemenskapens normer för veterinärkontroll. Det saknas ännu fullständiga resurser för inspektion av levande djur och animalieprodukter vid gränskontrollstationerna, och flertalet gränskontroller begränsas till kontroll av intyg och andra dokument. Större delen av de fysiska kontrollerna genomförs på destinationsorten. Vad nationella åtgärder beträffar måste de bulgariska myndigheterna säkerställa att Bulgariens hälsostatus för djur uppfyller vissa krav. Det gällande systemet för registrering av anläggningar och identifiering av djur måste anpassas till EU:s system. Försöks- och diagnosticeringsanläggningarna är inte tillräckligt utmstade för de försök som föreskrivs i EG-lagstiftningen, och djurskyddslagstiftningen behöver kompletteras. Det kommer att bli nödvändigt att förbättra vissa inrättningar för livsmedelstillverkning, i synnerhet för den nationella marknaden, så att godtagbara veterinära gransknings- och certifieringsförfaranden kan utvecklas, även för import och export. Det är också nödvändigt att bibehålla en veterinär sektor där stmkturer, utmstning, personal och utbildning är fullgoda. Den senaste lagstiftningen om utsäde och förökningsmaterial behöver troligtvis kompletteras med underordnad lagstiftning samt åtgärder för inspektion och kontroll av genomförandet. Eftersom Bulgarien beviljats likvärdighet med gemenskapen i fråga om 80 flera viktiga arter, kan det antas att åtminstone en del av landets produktion är likvärdig med EU:s. På växtskyddsområdet har Bulgarien utarbetat ett lagförslag om tillnärmning till EG- lagstiftningen. Det finns ingen tidsplan för antagandet av lagen. De administrativa strukturerna och kontroll- och inspektionsförfarandena tycks otillräckliga för att en fullgod skyddsnivå skall kunna garanteras. Lagstiftningen om djurfoder har endast begränsad räckvidd och överensstämmer inte med EU-lagstiftningen. De bulgariska myndigheterna har inte lämnat några uppgifter om när detta arbete beräknas vara slutfört. Vad lagstiftningen om växtskyddsprodukter beträffar tycks för närvarande liten eller ingen tillnärmning ha skett till gemenskapens lagstiftning. Slutsats Mycket små framsteg har gjorts när det gäller anpassning till gemenskapens regelverk, och det kommer att krävas betydande och oförminskade ansträngningar för att reformera omstmkturera jordbrukspolitiken i syfte att förbereda Bulgarien inför tillämpningen av regelverket. jordbmket och dess livsmedelssektor, och för att Särskilda ansträngningar behövs när det gäller att - anta, genomföra och genomdriva de veterinära och fytosanitära kraven och förbättra anläggningarna så att de uppfyller EG:s normer; detta gäller i synnerhet inspektions- och kontrollåtgärderna för att skydda EU:s yttre gränser, - förbättra de administrativa stmkturema för att garantera att det finns nödvändig kapacitet för att genomföra och genomdriva den gemensamma jordbrukspolitikens politiska instmment, - omstmkturera jordbrukets livsmedelsindustri så att dess konkurrenskraft förbättras. Det krävs omfattande reformer innan Bulgarien kan uppfylla de krav som ställs vid ett medlemskap. 81 Fiske Den gemensamma fiskeripolitiken omfattar en gemensam organisation av marknaderna, strukturpolitik, avtal med tredje länder, förvaltning och bevarande av fiskeresurserna samt vetenskaplig forskning till stöd för dessa verksamheter. Europaavtalet innehåller bestämmelser om handel med fiskeriprodukter med Europeiska gemenskapen. Vitboken innehåller inga åtgärder på detta område. Översikt Under 1995 uppgick den totala fångsten till 2 500 ton. Denna fångst härstammade uteslutande från Svarta havet. Högsjöflottan bestod av sex frystrålare för avlägsna vatten och sexton fartyg för Svarta havet, av vilka fem var privatägda. Under 1995 registrerades ingen fångst från avlägsna vatten, jämfört med en fångst på 5 000 ton år 1994. Endast två fartyg avsedda för avlägsna vatten var i heltidsbmk under 1995, på kostnadsdelningsbas och med utländska operatörer, och dessa fartyg fiskade inte på bulgariska kvoter. Inlandsfiskets produktion uppgick år 1994 till 4 000 ton (främst karp och forell), vilket värderas till 4 miljoner ecu. Denna produktion härstammade från 20 statligt ägda vattenbruksföretag med sammanlagt 500 anställda. Dessutom förelåg en inte närmare angiven produktion från sex privatägda vattenbruksföretag. De bulgariska myndigheterna har för 1995 beträffande ägande, produktion och sysselsättning, men anser att produktionen gått tillbaka med anledning av de statliga företagens finansiella problem och bristen på investeringar från de nya privatföretagen. tillhandahållit siffrorna inte Som gemenskapens handelspartner står Bulgarien för 0,08 % av EG. s totala import (oberoende av ursprung) av fiskeriprodukter, och 3,2 % av EG:s import av fiskeriprodukter från de länder som ansöker om medlemskap (siffrorna avser värdet av importen). I fråga om exporter från EG mottar Bulgarien 0,34 % av unionens sammanlagda export av fiskeriprodukter och 4,1 % av unionens export av sådana produkter till anslutningskandidaterna (siffrorna avser värdet av exporten). Bulgarien har slutit fiskeriavtal med Mauretanien (1971), Canada (1978), Moçambique (1971) och Ukraina (1993). Fiskeriavtal med f. d. Sovjetunionen för Svarta havet (1959 slöts ett allmänt avtal, och 1978 ett avtal om ansjovis och räkor) och Barendts hav (1978) rapporteras fortfarande gälla. Ett samarbetsavtal med Ryssland har upphävts. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Siffrorna för Bulgariens produktion och utrikeshandel år låga jämfört med motsvarande EG-siffror och torde inte få någon större inverkan på gemenskapen som helhet. Utgående från de uppgifter som givits om slutna fiskeriavtal och Bulgariens medlemskap i internationella och regionala fiskeriavtal väntas inga nämnvärda svårigheter beträffande överensstämmelse med villkoren för EG-medlemskap. Nyligen har uppgifter inkommit om nedskärningar av Bulgariens kapaciteter för att genomdriva fångstkvoter och utföra 82 forskning: detta skulle kunna leda till problem beträffande överensstämmelse med bestämmelser inom EG och på internationell nivå. Anpassningen av högsjöflottans kapacitet moderniseringen av denna sektor kommer att var de viktigaste frågorna framöver. tillgängliga till de resurserna och Landets ekonomiska problem kommer förmodligen att leda till att fartygen för fiske i avlägsna vatten helt avskaffas och att de flesta statliga vattenbruks-, havsfiske- och fiskberedningsföretagen privatiseras under 1997/1998. Den framtida utvecklingen kommer i sötvatten och eventuellt havsfiskodlingar i Svarta havet. Utvecklingen av dessa grenar och införandet av en effektiv, privatägd fiskberedningskapacitet kommer i stor utsträckning att vara beroende av exportinkomster. troligtvis att koncentreras på vattenbmk Industrin är föråldrad och kommer att behöva moderniseras. Det kommer att bli nödvändigt för Bulgarien att bygga upp en administration på fiskeområdet som kan genomföra den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt när det gäller att förvalta resurserna, upprätta ett register över flottan, genomföra strukturpolitiken och den gemensamma organisationen av marknaderna inom sektorn samt att samla in alla statistiska data. Det samma gäller för EG:s politik i hälso-, hygien- och miljöfrågor. Slutsats Moderniseringsprocessen och genomförandet av gemenskapens regelverk kommer att kräva stora insatser. På medellång sikt torde fiskerisektorn dock inte medföra något allvarligare problem. Energi främjandet av konkurrenskraft, Bland EU:s viktigaste energipolitiska mål, enligt kommissionens vitbok "Energipolitik inom Europeiska unionen", märks tryggad energiförsörjning samt miljöskydd. Energilagstiftningens viktigaste delar utgörs av bestämmelserna i fördragen samt sekundärrätten, i synnerhet inom området konkurrens och statliga stöd, den inre energimarknaden (inbegripet direktivet om elström, öppen prissättning, transitering av gas och elström, tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten, beredskapsåtgärder, inbegripet åliggandet att lägga upp beredskapslager osv. ), kärnenergi samt effektiv energianvändning och miljöbestämmelser. Utvecklingen av det transeuropeiska energinätet och stöd till FoU inom energiområdet är andra viktiga områden inom energipolitiken. Den utveckling som för närvarande pågår omfattar liberalisering av gassektom, lagstiftning rörande effektiv energianvändning samt fordons- och oljeprogrammet. Inom kärnenergiområdet har gemenskapens regelverk utvecklats påtagligt från det urspmngliga Euratom-fördraget till en ram av rättsliga och politiska styrmedel som även omfattar ingår för närvarande hälso- och säkerhetsfrågor (inbegripet strålskydd), reaktorsäkerhet, hantering av radioaktivt avfall, investeringar (inbegripet Euratoms finansiella styrmedel), forskningsfrämjande, den internationella avtal. I denna ram 83 gemensamma kärnenergimarknaden, leveranser, säkerhetskontroll och internationella förbindelser. innehåller bestämmelser om stöd Europaavtalet omfattar samarbete för att utveckla en stegvis integration av de europeiska energimarknaderna, och inom närliggande politikområden. I vitboken om förberedandet av länderna i Central- och Östeuropa för den inre energimarknaden betonas det att de viktigaste direktiven om den inre marknaden måste tillämpas till fullo tillsammans med EG-lagstiftningen om konkurrens. Beträffande kämenergisektom berör vitboken försörjning med kärnmaterial, säkerhetskontroll och transport av radioaktivt avfall. Översikt Bulgarien är till över 70% beroende av energikällor utanför landet. Olja och gas (som utgör 26% resp. 17% av energibalansen) samt kärnbränsle, liksom största delen av de begränsade mängder av kol som landet inför, importeras i första hand från Ryssland. Inhemska fasta bränslen, i synnerhet lignit av låg kvalitet, utvinns med oekonomiska metoder och är en av de viktigaste orsakerna till miljöförstörelsen. Vattenkraft spelar en begränsad roll inom energisektorn, och uranbrytningen inställdes år 1990. Bulgariens energisektor utgör 15% av BNI. Sektorn är två till fyra gånger mindre effektiv än genomsnittet i EU, och bidrar starkt till förorening av miljön. Denna situation har uppstått på gmnd av det arv av låga priser, ineffektiva energianvändningsmetoder och föråldrad teknologi som det gamla systemet lämnat efter sig. Bulgarien är ett viktigt transiteringsland, i synnerhet för regionens gaskällor, Grekland inbegripet. Landets regionala roll kan komma att bli allt viktigare på lång sikt, genom oljeimporter via svartahavshamnen Burgas och framtida gasimporter från Centralasien och Iran. Det är tekniskt möjligt att ansluta Bulgarien till det västeuropeiska, sammankopplade UCPTE-elsystemet, men en sådan anslutning skulle kräva stora inte kunna genomföras på kort sikt. Den investeringar, och väntas därför synkronkoppling som nyligen på försök genomförts med elnät i Rumänien, Bulgarien, Grekland, Serbien och Albanien är ett första steg mot en framtida anslutning till UCPTE. Bulgarien har ett kärnkraftverk i Kozloduy, som producerar cirka 40% av landets elström. Kraftverket består av sex reaktorer av sovjetisk modell. Enheterna 1 till 4 är reaktorer av typ VVER 440-230, och enheterna 5 och 6 är av typ VVER 1000-320. För reaktorerna av typ VVER 440-230 anses planerings- och konstruktionsstandarderna inte uppfylla de säkerhetsnormer som allmänt gäller i EU. VVER 1000-320 är nyare och kan mstas upp. Avsevärda investeringar har gjorts i dessa reaktorer sedan 1990, i syfte att öka deras säkerhet för den återstående driftstiden. I enlighet med 1993 års kärnsäkerhetsavtal, som förvaltas av EBRD, hade Bulgarien åtagit sig att sluta använda reaktorerna 1-4 så snart alternativa möjligheter för energiförsörjningen fanns att tillgå. Under 1993 antog man att dessa fyra reaktorer skulle stängas omgående. Den bulgariska regeringen har dock ännu inte antagit sitt ställningstagande till ett reviderat tidsschema för avstängningen, och för närvarande 84 föreligger inga kända planer på stängning av enheterna 1-4 före slutet av deras planerade livslängd (år 2004 resp. 2011). Planerings- och konstniktionsstandarderna för de båda reaktorerna av typ VVER 1000- 320 ligger närmare de säkerhetsnormer som allmänt tillämpas i EU. Investeringar för en modernisering av dessa reaktorer väntas komma igång under 1998. Under 1990 skrinlades byggandet av två ytterligare reaktorer av typ W ER 1000-320 i Belene, på gmnd av otillräckliga medel. Regeringen har meddelat att slutförandet av Belene-anläggningen avskrivits för gott. Landet driver även en forskningsreaktor. Kärnkraftssektorn övervakas av kommittén för fredlig användning av kärnenergi (CUAEPP), vars uppgifter fastställs i lagen om fredlig användning av kärnenergi. Under de senaste tre åren har CUAEPP erhållit betydande tekniskt stöd, bl. a. från Europeiska unionen, för att förbättra sina arbetsmetoder och främja utvecklingen av mänskliga resurser. Kärnbränsle levereras av Ryssland. I det förflutna tillverkades det delvis av inhemskt uran och sändes till dåvarande Sovjetunionen för förädling. Landet förfogar inte över någon anläggning för urananrikning eller bränsletillverkning. Använt bränsle transporteras för närvarande inte tillbaka till Ryssland, utan förvaras på plats i en bassäng. Det finns planer på att bygga en anläggning för tillfällig torrförvaring. Strategier för slutförvaring har ännu inte utvecklats. Kostnaderna för avfallshantering och nedmontering av kärnkraftverken ingår för närvarande inte i elektricitetstarifferna. En fond har inrättats för det ändamålet, men inga inbetalningar hade ännu gjorts i början av 1997. Det finns behov av en ny nationell förvaringsplats för det radioaktiva avfallet från Kozloduy och andra producenter. 85 Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Landet har ännu inte sammanställt någon övergripande energipolitik. 1995 kom regeringen med en "strategi för utvecklingen av energisektorn" som omfattade perioden 1995-2010/2020. Denna var främst inriktad på ökad elproduktion, medan andra energiområden endast behandlades summariskt och finansieringskällorna för de investeringar som kommer att krävas inte alls togs upp. I sitt arbetsprogram definierar den nuvarande regeringen energisektorn som en nationell prioritet. I programmet meddelas att regeringen kommer att inrikta sig på att förstärka energisektorns rättsliga ram, främja effektiv energianvändning, omstmkturera och stegvis privatisera anläggningarna och bidra till diversifieringen av energiförsörjningen och -användningen. Den rättsliga ramen för konkurrens inom energisektorn motsvarar ännu inte vad som krävs för att följa direktiven om den inre energimarknaden i kombination med tillämpningen av EG-lagstiftningen om konkurrens. Trots att 1991 års "lag om skydd av konkurrensen" i princip även gäller för energisektorn, finns det i dag ingen lagstiftning som särskilt behandlar energifrågor. Det är därför av avgörande betydelse att energilagen antas och genomförs. I koncessionslagen fastställs icke-diskriminerande tillgång till kolväteresursema, vilket innebär att lagen i denna fråga utgör ett steg på vägen mot att uppnå överensstämmelse med EU-lagstiftningen. De viktigaste företagen inom energiproduktion, -transport och -distribution är statliga, vertikalt integrerade monopolföretag. Regeringen har dock meddelat att de kommer att privatiseras. En liberalisering av oljehandeln bör också noteras. Energipriserna har höjts avsevärt under den sista perioden. Sedan april 1997 verkar gaspriserna täcka alla kostnader, och elpriserna tycks täcka driftskostnader men ännu inte investeringskostnader och miljökostnader (inbegripet kostnaderna för nedmontering av kärnkraftverk och hantering av kärnavfall). Priserna för fjärrvärme subventioneras fortfarande av sociala skäl. Avsaknaden av adekvata priser i det förgångna och, i mindre omfattning, än i dag utgör ett hinder för omstmktureringen av elsektorn. För närvarande föreligger inga detaljerade planer för att säkerställa att landet i framtiden kan uppfylla EU:s beredskapskrav (inbegripet åliggandet att lagra olja för 90 dagar). Landets svåra finansiella situation kommer förmodligen att göra det omöjligt att bygga upp sådana lager på kort eller medellång sikt. Inom sektorn för fasta bränslen inleddes en omstrukturering under 1996. Detta kommer att leda till sociala och regionala problem, som måste lösas. Statliga ingrepp kommer att behöva bedömas utifrån EG-regler. Bulgarien bör vidta betydande åtgärder för att anpassa sig till gemenskapens normer för effektiv energianvändning (märkning av hushållsapparater, miniminormer för effektiv energianvändning) och miljö (exempelvis bränslekvalitet). Det kan bli svårt att anpassa landets raffinaderier till konkurrensen på den mättade europeiska marknaden. 86 tillträde kan öka EU:s beroende Bulgariens ryska anrikningsanläggningar. Försörjningsstrategin för kärnmaterial, som syftar till säkerhet genom diversifiering av källor, skulle dock gälla för de leveranskontrakt som sluts efter tillträdet. ryskt uran och av Efter tillträdet skulle Bulgarien behöva efterleva bestämmelserna i Euratom-fördraget, i synnerhet bestämmelserna om kärnbränsleförsörjningen, den gemensamma marknaden för kärnmaterial, säkerhetskontroll, hälsa och säkerhet samt internationella avtal. Fastän Bulgarien är part till alla internationella kämkraftsöverenskommelser på dessa områden har landet ännu inte genomfört alla bestämmelser som ingår i dessa i sin nationella lagstiftning. Det krävs en del rättsliga förändringar för att Bulgarien ska kunna anpassa sig till Euratom-fördragets bestämmelser om leveranser och äganderätt. Eftersom Bulgarien har ett fullständigt avtal om säkerhetskontroll med IAEA väntas inga större tillämpningen av gemenskapslagstiftningen på detta område. svårigheter Kämsäkerhetsproblemet måste lösas, och realistiska program fastställas och genomföras i vederbörlig ordning. Detta kan eventuellt även innebära permanent avstängning av kämreaktorer. Under de närmaste åren bör säkerhetsmyndigheten, som har en betydande uppgift, erhålla ständigt stöd. för Slutsats Bulgarien måste skynda på sina ansträngningar inom energisektorn för att förbereda tillträdet. I synnerhet måste följande frågor behandlas ingående: anpassning av monopol (inbegripet import och export), tillgång till nät, energiprissättning, beredskap (inbegripet obligatoriska oljelager), omstrukturering och statliga ingrepp i sektorn för fasta bränslen, utvecklingen av effektiv energianvändning samt kvalitetsstandarder för bränsle. Bulgarien måste dessutom genomföra vissa inom kärnkraftsområdet och företa vissa ändringar av sin lagstiftning för att anpassa sig till Euratom-fördraget. internationella bestämmelser Kärnsäkerheten kräver fortsatt särskild uppmärksamhet och snabbt genomförande av avtalsenliga, realistiska program, inbegripet stängningar där detta blir nödvändigt. Dessutom måste långsiktiga lösningar på avfallsproblemet finnas. Trg. sisport Gemenskapens transportpolitik består av handlingsprogram och initiativ inom tre grundläggande områden: • Att förbättra kvaliteten genom att utveckla integrerade och konkurrenskraftiga transportsystem som är baserade på avancerad teknik som också bidrar till att miljömål och säkerhetsmål uppnås. • Att stärka den inre marknaden för att främja effektivitet, valfrihet och användarvänliga transporttjänster samtidigt som goda arbetsförhållanden tryggas. 87 • Att bygga ut förbindelserna utåt genom att förbättra transportförbindelsema mellan EU och tredje land och främja EU-aktörers tillträde till andra transportmarknader (Den gemensamma transportpolitiken - Handlingsprogram 1995-2000). tillnärmning av innehåller bestämmelser om Europaavtalet till gemenskapens lagstiftning och samarbete för att omstmkturera och modernisera transporterna, för att göra det lättare att få tillträde till transportmarknaden, för att underlätta transitering och för att upprätta driftsstandarder som är jämförbara med dem som gäller inom gemenskapen. Vitboken är inriktad på åtgärder som behövs för att transportsektorn skall uppfylla den inre marknadens villkor, inklusive sådana aspekter som konkurrens, harmoniserad lagstiftning samt standarder. lagstiftningen Översikt som Bulgarien har en lång gräns mot Grekland och landet ligger på den traditionella färdvägen mellan Mellanöstern och Central- och Västeuropa. Tre av de Europatäckande för Europatäckande transportkorridorer transporter går genom Bulgarien. Den fjärde korridoren är Donau som utgör största delen av Bulgariens gräns mot Rumänien. Kriget i det forna Jugoslavien ledde till att transittrafiken till och från Grekland ökade och till att transittrafiken till och från Mellanöstern lades om. Detta ledde till trafikstockningar på de bulgariska vägarna, vid gränsövergångar och vid knutpunkter på Donau. fastställdes vid Kreta-konferensen Bulgariens ekonomiska problem har orsakat en kraftig minskning i efterfrågan på gods- och persontransporter för samtliga transportsätt. Undantagen är godstransport till sjöss, på grund av att den bulgariska fraktflottans operationer lades utanför Svarta havet, och persontransporter med flyg. Den totala transportefterfrågan har ännu inte kommit upp på samma nivå som tidigare, men börjar nu öka igen. Den stora förändringen vad gäller fördelningen på olika transportsätt skedde på godstransportområdet där vägtransporterna ökade kraftigt jämfört med andra transportsätt. Bulgarien har insett att man måste investera i betydande förbättringar av landets vägnät, och det finns behov av att utveckla den mycket begränsade infrastrukturen vid gränsövergångarna. Bristen på investeringar i infrastruktur och utrustning inom transportsektorn under de senaste tio åren har lett till omfattande problem, särskilt nu när merparten av utrustningen till de allmänna transporterna kommer att behöva importeras. Mycket av dagens utrustning kommer från det forna Sovjetunionen, och stora investeringar måste göras för att ersätta utmstning som inte uppfyller normerna eller som är för gammal. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Vad gäller förverkligandet av den inre marknaden har Bulgarien gjort stora ansträngningar för att anpassa sig till regelverket. Den bulgariska sektorn för internationella transporter tillämpar redan till viss del regler som liknar dem som finns inhemska sjöfarten och kombinerade inom gemenskapen, transportsätt. I fråga om lufttransporter har utkastet till lagstiftning om luftfart ändrats för att helt överensstämma med EG:s bestämmelser. Omfattande investeringar och mycket i synnerhet för den 88 arbete krävs dock för att genomföra detta, särskilt vad gäller säkerheten. Lagstiftningen om säkerhet måste skärpas och man måste se till att den genomförs på ett effektivt sätt. innebära stora Behovet av att förnya flygplansflottan kan också komma att finansieringsproblem. Inom sjöfartssektom är det säkerheten som ifrån överensstämmer med gemenskapens regelverk: Bulgarien når ännu inte upp unionens normer. långt Bulgariens godstransporter på väg överensstämmer inte helt med den nuvarande gemenskapslagstiftningen. De områden som måste övervakas under tiden före ett medlemskap omfattar åtgärder för trafiksäkerhet, vikt- och måttbegränsningar samt vägskatter. Det är nödvändigt att säkerställa att vikt- och måttbegränsningar överensstämmer med gemenskapens normer för att det bulgariska vägnätet utan hinder ska kunna ta emot fordon från gemenskapen. Järnvägssektorn och persontransporter på väg har lättare än de andra sektorerna att anpassa sig till gemenskapens regelverk, även om vissa klargöranden kommer att bli nödvändiga och ytterligare insatser behövs inom järnvägsområdet. Det förefaller däremot som om dessa båda sektorers effektivitet bör bevakas ytterligare, eftersom de stmkturella förändringarna (det faktum att sektorerna privatiseras och utsätts för konkurrens, etc. ) ännu bara har inletts. De bulgariska myndigheterna har satt upp som mål att skapa ett integrerat och konkurrenskraftigt transportsystem. De två största svårigheterna på detta område blir troligen att uppnå en acceptabel säkerhetsnivå för transporterna och ett optimalt utnyttjande av transportsystemet. De framsteg som Bulgarien gjort vad beträffar säkerheten är uppmuntrande, men den ligger ännu långt från gemenskapens normer, särskilt inom luft- och sjöfart samt transporter på väg. Däremot verkar målet att skapa ett sammanhängande transportsystem mycket svårare att uppnå. Det är troligt att man i Bulgarien kommer att få se en bestående tendens till en ökning av vägtrafiken. Således måste man inrikta sina ansträngningar på järnvägarna och vattenvägarna, med tanke på att landets vägnät inte är lika utbyggt som järnvägs- och sjöfartsnätet. Övergången från planekonomi, där främst järnvägs- och flodtransporter användes, till marknadsekonomi där användaren fritt kan välja transportsätt leder till en omfördelning av trafikflödet till förmån för vägtrafiken. I Bulgarien har detta endast till viss del skett. I regeringens långsiktiga program prioriteras införandet av principer om privatisering i så stor utsträckning även omstmkturering och privatisering av den bulgariska statliga järnvägen (BDZ) och Balkan Air, vilket ingår i statens strategi att generellt dra sig ur ägande och ledning av transportföretag. transportsektorn. Detta omfattar som möjligt inom transportinfrastrukturer För att förbättra förbindelserna med medlemsstaterna och med grannländerna planerar Bulgarien att investera cirka 0,6 miljarder ecu ur landets budget under åren 1995-1999 i de främst de Europatäckande transportkorridorerna. Detta belopp motsvarar knappt 1,2 % av BNP, vilket förmodligen inte kommer att täcka behoven med tanke på vägnätets nuvarande skick och bristande anpassning till de tekniska egenskaperna hos de fordon som som utnyttjas internationell trafik, för 89 gemenskapen använder för godstransporter på väg. Om beloppet minskas på grund av nedskärningar i budgeten skulle denna brist bli ännu större. 90 Slutsats Bulgarien har gjort framsteg när det gäller att genomföra gemenskapens regelverk på transportområdet. Det är viktigt att landet snabbt anpassar sig till regelverket. Sjö- och luftfart samt godstransporter på väg är de sektorer som i störst utsträckning skulle kunna orsaka problem, särskilt vad gäller säkerheten. Övriga transportsektorer måste även i fortsättningen övervakas när regelverket genomförs, och då särskilt jämvägssektom. Man bör även övervaka användningen av de medel som är nödvändiga för att lägga gmnden till ett framtida transeuropeiskt transportnät utvidgat till de ansökande länderna. Dessutom bör man snabbt åtgärda nuvarande brister i vägnätet liksom följderna av regelverkets genomförandet på förnyande av vagnparker och flottor. Det är vidare nödvändigt att snabbt förstärka de bulgariska administrativa stmkturema, inbegripet kontrollorgan för t. ex. säkerheten. Små och medelstora företag EU: s företagspolitik syftar till att skapa ett gynnsamt klimat för små och medelstora inom EU, att förbättra deras konkurrenskraft och att uppmuntra dem till företag verksamhet på europeisk och internationell nivå. Politiken kännetecknas av en hög grad av subsidiaritet. Gemenskapens kompletterande funktion i praktiken genom ett flerårigt program för små och medelstora företag i EU. Detta program ger den rättsliga gmnden samt budgetunderlaget för gemenskapens särskilda politiska insatser för små och medelstora företag. Regelverket har hittills varit begränsat till rekommendationer för specifika områden, men även lagstiftning inom andra sektorer påverkar små och medelstora företag (t. ex. konkurrens, miljö och bolagsrätt). fastställs och omsätts Europaavtalet innehåller bestämmelser om samarbete för att utveckla och stärka små och medelstora företag, särskilt inom den privata sektorn, bl. a. genom tillhandahållande av information och rådgivning i frågor som rör lagstiftning, administration och beskattning. Vitboken innehåller inga specifika åtgärder. Översikt I slutet av 80-talet fanns det praktiskt taget inte någon privat sektor. Den har sedan dess växt och stod för 38 % av förädlingsvärdet år 1995 och cirka 41 % av den totala sysselsättningen. I slutet av 1996 registrerades 321 000 privatägda företag (en betydande ökning under tre år) jämfört med 20 000 offentligt ägda företag. Det är osäkert hur stora de privatägda företagen är, men enligt uppgift skall merparten av företagen vara mycket små med mindre än fem anställda. De flesta privatägda företagen är handelsföretag eller företag som tillhandahåller tjänster till enskilda personer och andra företag. De största hindren för att de privatägda företagen skall kunna expandera är osäkra ekonomiska yttre förhållanden, höga räntor, hög och instabil beskattning samt osäkerhet på det juridiska planet. Det finns inte någon särskild regelram för små och medelstora företag i Bulgarien. 1991 inrättades en fond för små och medelstora företag under överinseende av industriministeriet för att genom lån med låga räntor hjälpa små privata företag att etablera sig. Regionala utvecklingsorgan, centrum för företagsrådgivning och 91 anslag till små och medelstora företag har kunnat förverkligas med hjälp av Phare- programmet. Små och medelstora företag kan få visst stöd från icke-statliga organisationer, t. ex. handelskammaren och industrin. Flera på varandra följande regeringar har utlovat stöd till upprättandet av ett nationellt organ för små och medelstora företag, och enligt uppgift skall ett dekret från regeringen antas inom kort. Det pågående arbetet med att stärka de små och medelstora företagen under tiden före anslutningen måste således fortsätta. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna För att den privata sektorn i Bulgarien ska kunna växa krävs stora insatser för att stabilisera de makroekonomiska fömtsättningama, förenkla lagstiftningsmtiner och administrativa mtiner, stärka stödjande infrastruktur, förbättra skattesystemet samt göra det lättare för de små och medelstora företagen att få tillgång till finansiering. Detta kommer att ta åtskilliga år i anspråk. De tidigare ekonomiska strategierna och de rättsliga, skattemässiga och administrativa fömtsättningama har inte främjat de små och medelstora företagens utveckling. Med tanke på det arbete som krävs för att omstmkturera Bulgariens större statligt ägda företag behövs lämpliga stimulansåtgärder och stödjande stmkturer för små och medelstora företag. De initiativ som regeringen på senare tid har tagit i den riktningen är lovande. Slutsats Det föreligger inte några specifika problem för Bulgariens integrering inom det här området. 92 3. 5 Ekonomisk och social sammanhållning Sysselsättning och sociala frågor Gemenskapens socialpolitik har utvecklats med hjälp av en rad olika instmment såsom lagstiftning, Europeiska socialfonden samt riktade insatser på särskilda områden, till exempel åtgärder för bättre folkhälsa, för att bekämpa fattigdom och för att bistå personer med funktionsnedsättning. Gemenskapens regelverk omfattar hälsa och säkerhet i arbetet, arbetsrätt och arbetsvillkor, lika möjligheter för kvinnor och män, samordning av social trygghet tobaksprodukter. Sociallagstiftningen i Europeiska unionen kännetecknas av att det i denna fastställs minimikrav. Därtill kommer att den sociala dialogen på europeisk nivå finns med i fördraget (artikel 118b) och att det i protokollet om socialpolitik hänvisas till samråd med arbetsmarknadens parter och till åtgärder för att underlätta den sociala dialogen. för migrerande arbetstagare och av lagstiftning för tillnärmning av innehåller bestämmelser om Europaavtalet till gemenskapens lagstiftning och samarbete för att höja nivån på hälsa och säkerhet i arbetet, om arbetsmarknadspolitik och om modernisering av systemet för social trygghet. Avtalet innehåller även bestämmelser om att arbetstagare som är medborgare i en medlemsstat och lagligen anställda i Bulgarien skall behandlas utan diskriminering på gmnd av nationalitet när det gäller arbetsförhållanden. Vitboken innehåller åtgärder för en tillnärmning på alla områden i gemenskapens regelverk. lagstiftningen Översikt Dialogen med arbetsmarknadens parter för att lösa sociala och ekonomiska problem är i Bulgarien fortfarande outvecklad. Den sociala dialogen äger i huvudsak rum som möten där tre parter deltar - fackförbunden, arbetsgivarna och staten - och där det slutgiltiga beslutet fattas av det behöriga regeringsorganet. Dialogen förs inom ramen för det s. k. nationella rådet för samarbete mellan tre parter. Fram till helt nyligen var de olika fackförbunden ovilliga att delta i denna uppläggning av samarbetet, på gmnd av regeringens dominerande roll. Det finns två större fackförbund som är medlemmar av Europeiska Fackliga Samorganisationen (EFS) och ytterligare fyra erkända fackförbund. Arbetsgivarsidan består av flera organ som företräder den offentliga och den privata sektorns intressen. En vidare utveckling av privatiseringsprocessen kan bidra till en mer balanserad social dialog. Sedan reformarbetet inleddes har den statliga sektorn minskat dramatiskt, den privata sektorn har ökat i viss utsträckning och arbetslösheten har stigit drastiskt. 1996 hade den sjunkit till 13,7 % jämfört med 20,5 % år 1994 enligt ILO-mätningar. Bulgarien har börjat utarbeta en modem arbetsmarknadspolitik, moderna bestämmelser och institutioner. Detta arbete måste fortsätta inom ramen för regeringens politik för stmkturella reformer. Trots att landets system för social trygghet omfattar de viktigaste aspektema, t. ex. sjukdom, olycksfall, hälsovård och socialhjälp, är dagens bidragsnivåer inte tillräckligt höga för att hålla fattigdomen stången: i slutet av 1996 levde mer än 40 % av 93 befolkningen under den officiella gränsen för existensminimum. Antalet människor som omfattas av systemet för social trygghet har minskat från drygt fyra miljoner 1990 till mindre än tre miljoner 1994, men siffrorna har börjat stiga igen. Den delen av BNP som går till systemet för social trygghet är relativt liten, cirka 10 % år 1995 (vilket är en minskning från 12 % år 1990). Det krävs fortlöpande ansträngningar för att säkerställa att det sociala skyddsnätet förbättras. Det allmänna hälsotillståndet i Bulgarien är allvarligt. Hälsovården brottas med stora problem, och lider ibland brist på läkemedel och medicinsk standardutmstning. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Bulgarien har visserligen börjat anpassa den lagstiftning som hänför sig till särskild EU- praxis för arbetstagares hälsa och säkerhet, men kraven och principerna i 1989 års ramdirektiv har inte uppfyllts. Det är osäkert i vilken utsträckning det finns ett fungerande inspektionsorgan som kan säkerställa att normerna för hälsa och säkerhet tillämpas korrekt och på ett homogent sätt. Det nuvarande inspektionsorganet har vare sig mandat eller resurser för att säkerställa att normer för arbetstagares hälsa och säkerhet tillämpas på rätt sätt. Stora förändringar behöver göras inom arbetsrätten, både vad gäller lagstiftning och tillämpning. Det finns brister i den lagstiftning som skall säkerställa att samråd med arbetstagarna och deras representanter sker på ett korrekt sätt i vissa situationer, t. ex. vid kollektiva friställningar eller när ett företag flyttar. Det finns heller inte några särskilda bestämmelser om säkerhet för de anställda i händelse av arbetsgivarens insolvens eller vid kollektiva friställningar. Lagar och förordningar om anställningsvillkor, t. ex. anställningskontrakt, skydd av unga arbetstagare och reglering av arbetstiden, behöver kompletteras och tillämpas på ett korrekt sätt. De gmndläggande bestämmelserna i EG:s lagstiftning om likabehandling av män och kvinnor omfattas av landets lagstiftning. De lagar som gynnar kvinnor tillämpas dock inte alltid, och kvinnomas situation tycks ha försämrats. Någon arbetsdomstol finns inte och det är oklart om fall om diskriminering kan tas upp i en vanlig domstol. I fråga om fri rörlighet för arbetstagare tycks det inte finnas något som skulle kunna hindra Bulgarien från att genomföra regelverkets bestämmelser på området. Införandet av fri rörlighet för arbetstagare kommer att kräva förändringar i nationell lag, främst i fråga om möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och skydd mot diskriminerande behandling på gmnd av nationalitet. Vad gäller den sociala tryggheten för migrerande arbetare torde ett medlemskap i princip inte innebära några större problem, men viss teknisk anpassning kommer att bli nödvändig. Viktigare är myndighetemas tillämpa de utförliga samordningsreglerna i samarbetet med de andra länderna. Bulgarien måste utarbeta nödvändiga administrativa stmkturer för att kunna fungera inom samordningssystemet. förmåga att Bulgarisk lagstiftning som omfattar EU:s direktiv om varningstexter på cigarettpaket och högsta tjärhalt har antagits. 94 Slutsats Överensstämmelsen med EG:s normer är dålig, och nuvarande åtgärder tillämpas inte alltid i enlighet med EG-praxis. Systemet för social trygghet behöver reformeras och den sociala dialogen måste utvecklas. Det kommer att krävas mycket stora ansträngningar för att säkerställa ett effektivt genomförande. Bulgarien måste anstränga sig för att anpassa sin lagstiftning till, och genomföra, gemenskapens regelverk innan landet kan bli medlem. Regionalpolitik och sammanhållning I enlighet med avdelning XIV i fördraget stödjer gemenskapen ökad sammanhållning, huvudsakligen genom stmkturfondema. Bulgarien måste införa dessa instrument på ett effektivt sätt, samtidigt som landet respekterar de principer, mål och tillvägagångssätt som kommer att råda vid anslutningen. Europaavtalet innehåller bestämmelser om samarbete på områdena för regional utveckling och fysisk planering, särskilt genom utbyte av information mellan lokala, regionala och nationella myndigheter och utbytesarrangemang för statstjänstemän och sakkunniga. Vitboken innehåller inga särskilda bestämmelser på detta område. Översikt Bulgariens BNP/capita låg 1995 på ungefär 24 % av genomsnittet inom EU, och den faktiska arbetslösheten låg på 14 %. Den värst drabbade regionen är Montana (19,6 %), där den registrerade arbetslösheten ligger nära 15 % högre än i Sofia (4,5 %). Den pågående stmkturella anpassningen på regional nivå påverkas i huvudsak av två faktorer: - Regionala skillnader jordbmksverksamheten. Tillverkningsindustrins nedgång i regionerna Haskovo, Russe och Varna är mest påtaglig. De svårast drabbade jordbmksområdena är Bourgas, Varna och Plovdiv. i nedgången av industri- och - Regionala skillnader beträffande fömtsättningama för ekonomisk utveckling, beroende på variationer i fördelningen av bland annat infrastruktur och mänskliga resurser. Gränsområdena ger också anledning till en viss oro, främst på grund av deras avfolkning och isolation. Bulgarien är uppdelat i nio regioner, som är statligt styrda administrativa enheter. 255 självstyrande kommuner utgör de gmndläggande administrativa och territoriella förbereds en av enheterna förvaltningsreform i Bulgarien, som syftar till att ersätta de nio regionerna med mellan tolv och tjugoett distrikt, som kan komma att få självstyre. självstyre. För närvarande för genomförandet I enlighet med de "nationella riktlinjer för regional utveckling" som antogs 1994 utvecklas den stmkturella anpassningsstrategin på nationell nivå sektoriellt, vilket gör att 95 särskild hänsyn kan rörande regionalpolitiska frågor håller på att sammanställas utgående från de förhållanden som råder i EG. Dessutom upprättas för närvarande en fond för regional utveckling. regionala problem. Lagstiftningsförslag tas till Ministeriet för regional utveckling och byggverksamhet är den ledande institutionen på regeringsnivå. Traditionellt sett är ministeriets verksamhet inriktad på utveckling av infrastruktur, i synnerhet vattenresurser och allmännyttiga tjänster, byggverksamhet, energinät och fysisk planering. Ett rådgivande råd för gränspolitiska frågor, infrastruktur och lokala myndigheter har upprättats i syfte att samordna regionalutvecklingsinitiativ som genomförs i samband med sektorsbunden politik. Bulgariens huvudsakliga åtgärder för att främja regional utveckling består i finansiellt stöd till kommuner i kris. Den andel av statens utgifter som hör samman med utveckling och som skulle kunna utgöra en eventuell motpart till EG:s strukturpolitik, kan ännu inte fastställas. Därför kan Bulgariens förmåga till sam finansiering för närvarande inte utvärderas med tillräcklig säkerhet. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna De bulgariska initiativen till regional utveckling genomförs genom en politik uppdelad på sektorer, men medvetenheten om de växande regionala skillnaderna och behovet av en aktiv regionalpolitik på alla regeringsnivåer ökar. Hittills saknas dock en sammanhängande strategi, en adekvat förvaltningsram och ekonomiska styrmedel för att genomföra regionalpolitik, och den fond för regional utveckling som skulle ha inlett sin verksamhet i januari 1997 har ännu inte skapats. Slutsats De bulgariska myndigheterna blir allt mer medvetna om behovet av en effektiv regionalpolitik som motvikt mot de ökande regionala skillnaderna. Myndighetemas kapacitet att leda integrerade regionala utvecklingsprogram behöver förbättras. I synnerhet krävs förbättrade förfaranden vad gäller administration och budget. För att Bulgarien skall kunna tillämpa gemenskapens regler, och för att de medel som utgår från EG:s strukturpolitik skall kunna kanaliseras på ett effektivt sätt, krävs betydande reformer som omfattar inrättandet av fungerande samordning mellan ministerierna och uppbringandet av tillräckliga samfinansieringsmedel. 3. 6 Miljö och livskvalitet Miljö Unionens miljöpolitik, som utgår från fördraget, syftar till att främja ekologisk hållbarhet. Detta skall uppnås genom integration av miljöskydd i olika områden av EU:s politik, förebyggande åtgärder, tillämpning av principen om att förorenaren betalar, bekämpning av miljöförstörelse vid källan samt delat ansvar. Gemenskapens regelverk omfattar cirka 200 rättsakter inom ett vitt område som bland annat berör förorening av 96 vatten och luft, hantering av avfall och kemikalier, bioteknik, strålskydd och naturskydd. Medlemsstaterna skall säkerställa att en miljökonsekvensbedömning genomförs innan utvecklingstillstånd utfärdas för vissa offentliga och privata projekt. I Europaavtalet fastställs att principen om hållbar utveckling skall läggas till gmnd för Bulgariens utvecklingspolitik, och att miljöaspekterna skall integreras till fullo. I avtalet fastställs vidare att miljön skall prioriteras i samband med bilateralt samarbete och tillnärmning av lagstiftningen till gemenskapsrätten. Vitboken behandlar endast en liten del av gemenskapens regelverk inom miljöområdet, nämligen den produktrelaterade lagstiftningen, som har direkt att göra med fri rörlighet för varor. Översikt tung från värmekraftverk, Bulgariens miljöproblem är mycket allvarliga, och hittills saknas adekvata lösningar. Luftföroreningen i Bulgarien är betydande, och består främst av svaveldioxid och industri, uppvärmning av fastigheter samt partiklar motorfordon. På vissa håll utgör luftkvaliteten en allvarlig hälsorisk. Avfall är ett annat problematiskt område. Avfallshanteringen är föga utvecklad, i synnerhet vad gäller bortskaffande av avfall, och förbränning sker okontrollerat. Markförorening och erosion är andra allvarliga problem. Grundvattenkvaliteten för dricksvattenändamål är i allmänhet god. I vissa områden är gmndvattnet dock förorenat av metaller, samt av sulfater och nitrater från gödningsmedel. Den biologiska mångfalden i Bulgarien är imponerande, och landet har länge medvetet gått in för att skydda sitt naturarv. Efter 1990 upprättades ett ministerium för miljö. Dessutom antogs en ramlagstiftning för miljön (1990, senare ändrad). I denna infördes bland annat principen om att förorenaren betalar, liksom bestämmelser om miljökonsekvensbedömning. 1992 fastställdes en miljöstrategi, som uppdaterades år 1994. I denna behandlas den vidare utvecklingen av den institutionella, rättsliga och reglerande ramen. Dessutom fastställs problem som i första hand måste lösas, bland annat luftföroreningar av bly och andra tungmetaller, samt möjliga föroreningar av dricksvattnet och av livsmedelsförråd. Den nationella fonden för miljöskydd, som upprättades år 1995 och främst finansieras genom böter för industriell förorening och avgifter för bränsle, ger bidrag och lån till kommuner och företag som önskar vidta miljöskyddsåtgärder. Hittills har utgiftsnivån för miljöskydd i Bulgarien varit låg. inbegripet förordningar rörande miljökonsekvensbedömning, Lagstiftningen, är fortfarande inte ändamålsenlig. Normerna för /«//föroreningar är otillräckliga för vissa ämnen, och befintliga normer genomdrivs inte genomgående. Det föreligger dock ett utkast till en lag om luftförorening, genom vilken ett tillståndssystem skulle införas. Normerna för vatten förorening är också otillräckliga, men det finns ett utkast till en ny rättsakt om vatten. Bortsett från området farligt avfall, där det finns ett antal rättsakter, saknas en sammanhängande nationell strategi eller lagstiftning för avfallshantering. Officiell kontroll av avfallshanteringsförfaranden saknas helt, och avfallsförbränningen omfattas inte av särskild lagstiftning. Ett utkast till en ny lag som lades fram nyligen omfattar inte alla typer av avfall. Bestämmelser om kemiska ämnen och föroreningar från 97 jordbmket saknas eller behöver uppdateras. Detta gäller även strålskydd, där landet dessutom saknar adekvat säkerhetspraxis. Lagringsplatsen för radioaktivt avfall i Rovi Han uppfyller inte de säkerhetsnormer som allmänt tillämpas i EU. Regeringen har i sitt program meddelat att den har för avsikt att införa en ny miljöstrategi, ny miljölagstiftning (inbegripet rättsakter om vatten och naturskydd) och skattemässiga fördelar för miljöinvesteringar. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Fastän Bulgariens miljölagstiftning för närvarande ses över, och EG-normema i allmänhet antas helt eller delvis i de nya rättsakterna (t. ex. utkastet till en rättsakt om vatten), är lagstiftningen på de flesta områdena fortfarande otillräckligt anpassad. Detta gäller även för bestämmelserna om luft- och vattenkvalitet, avfallshantering, kemiska ämnen, strålskydd och naturskydd. Bestämmelserna om miljökonsekvensbedömning bör utvecklas, eftersom de nyligen försvagats avsevärt genom nya ändringar. Snabbt införlivande av ramdirektiven om luft, avfall och vatten, samt av direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar bör prioriteras, liksom fastställandet av finansieringsstrategier för lagstiftningsåtgärder inom vatten-, luft och avfallssektorn som kräver större investeringar. I fråga om överensstämmelse med EG:s miljöstandarder krävs ytterligare insatser från Bulgariens sida. På senare år har det nationella nätet för miljöövervakning förstärkts, men avsaknaden av politisk vilja och bristen på adekvat personal i de nationella och kommunala institutionerna hindrar att bestämmelserna genomdrivs effektivt. Mycket stora investeringar krävs inom de flesta områdena för att effektivt genomföra EG- standarderna, tätorter och modernisering av industrin. Dessutom krävs stora insatser för att utveckla en förvaltning som gör det möjligt för landet att till fullo anta, genomföra och genomdriva EG- lagstiftningen. Landets strategi inför anslutningen bör på miljöområdet omfatta tidsplaner för genomförande av och överensstämmelse med EG:s regelverk, till att börja med bl. a. för genomförandet av ovan nämnda ramdirektiv samt IPPC-direktivet. i synnerhet beträffande vattenkvalitet, avfall från Slutsats För att Bulgarien skall kunna anpassa sig till EG:s regelverk krävs en förbättring av landets ekonomiska situation. Dessutom krävs större och mer samordnade insatser på miljöområdet, stora investeringar, utvecklingen av en omfattande, kostnadseffektiv och målinriktad miljöstrategi samt upprättandet av adekvata strukturer för genomförande och genomdrivande av lagstiftning. Om dessa insatser görs skulle EU:s regelverk kunna införas fullständigt på medellång eller lång sikt. Verklig överensstämmelse med en rad rättsakter som kräver stora investeringar under en längre tid, samt avsevärda förvaltningsinsatser (t. ex. hantering av avloppsvatten från tätorter, dricksvatten, vissa aspekter av avfallshanterings- och luftföroreningslagstiftningen) kommer dock endast att kunna uppnås på mycket lång sikt. 98 Konsumentskydd Gemenskapens regelverk omfattar skydd av konsumentens ekonomiska intressen (inbegripet kontroll av vilseledande reklam, prismärkning, konsumentkredit, oskäliga avtalsvillkor, distansförsäljning, paketresor, försäljning utanför fasta affärslokaler och fast egendom på tidsdelningsbasis, s. k. timeshare), allmän produktsäkerhet samt de mer specifika områdena kosmetika, benämning på textilier och leksaker. lagstiftningen tillnärmning av innehåller bestämmelser om Europaavtalet till gemenskapens lagstiftning och samarbete i syfte att uppnå full överensstämmelse mellan konsumentskydd i Bulgarien och gemenskapen. Vitbokens fas 1 innehåller åtgärder för att förbättra produktsäkerheten, även för kosmetika, textilier och leksaker, samt för att skydda konsumentens ekonomiska intressen. Dessa åtgärder berör främst missledande reklam, konsumentkredit, oskäliga avtalsvillkor och prismärkning. Fas 2 innehåller åtgärder för paketresor, försäljning utanför fasta affärslokaler och fast egendom på tidsdelningsbasis. EG-lagstiftning som nyligen antagits (distansförsäljning) eller som kommer att antas inom kort (jämförande reklam, prismärkning) kommer också att behöva beaktas. I grundlagen nämns konsumentskydd och öppen konkurrens som grundläggande ekonomiska principer. Sedan en tid tillbaka diskuteras ett utkast till en rättsakt om konsumentskydd, men till dess att ett beslut fattas regleras detta område av vissa specifika lagar. Det finns inte något eget organ som är ansvarigt för att skapa en konsumentpolitik eller för att stärka konsumentlagstiftningen. Olika ministerier utarbetar och övervakar inte något samordnande organ. Det s. k. konsumentpolitiken men det finns konsumentförbundet som inrättades 1990 är den enda organisation i Bulgarien som särskilt ägnar sig åt att bevaka konsumentemas intressen. Det är ett oberoende förbund som består av konsumentföreningar och som ansvarar både för rådgivning och information till konsumenter och för att upprätthålla kontakt med och påverka regeringen. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Bulgarien behöver upprätta ett oberoende organ som har ansvar för konsumentfrågor. När den planerade lagen om konsumentskydd väl har antagits kan den komma att avhjälpa många brister, men finns det fortfarande många luckor att fylla. I fråga om skydd av konsumentens ekonomiska intressen kommer det att bli nödvändigt att i den nuvarande lagstiftningen göra omfattande förändringar vad gäller bestämmelser om prismärkning, vilseledande reklam, oskäliga avtalsvillkor och konsumentkredit. Nya lagar kommer att behöva stiftas för t. ex. försäljning utanför fasta affärslokaler, distansförsäljning och paketresor. Eftersom den bulgariska lagstiftningen inte innehåller några generella bestämmelser om normer för produktsäkerhet skulle antagandet av en ny lag om konsumentskydd vara 99 en ett anpassning steg mot till ytterligare gemenskapslagstiftningen. Efter allt att döma finns det lagar om märkningskrav för kläder eller textilprodukter, och den nuvarande lagstiftningen om leksakers säkerhet behöver ändras. Lagstiftningen för kosmetika liknar generellt sett gemenskapslagstiftningen, men vissa ändringar är nödvändiga för att uppnå fullständig överensstämmelse inte några lagstiftning landets av De bulgariska myndigheterna tillkännager i sitt nationella meddelande om en strategi för att genomföra vitbokens målsättningar att av direktiven om konsumentskydd med den nationella lagstiftningen torde vara avslutat i slutet av 1998. införlivandet När gemenskapens konsumentorganisation stödd av de offentliga myndigheterna upprättas. införs måste även en regelverk stark och oberoende Slutsats Om Bulgarien skall kunna uppfylla EG:s normer om konsumentskydd måste landet skynda på utarbetandet av en konsumentlagstiftning avsevärt. Även om arbetet med tillnärmningen har påbörjats enligt Europaavtalet har de gmndläggande principerna i gemenskapens regelverk ännu inte införlivats i bulgarisk lagstiftning, och engagemang och stora ansträngningar kommer att krävas för att uppnå fullständig överensstämmelse på medellång sikt. 3. 7 Rättsliga och inrikes frågor Nuvarande bestämmelser Gemenskapens regelverk för samarbete i rättsliga och inrikes frågor (ibland förkortat RIF) kan främst hänföras till rambestämmelserna för samarbete i avdelning VI (artikel K) i Fördraget om Europeiska unionen, den s. k. "tredje pelaren". Vissa bestämmelser och andra lagstiftande åtgärder inom den "första pelaren" (EG-fördraget) är emellertid också relevanta för detta samarbete. Europeiska gemenskapens samarbete i rättsliga och inrikes frågor rör i första hand asylpolitik, kontroll av gemenskapens yttre gränser, invandring, tull- och polissamarbete i kampen mot grov brottslighet, inklusive narkotikahandel, samt straffrättsligt och civilrättsligt samarbete. I EU-fördraget anges grundvalarna för samarbetet, särskilt Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna och de gmndläggande friheterna samt Genèvekonventionen från 1951 om flyktingars rättsliga ställning. Samarbetet baseras också implicit på en rad andra internationella konventioner, framför allt inom ramen för Europarådet, Förenta nationerna och Haagkonferensen. Ur rättslig synpunkt skiljer sig åtgärderna inom den tredje pelaren från dem inom den första, eftersom de vidtas i form av konventioner, gemensamma åtgärder, gemensamma ståndpunkter och resolutioner. Detta gäller också de nya utkast till rättsakter som är under behandling. Rådet har fattat beslut om flera EU-konventioner (inklusive Dublinkonventionen från 1990, samt Europolkonventionen), som nu väntar på att ratificeras av medlemsstatemas parlament. Ytterligare ett antal konventioner, bland annat en om gemenskapens yttre gränser, bedrägeribekämpning, konventioner utlämning angående och 100 befinner sig på olika stadier i rådets förhandlingar. Samarbetet i rättsliga och inrikes frågor bedrivs i hög grad på det praktiska planet, men omfattar också utformning och genomförande av lagstiftning. Det nya fördraget När det nya fördrag som blev resultatet av regeringskonferensens avslutande möte i Amsterdam träder i kraft kommer de nuvarande samarbetsramarna att vara överspelade inom flera av de ovan nämnda områdena. I det nya fördraget befästs på nytt målet att utveckla Europeiska unionen såsom ett område präglat av "frihet, säkerhet och rättvisa", och dessa frågor, bland annat fri rörlighet för personer, asyl och invandring, förs in inom ramen för gemenskapen. När det gäller den fria rörligheten för personer fastställs särskilt i det nya fördraget att reglerna inom Schengenöverenskommelserna skall integreras i Europeiska unionen, och att alla kandidatländer måste godta dessa regler för att kunna bli medlemmar i unionen. Vad gäller de områden som stannar kvar inom ramen för det tidigare samarbetet, särskilt polisiära och straffrättsliga frågor, lägger det nya fördraget gmnden för ett fördjupat samarbete. 101 Europaavtalet och vitboken Europaavtalet innehåller bestämmelser om samarbete i kampen mot narkotikamissbruk och tvättning av pengar. Vitboken berör inte uttryckligen frågor inom den tredje pelaren, men hänvisar däremot till vissa frågor inom den första pelaren som hör nära samman med detta samarbete, bland annat tvättning av pengar samt den fria rörligheten för personer. Dessutom hänvisas till Bryssel- och Romkonventionema. Översikt Allmänna förutsättningar för samarbetet i rättsliga och inrikes frågor Bulgarien blev medlem i Europarådet 1992, och ratificerade i oktober 1996 de viktigaste instmmenten angående mänskliga rättigheter, med undantag för konventionen om minoriteters rättigheter. Bestämmelser finns om att domstolarna skall vara oberoende i enlighet med rättsstatsprincipen. Vissa framsteg har gjorts vad gäller reformerna av de institutioner som ansvarar för rättsliga och inrikes frågor, men fortfarande återstår ett omfattande arbete t. ex. med att säkerställa att rättsstatsprincipen verkligen respekteras, åtgärda stmkturella svagheter och brist på personal och komma till rätta med korruption inom institutionerna. Den bulgariska lagstiftningen innehåller endast minimigarantier i fråga om dataskydd, och Bulgarien har med Europarådets hjälp inlett utarbetandet av ett övergripande system för dataskydd. (Se även avsnittet om den inre marknaden. ) Asyl Bulgarien anslöt sig 1992 till Genèvekonventionen från 1951 och dess protokoll från 1967. Konventionen är för närvarande direkt tillämplig och genomförs genom en förordning om flyktingstatus och asylförfaranden som förvaltas av den nationella byrån för asyl- och flyktingfrågor. Omkring 850 ansökningar om flyktingstatus gjordes 1995. De förfaranden som för närvarande tillämpas avviker från internationella standarder i ett antal olika avseenden, särskilt vad gäller förfaranden för förhör och avvisning. Ansvariga tjänstemän och anställda vid icke-statliga organisationer har begränsade kunskaper om utländska förhållanden och utländsk lagstiftning, och bristen på resurser är stor. Ett nytt lagförslag som syftar till effektivare asylförfaranden är under utarbetande. Invandring och gränskontroll Sedan 1989 har många bulgarer sökt arbete i EU-länder, framför allt i Tyskland och Grekland. Bulgarien är på väg att bli ett transitland för utvandrare från tredje land (Asien, Afrika och de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen) som är på väg till EU. På gmnd av utvandringens oroande utveckling, missbmket av immigrationssystemet och andra relevanta faktorer, t. ex. narkotikahandeln på Balkanrutten, har EU beslutat att föra upp Bulgarien och Rumänien på förteckningen över tredje länder för vilka visum krävs. De Bulgariska myndigheterna arbetar nu med att införa åtgärder som i praktiken innebär en skärpning av visumreglema. Inresesystemet förstärks också, genom att reglerna om 102 uppehålls- och arbetstillstånd och om medborgarskap skärps, särskilt för riskländer. I mars 1997 beslutade Bulgariens regering att införa visumfrihet för medborgare i EU- och EES-ländema. Bulgarien skärper för närvarande också förfarandena för verkställande utvisningsförfarandena och straffen för illegal invandring, och påföljder har införts för transportörer. Bulgarien har avtal om återtagande med Tyskland, Grekland, Frankrike, Spanien, Polen, Slovakien, Slovenien och Litauen, och avtal förbereds med Portugal, Beneluxländerna, Danmark, Tjeckien och Rumänien. Med Turkiet finns inget sådant avtal. Det bulgariska systemet för gränsförvaltning refomieras för närvarande varvid gemensamma informationssystem, dokumentkontroll och förbättrad övervakning införs. Ansvaret delas mellan militären (vid den turkiska gränsen, vilket återspeglar bestämmelser inom ramen för den forna Warsawapakten) och gränskontrollen, men planer finns nu på att upprätta en enda civil nationell gränskontroll. Polissamarbete Sedan 1990 har den organiserade brottsligheten ökat kraftigt i Bulgarien inom en rad olika områden, bl. a. handel med kvinnor, beskyddarverksamhet och annan brottslig verksamhet, utpressning, ekonomisk brottslighet och smuggling av många olika föremål, även narkotika. De flesta grupper är av inhemsk härkomst, men det finns nära förbindelser med utländska ligor. Regeringen arbetar med utveckling av ett nationellt samordnat program för bekämpning av den organiserade brottsligheten, och en ändring av strafflagen planeras i syfte att åstadkomma större effektivitet i kampen mot denna brottslighet. Den viktigaste myndigheten är inrikesministeriets centrala myndighet för bekämpning av organiserad brottslighet. Samordningen med andra berörda organ (tullen, finansmyndigheterna, rättsväsendet) har varit dålig, men regeringen försöker förbättra den. Bulgarien är part till 1990 års konvention om tvättning av pengar och antog i maj 1996 en lag om tvättning av pengar. Mycket arbete återstår dock för att systemet skall kunna fungera effektivt i praktiken. (Se även avsnittet om den inre marknaden. ) Bulgarien har Ingen ratificerat de viktigaste konventionerna om terroristverksamhet anses förekomma i landet, men vissa tecken tyder på att terrorister använder Bulgarien som transitland. terrorism. Narkotika Bulgarien utgör ett viktigt transitland för narkotikahandel, och den inhemska efterfrågan ökar. Det är framför allt heroin som transporteras genom Bulgarien, men beslagen tyder även på en ökad transitering av cannabis. Det finns en viss inhemsk produktion av opiumvallmo. Bulgarien är part till de viktigaste internationella narkotikakonventionerna. Regeringen håller på att inrätta ett nationellt råd som skall genomföra en global strategi för bekämpning av narkotikamissbruk och narkotikahandel. Lagförslag har utarbetats om en skärpning av kontrollen av narkotika och syntetiska droger och prekursorer och särskilda enheter för narkotikabekämpning har inrättats inom polisen och tullen. Rättsligt samarbete Bulgarien har och straffprocessrätten medger rättsligt samarbete, men det finns inga tillämpningsföreskrifter för konventionerna. På det civilrättsliga området medger processrätten ett visst rättsligt konventionerna, de viktigaste straffrättsliga ratificerat 103 samarbete, och Bulgarien har ratificerat konventionen om skiljedom i handelstvister men inte Haagkonventionema. Allmänt sett råder inom det bulgariska rättssystemet stor brist på resurser. Erfarenheterna av rättsligt samarbete är begränsade och kunskapen om utländska rättssystem liten. Processen med att bygga upp institutioner och fastställa regler för hur de rättsliga stmkturema skall fungera pågår. Ett program för reformering av det bulgariska rättssystemet godkändes i december 1996. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna insatser för att förstärka visum- och Bulgarien har på samtliga nyckelområden inom ramen för det rättsliga och inrikes samarbetet inlett åtgärder för att uppfylla EU:s krav. Vad beträffar lagstiftningen är de flesta (men inte alla) viktiga bestämmelser införda eller under utarbetande. Bulgariens svårigheter i fråga om förbindelserna med EU i visumfrågor har föranlett regeringen att inresesystemen för att öka göra stora överensstämmelsen med £U:s system, men fortfarande återstår en del arbete för att åstadkomma en anpassning till regelverket. Bulgarien har stora problem med organiserad brottslighet och narkotikahandel. Regeringen har reagerat kraftigt, vilket har haft viss effekt, men uppgiften är omfattande. De bulgariska tjänstemännen har i allmänhet liten om någon praktisk ©ifarenhet av att arbeta med kollegor och institutioner inom EU. Eftersom de problem som Bulgarien och dess grannländer på Balkan står inför (invandringspolitik, narkotika, organiserad brottslighet) är av gränsöverskridande karaktär är det också nödvändigt att utveckla effektivare mekanismer för regionalt samarbete på dessa områden. Slutsats Med tanke på att de problem Bulgarien står inför på området för rättsliga och inrikes frågor är mycket stora, kommer det att bli svårt att på medellång sikt uppfylla (det nuvarande och det framtida) regelverkets krav. För att åstadkomma detta kommer stora fortsatta insatser att krävas, med särskild tonvikt på att förbättra effektiviteten och kapaciteten hos de institutioner som ansvarar för rättsliga och inrikes frågor. 104 3. 8 Utrikespolitik Handel och internationella ekonomiska förbindelser Gemenskapens regelverk på detta område består i princip av gemenskapens multilaterala och bilaterala handelspolitiska åtaganden och dess autonoma handelspolitiska skyddsåtgärder. Europaavtalet innehåller på flera områden bestämmelser enligt vilka partema skall följa WTO/GATT-principer eller andra relevanta internationella förpliktelser. Vitboken innehåller inga bestämmelser på detta område. Översikt Bulgarien är medlem i Världshandelsorganisationen (WTO) och har observatörsstatus i avtalet om offentlig upphandling. Vid en anslutning måste Bulgarien uppfylla förpliktelserna enligt de plurilateral WTO-avtal till vilka gemenskapen är part. inga kvantitativa begränsningar för Bulgarien har för närvarande textil- eller beklädnadsprodukter. Vid en anslutning skulle gemenskapens politik på textilområdet utvidgas till att omfatta Bulgarien. För att beakta Bulgariens anslutning skulle det bli nödvändigt att justera eventuella begränsningar som gemenskapen fortfarande upprätthåller vid anslutningstidpunkten med en lämplig mängd. Bulgarien upprätthåller av betalningsbalansskäl begränsningar som gradvis måste undanröjas före en anslutning. De bulgariska myndigheterna har samtyckt till att börja avvecklingen så snart situationen beträffande betalningsbalansen förbättrats. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Vid en anslutning måste Bulgarien tillämpa Gemensamma tulltaxan och de bestämmelser inom den gemensamma jordbrukspolitiken som rör utrikeshandeln. Den vägda genomsnittliga nivån, efter Umguaymndan, på tullarna för mest gynnad nation vad gäller industriprodukter är 16,4 % för Bulgarien och 3,6 % för gemenskapen. I och med att fri handel införs gradvis mellan Bulgarien och gemenskapen fram till anslutningstidpunkten skulle dock verkningarna för den inhemska industrin av att den lägre Gemensamma tulltaxan tillämpas bli mindre. Bulgarien bör i sina förbindelser med internationella organisationer säkerställa att dess agerande och åtaganden står i överensstämmelse med Europaavtalet och att landets framtida förpliktelser som medlem i gemenskapen fullgörs på ett enhetligt sätt. Vid en anslutning skulle Bulgarien bli part till gemenskapens olika förmånsavtal. Förmånsavtal mellan Bulgarien och tredje land måste i allmänhet sägas upp vid en anslutning. 105 Bulgariens exportbegränsningar beträffande skrot av järn eller stål skall vara undanröjda vid utgången av 1997. När det gäller tjänstehandel och etableringsvillkor genomgår Bulgarien en process som bör göra det möjligt för landet att bringa sina multilaterala åtaganden i närmare överensstämmelse med gemenskapens i de fall då detta är nödvändigt. Vid en anslutning skulle Bulgarien vara tvunget att upphäva nationell lagstiftning om handelspolitiska skyddsåtgärder och i stället tillämpa EG:s lagstiftning. Erfarenheterna från tidigare anslutningar har visat att en automatisk utvidgning av gällande antidumpningsåtgärder till att omfatta nya medlemsstater kan föranleda tredje länder att ifrågasätta detta förfarandes överensstämmelse med relevanta WTO- bestämmelser. Det har också visat sig att anslutningar skapar möjligheter att kringgå åtgärder som antagits av gemenskapen inom ramen för de handelspolitiska skyddsåtgärderna. Detta sker genom att stora mängder av den produkt som omfattas av åtgärder exporteras till den framtida medlemsstatens territorium före anslutningen för att sedan vid anslutningen automatiskt övergå till fri omsättning inom det utvidgade tullområdet. Dessa två problem måste behandlas under tiden före Bulgariens anslutning. i den Bulgarien är anslutet till två av de fyra befintliga ordningarna för icke-spridning av massförstörelsevapen, har ansökt om att gå med i den tredje och uttryckt intresse för ett medlemskap inom kort godkänna EU:s kontrollförteckning över varor med dubbelt användningsområde. Även vapenexporten kontrolleras. Det är svårt att bedöma i vilken utsträckning exportkontrollen verkligen genomdrivs och om vissa förbehåll är berättigade, men det verkar inte som om Bulgarien skulle få några större problem med att tillämpa EG:s lagstiftning på detta område. fjärde. Bulgarien förväntas Slutsats Bulgarien bör kunna uppfylla gemenskapens krav på detta område på medellång sikt. Utvecklingssamarbete Regelverket på området Lomékonventionen, som löper fram till början av år 2000. för utvecklingssamarbete utgörs framför allt av Varken Europaavtalet eller vitboken innehåller några bestämmelser på detta område. Översikt Bulgarien har ingått ett antal handelsavtal med AVS-ländema. Dessa avtal utgår från klausulen om mest gynnad nation. Enligt Bulgariens allmänna preferenssystem beviljas vissa AVS-länder ett visst mått av förmånsbehandling i form av sänkta tullar, och de AVS-länder som betraktas som minst utvecklade beviljas tullfrihet. Bulgarien har inte några budgetmedel för utvecklingsstöd, men har deltagit i internationell verksamhet som stödjer utvecklingsländerna, bl. a. genom humanitär hjälp. 106 Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Bulgarien bör vid anslutningen tillämpa sin förmånliga handelsordning på AVS-ländema och tillsammans med de övriga medlemsstaterna delta i finansieringen av Europeiska utvecklingsfonden i enlighet med tillhandahåller Lomekonventionen. finansiellt stöd (EUF), som Tillämpningen av Lomékonventionens handelsordning bör allmänt sett inte innebära några svårigheter för Bulgarien. Normalt ansluter sig nya medlemsstater till Lomekonventionen genom ett protokoll som bifogas konventionen och som träder i kraft samma dag som de ansluter sig till EU. Slutsats Bulgarien kan mycket väl uppfylla EU:s krav inom det här området under de kommande åren. 107 Tull Gemenskapens regelverk på detta område utgörs av gemenskapens tullkodex och dess tillämpningsföreskrifter, Europeiska unionens kombinerade nomenklatur, Gemensamma tulltaxan inklusive handelsförmåner, tullkvoter och tillfälliga upphävanden av tullar samt annan tullrelaterad lagstiftning som inte omfattas av tullkodexen. Europaavtalet innehåller bestämmelser om upprättande av ett frihandelsområde med gemenskapen och en gradvis avveckling av tullar på ett stort antal olika produkter i enlighet med klara tidsplaner från och med avtalets ikraftträdande. Vitboken innehåller under fas I åtgärder för att konsolidera och rationalisera den frihandel som upprättats enligt Europaavtalet, inklusive lagstiftning som är förenlig med tullkodexen, Kombinerade nomenklaturen och andra bestämmelser. Fas II handlar om att gemenskapens lagstiftning skall antas i sin helhet för att medlemskap i tullunionen skall vara möjligt vid en anslutning. Översikt Vid en anslutning skulle de bulgariska tullmyndigheterna bli tvungna att påta sig alla de skyldigheter som följer av kravet på att landet skall skydda och kontrollera sin del av Europeiska unionens yttre gräns. Fömtom bestämmelserna om indirekta skatter skulle de bulgariska tullmyndigheterna ansvara för genomförandet av och upprätthållandet av respekten för den gemensamma handelspolitiken, den gemensamma jordbmkspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken och andra bestämmelser vid gemenskapens yttre gräns. Bulgariens förmåga att till fullo tillämpa gemenskapens regelverk fömtsätter att landet har möjlighet att anta och genomföra gemenskapens lagstiftning, att nivån på infrastrukturen och utmstningen är godtagbar, särskilt i fråga om datorisering och möjligheter att göra undersökningar, och att det inrättas en effektiv tullförvaltning med ett tillräckligt antal kunniga och motiverade tjänstemän med en hög grad av integritet. Bulgariens tullagstiftning går tillbaka till 1960-talet. Med hjälp av det tekniska bistånd som tillhandahållits genom tullprogrammen håller Bulgarien på att gradvis utarbeta lagstiftning som harmonierar med gemenskapens tullkodex. till gemenskapens Bulgarien anpassade 1996 sin nationella varunomenklatur kombinerade nomenklatur. Landets tullförvaltning har ännu inte någon integrerad tulltaxa. Detta kommer att försvåra jämförelsen av bulgariska tullsatser med Gemensamma tulltaxans tullsatser. Bulgarien är ännu inte förtroget med gemenskapens system för bindande klassificeringsbesked. Den 1 januari 1997 antog Bulgarien det nya systemet för kumulering av urspmng mellan europeiska länder. Landet har ansökt om att bli avtalsslutande part till EG/EFTA-konventionen om ett gemensamt till konventionen om det administrativa enhetsdokumentet. En arbetsgrupp från gemenskapen biträder landet på detta område, transiteringsförfarande och 108 men utvecklingen hindras transiteringskonventionen kommer att kräva ytterligare omfattande förberedelser. svårigheter med garantier. Anslutning av till Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Bulgarien måste anpassa sina nationella förfaranden till gemenskapens lagstiftning om suspensiva arrangemang och tullförfaranden med ekonomisk verkan. Vid tidpunkten för en anslutning skulle det krävas vissa övergångsbestämmelser, särskilt för förfaranden som inleds före anslutningsdagen och avslutas efter den dagen. I sina handelsförbindelser med Europeiska gemenskapen måste Bulgarien helt avveckla de återstående avgifter som har samma verkan som t. ex. den tullklareringsavgift som fortfarande tillämpas trots att den strider mot Europaavtalet. tullavgifter, Det kommer att vara viktigt att se till att de bulgariska tullmyndigheterna på ett lämpligt sätt kan delta i tullunionens respektive den inre marknadens olika datoriserade system för förvaltning av bestämmelserna om tull och indirekta skatter, samt i de datoriserade systemen för ömsesidigt administrativt bistånd i frågor som rör tull, jordbmk och indirekta skatter. Vid en anslutning måste Bulgarien avveckla tullkontrollerna vid gränserna mot medlemsstaterna i Europeiska unionen och mot de andra länder som ansluter sig. Landet bör i sin strategiska planering beakta de medel som kan komma att behövas för att förstärka gränskontrollstationerna vid gränserna mot länder som inte är medlemsstater i Europeiska unionen. Svårigheter har uppstått med anledning av att landet eventuellt inte uppfyller Europaavtalets bestämmelser om återexport av känsliga produkter till länder utanför EU. Slutsats Bulgariens tullförvaltning håller på att omorganiseras. Det kommer att bli nödvändigt att anpassa organisationen till de uppgifter som måste utföras av en modem tullförvaltning. Låga löner gör det svårt att rekrytera personal. Det verkar inte sannolikt att Bulgarien under de närmaste åren kan fullgöra de unionen. skyldigheter tullförvaltning Europeiska åligger som en i 109 Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken Bulgarien har sedan 1989 omorienterat sin utrikes- och säkerhetspolitik i riktning mot europeisk och euroatlantisk integration. Förbättrade förbindelser med grannländerna har också prioriterats av en rad på varandra följande bulgariska regeringar. Bulgarien har aktivt deltagit i dialogen inom ramen för unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och har hörsammat uppmaningar att understödja EU:s insatser i detta sammanhang. Bulgarien är medlem av FN, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), Europarådet och många andra internationella organisationer. Det är i Nordatlantiska associerad partner samarbetsrådet (NACC) och Partnerskap för fred. Bulgarien har uttryckt sin önskan att gå med i återuppbyggnadsarbetet i Bosnien och sänt 50 polisobservatörer till FN:s multinationella styrka i Bosnien. Det är också med i ett antal regionala organisationer, t. ex. det ekonomiska samarbetet mnt Svarta havet, trepartsavtalen med Rumänien och Grekland samt Centraleuropeiska initiativet (CEI). Bulgarien tog 1996 initiativ till, och stod som värd för, ett ministermöte i Sofia. Vid detta möte antogs en deklaration om regionalt samarbete. som möjligt. Landet har deltagit i Västeuropeiska unionen i VEU och NATO (VEU), deltar så snart Det finns inga territoriella tvister mellan Bulgarien och någon medlemsstat i unionen eller med Rumänien. I takt med Bulgariens demokratisering och minskningarna av de etniska spänningarna har förbindelserna med Turkiet förbättrats avsevärt de senaste åren. Det återstår dock ett antal olösta frågor däribland utstakningen av landgränser och på kontinentalsockeln, fastställande av områden för flyginformation, navigeringsbestämmelser genom Bosporen samt kulturella frågor. Förhandlingar pågår för närvarande om samtliga dessa frågor men det är inte troligt att de kommer att innebära några allvarligare problem för de bilaterala förbindelserna. Bulgarien var det första land som erkände den f. d. jugoslaviska republiken Makedonien den 15 januari 1992. Sedan dess har förbindelserna förbättrats avsevärt och den f. d. jugoslaviska republiken Makedonien är nu en viktig handelspartner för Bulgarien. Något gmndläggande fördrag har ännu inte undertecknats på gmnd av den s. k. "språktvisten" (Bulgarien erkänner inte makedonska som ett eget språk), men regeringen förklarade nyligen att man har för avsikt att lösa frågan. Förbindelserna med Jugoslavien avbröts under den väpnade konflikten i det f. d. Jugoslavien när Bulgarien anslöt sig till de sanktioner som infördes av FN:s säkerhetsråd. Sedan överenskommelsen om handel och ekonomiskt samarbete 1995 har förbindelserna mellan Bulgarien och Jugoslavien gradvis förbättrats. Dock har man ännu inte kommit överens om gränserna, och behandlingen av den bulgariska minoriteten i Jugoslavien oroar Bulgarien. Bulgarien har en ansenlig utrikesförvaltning som skulle göra det möjligt för landet att delta som fullvärdig medlem i unionen. Landet har 87 beskickningar utomlands och 588 anställda i diplomatisk tjänst. 110 Bulgarien stödjer icke-spridning av kärnvapen samt biologiska och kemiska vapen, och har undertecknat alla relevanta överenskommelser om vapenkontroll. Landet har undertecknat, eller ansökt om anslutning till, alla de viktigaste exportkontrollordningarna och utövar därmed strikt kontroll vad gäller teknik med dubbelt användningsområde. Det bulgariska försvaret, som står under demokratisk kontroll, håller på att omorganiseras för att motsvara NATO:s krav. Försvarsindustrin har gått tillbaka kraftigt under de senaste åren och håller även den på att omorganiseras i ett försök att uppnå NATO-standard. I det memorandum som fogades till ansökan om medlemskap i unionen bekräftade Bulgarien sin vilja och förmåga att delta fullt ut och aktivt i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Bedömningen av Bulgariens utrikes- och säkerhetspolitik till dags dato ger anledning att förvänta att landet som medlem effektivt skulle kunna uppfylla sina skyldigheter på detta område. 3. 9 Finansiella frågor Finansiell kontroll Genomförandet av gemenskapspolitiken, särskilt för jordbmket och stmkturfondema, för offentliga utgifter, med kräver effektiva förvaltnings- och kontrollsystem bestämmelser om bedrägeribekämpning. Ett närmande av lagstiftningen behövs dessutom för att tillåta att systemet för egna medel införs, med tillfredsställande bestämmelser för bokföring. Europaavtalet föreskriver samarbete inom revision och finansiell kontroll, med tekniskt bistånd från gemenskapen om så är lämpligt. Vitboken innehåller inga åtgärder på detta område. Översikt Det nationella revisionsorganet är det högsta externa kontrollorganet. Det upprättades urspmngligen 1880, avskaffades 1947 och åtempprättades 1995. Det är en rättslig enhet som finansieras med budgetmedel och som är oberoende av den verkställande makten. Den är dessutom ansvarig inför parlamentet. Revisionsorganets styrelse finns i Sofia och dess nio regionala kontor, som omfattar 28 distrikt, finns i andra större kommuner. Statens och kommunemas budget liksom alla organisationer, stiftelser och fonder som upprättats med budgetmedel och som fortsatt tar del av budgetmedlen eller som garanteras bidrag av regeringen kontrolleras av revisionsorganet. De enheter som kontrolleras är juridiskt bundna av resultaten. Inom regeringsorganisationen finns statens finansiella kontroll som en rättslig enhet med inom finansministeriet. Denna enhet genomför förebyggande och egen budget uppföljande kontroller. Den består av en styrelse och 28 distriktskontor. Den kontrollerar även de övergripande verksamheterna och övervakar de interna kontrollenheterna inom ministerier och andra offentliga institutioner. m Interna och externa organ för finansiell kontroll granskar dokument men gör även inspektioner på plats. Skatte- och tullmyndigheterna utgör båda rättsliga enheter med egen budget inom finansministeriet. Skattemyndigheten genomför förebyggande, löpande och uppföljande kontroller. Den består av en central myndighet samt regionala och lokala skattekontor. Tullmyndigheten genomför förebyggande kontroller av import, export och handel med utländska värdesaker vid landets gränser. Myndigheten ansvarar för att fastställa och driva in importskatter. Rättssystemet, som består av domstolar, åklagarmyndighet och polisväsen, ansvarar för bedrägeribekämpning. Statens finansiella kontrollfunktion utför också undersökningar inom området. Det s. k. centrala kontoret för bekämpning av organiserad brottslighet sorterar under inrikesministeriet. Bedömning av nuläget och framtidsutsikterna Revisionsorganets oavhängighet säkerställs genom den akt som utgör dess rättsliga gmnd. Vidare fastställs där en lämplig gmnd för att verksamheten utvecklas och genomförs på ett självständigt sätt. Den faktiska uppbyggnaden av institutionen har gått långsamt på gmnd av bristande budgetmedel och hinder av logistisk natur. Regeringens interna finansiella kontrollsystem lider av i stort sett samma problem som de offentliga myndigheterna i allmänhet. Den behöver en genomgående översyn och omstrukturering. Man skulle även behöva upprätta riktlinjer för den finansiella kontrollen. Det för bedrägeribekämpning. central myndighet inte någon ansvarar finns som Ytterligare samarbete med kommissionen kommer att bli nödvändigt för att fastställa om bokföringsförfarandet helt överensstämmer med kraven i förordning 1552/89. Skatte- och tullmyndigheterna måste omstmktureras för att säkerställa en effektiv skatteuppbörd. Finansieringen av jordbrukspolitiken har just påbörjats. Utbetalningssystemet har redan fastställts, men den nödvändiga kontrollen över utbetalningarna uppfyller inte EG:s bestämmelser. Eftersom det inte finns någon regionalpolitik som kan jämföras med den som tillämpas inom EG:s medlemsstater är det svårt att göra en bedömning av hur den finansiella kontrollen fungerar inom regional utveckling och utvecklingsfonder. Effektiva strukturer för övervakning, kontroll och revision behöver fastställas inom detta område. Slutsats Fömtsatt att nuvarande åtaganden fullföljs skulle det nationella revisionsorganet på medellång sikt kunna fungera i överensbestämmelse med EG:s normer. 112 Det kommer att krävas omfattande insatser för att förstärka stmkturen för intern finansiell kontroll. Budgetkonsekvenser I meddelandet "Agenda 2000" anges den övergripande ekonomiska ram inom vilken budgetkonsekvenserna av framtida utvidgningar i medellångt perspektiv bör rymmas, för att den föreslagna inriktningen för gemenskapspolitiken skall kunna genomföras inom rimliga budgetramar. Det är för närvarande svårt, och förvisso för tidigt, att göra en exakt bedömning av budgetkonsekvenserna för varje enskilt ansökningsland. Budgetkonsekvenserna kommer i själva verket att bestämmas av följande faktorer: - Tidpunkten för varje lands anslutning. - Gemenskapspolitikens utveckling fram till den tidpunkten, i synnerhet besluten om den fortsatta reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och nya riktlinjer för de stmkturella åtgärderna. - Varje lands framsteg vad gäller tillväxt, konkurrenskraft och produktivitet, förmåga att anta det gemensamma regelverket. - De övergångsåtgärder som kan bli ett resultat av förhandlingarna. Man kan idag endast visa på några övergripande linjer i ett par budgetkategorier, och ge en allmän uppskattning som illustration. Utgifter Om man antar att reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken genomförs efter kommissionens föreslagna riktlinjer, skulle Bulgariens anslutning, under ett år då denna reform tillämpas fullt ut, och endast för interventionsåtgärder på marknaden, innebära en ökning med 1% av kostnaderna jämfört med motsvarande beräknade utgift för de nuvarande femton medlemsstaterna. Efter en stegvis ökning av tillväxten skulle anslagen till förmån för Bulgarien kunna hamna i storleksordningen 4 % av landets BNI. Tillämpningen av övrig inre gemenskapspolitik i nyligen anslutna medlemsstater skulle innebära en ytterligare utgift som antagligen är större än deras relativa vikt i unionens BNI. För vissa av dessa politikområden står tilläggskostnaden för genomförandet nämligen också i proportion till den berörda befolkningen, den geografiska spridningen eller antalet länder med vilka samordningsåtgärder och harmoniseringsåtgärder pågår. Som exempel utgör Bulgariens BNI just nu 0,2 % av unionens. I gengäld bör inte Bulgariens anslutning medföra betydande tilläggskostnader avseende unionens externa åtgärder. 113 Slutligen måste man beakta att anslutningen av varje ansökarland kommer att betyda att de belopp landet har mottagit från gemenskapsbudgeten inom ramen för de program som föregår anslutningen, t. ex. Phare-programmet, försvinner. Med hänsyn till ovanstående, kan kostnaderna i samband med Bulgariens anslutning inom de tre nämnda områdena, beräknas till totalt mellan 1,0 och 2,0 miljarder ecu årligen, omkring år 2005-2006 (i 1997 års priser). Inkomster Vad gäller BNI-medlen och mervärdesskattemedlen sammanlagt - med hänsyn tagen i det sista fallet till utjämningsreglerna - bör de nyanslutna ländemas andel av gemenskapsbudgetens finansiering, vid ett antagande om en total tillämpning av systemet för egna medel, vara nära deras andel av unionens BNI. I Bulgariens fall skulle detta innebära mindre än 0,2%. Bulgariens andel i de traditionella egna medlen kommer att bero på strukturen hos landets handelsflöden vid tidpunkten för anslutningen. För att säkerställa fastställande, kontroll och tillhandahållande av traditionella egna medel i enlighet med gemenskapslagstiftningen, kommer en anpassning av Bulgariens nuvarande tullsystem att bli nödvändig. För övrigt kommer en korrekt beräkning av BNI- medlen att kräva viktiga förbättringar vad gäller tillförlitlighet, homogenitet och fullständighet hos de nationella kontona. Dessa förbättringar av statistiken kommer att vara oundgängliga för att fastställa gmnden för de egna medlen från mervärdesskatt, och dessutom kommer en fullständig anpassning av Bulgariens mervärdesskattesystem till gemenskapsdirektiven att krävas. 114 4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk länders offentliga Vid Europeiska rådets möte i Madrid i december 1995 konstaterades att de central- och östeuropeiska kandidatländemas integrering i EU ställer särskilda krav på anpassning av dessa I detta kapitel analyseras den offentliga förvaltningen i Bulgarien, inklusive relevanta delar av rättsväsendet, och dess förmåga att nu och i framtiden leva upp till de krav som ställs i en modem, demokratisk stat. Analysen är särskilt inriktad på behovet att förvalta gemenskapens regelverk. förvaltning. 4. 1 Den offentliga förvaltningens organisation I kapitel 1 ges en beskrivning av Bulgariens konstitution och de offentliga institutionerna, inklusive de regionala och lokala myndigheterna, och deras befogenheter och uppgifter. På central nivå finns det 16 ministerier, ett samordnande ministerråd samt flera specialorgan med ansvar för politikens utformning och genomförande inom specifika områden. Utrikesministeriets avdelning för europeisk integration samordnar frågor med anknytning till landets anslutning till EU. Den huvudsakliga rättsliga gmnden för statsförvaltningen är konstitutionen och statsförvaltningens arbetskod. I konstitutionen anges en statsförvaltningslag men den har ännu inte lagts fram för nationalförsamlingen. Även om statsförvaltningen i princip är politiskt oberoende leder regerings- och ministerskiften i praktiken till att många befattningshavare inom ministerier och lokala myndigheter byts ut, ända ned till medelhög nivå. 1996 hade den centrala förvaltningen cirka 128 000 anställda. Sedan dess har omfattande personalnedskärningar genomförts och dessa förväntas fortsätta under 1997 inom ramen för regeringens omstmktureringsprogram. Lönerna inom den privata sektorn är mycket högre än inom statsförvaltningen. Statstjänstemännen är ofta beroende av andra inkomstkällor. Den nuvarande regeringen anser att reformen av den offentliga förvaltningen skall prioriteras. Utöver införandet av en ny statsförvaltningslag avser regeringen att reformera den statliga förvaltningen och skapa ett öppet klimat för information till medborgarna. Med stöd av en enhällig deklaration som antogs av nationalförsamlingen i maj 1997 har regeringen också inlett en omfattande kamp mot korruptionen. Vad beträffar de lokala förvaltningarna har regeringen för avsikt att före utgången av 1997 färdigställa en ny rättslig gmnd för lokalt självstyre, med större ekonomiskt och finansiellt oberoende för kommunerna. För att bättre kunna samordna Europapolitiken överväger regeringen också att inrätta ett särskilt organ utöver det befintliga systemet. (Se även inledningens avsnitt om förbindelserna mellan Europeiska unionen och Bulgarien). 4. 2 Administrativ och rättslig kapacitet 115 Under det kommunistiska styret administrerades Bulgarien enligt ett planekonomiskt system. Det kommunistiska systemet förkastade idén om att den offentliga makten utövas under lagarna och rättsväsendet, och förvaltningen var underkastad partiets politiska beslut. På gmnd av detta blev både förvaltningen och rättsväsendet självt i allmänhetens ögon redskap för politisk kontroll. De nuvarande administrativa ramarna är i allmänhet tillräckliga. Deras praktiska tillämpning innebär emellertid stora problem. En omorganisation behöver genomföras och effektiva förvaltnings- och utbildningsmetoder införas. Beslutsfattandet är centraliserat och samordningen och informationsutbytet inom och mellan ministerierna är begränsat. Inför ett EU-medlemskap måste flera av Bulgariens viktigaste ministerier genomgå betydande reformer och omstrukturering. Särskilt måste organen för redovisning och finansiell kontroll utvecklas. Ansvarsfördelningen mellan regeringsinstitutionerna måste ses över, men det behövs också interna reformer inom de enskilda institutionerna om en effektiv politik skall kunna föras. Dessa problem framhäver tydligt vikten av regeringens åtagande att reformera administrationen. Avsaknaden av en tydlig rättslig gmnd för statsförvaltningen är mycket allvarlig. Genom att införa en statsförvaltningslag kan den offentliga förvaltningens ställning stabiliseras och dess politiska oberoende främjas. Statsförvaltningen är totalt sett inte underbemannad. Men klyftan mellan den offentliga och den privata sektoms löner, bristen på karriärmöjligheter och befolkningens låga uppfattning och förtroende för den offentliga förvaltningen har lett till att en karriär inom statsförvaltningen framstår som oattraktiv, både för potentiella unga nytillträdande och för många redan anställda talanger. Det kommer att krävas nya metoder för rekrytering och karriärutveckling. Likartade metoder kommer att behövas för att öka den nu begränsade tillgången till högt kvalificerad personal som kan handlägga de svåra frågorna om europeisk integration, och för att allmänt kunna tackla problemet med den kvalificerade arbetskraftens flykt till den privata sektorn. Allmänhetens förtroende för statsförvaltningen präglas av gångna tiders förhållanden och omfattande övergrepp. Nationalförsamlingen och regeringen är medvetna om hur allvarligt korruptionsproblemet är. För att åtgärda det kommer det att krävas ett vittomfattande program med förenklade lagar och administrativa förfaranden, ökad privatisering av statlig egendom, och andra åtgärder som kan minska statens reglerande roll i ekonomin, genom vilken utrymme skapas för skumma och olämpliga förfaranden inom den offentliga förvaltningen. Regeringens reformplaner för den offentliga förvaltningen pekar i rätt riktning. Det är en stor politisk utmaning att genomföra nödvändiga radikala förbättringar av Bulgariens offentliga ledning, utbildning och den allmänna kvalifikationsnivån. Med ihärdiga och samlade ansträngningar torde dock betydande framsteg vara möjliga. Allt detta måste ske mot bakgmnd av regeringens ekonomiska och stmkturella reformprogram som innebär stora nedskärningar i statens utgifter. förvaltning när det gäller 116 Den bulgariska administrationens förmåga att genomföra och kontrollera en lagstiftning som är förenlig med gemenskapens regelverk begränsas av de svårigheter som beskrivs ovan. Det krävs en starkare institutionell stmktur i Bulgariens politik för europeisk integration. Den nuvarande samordningsstmkturen är alltför splittrad. Det saknas också resurser, särskilt i fråga om personal, och för närvarande finns det ingen ständig representation på regeringsnivå. Flera institutioner har inrättats eller förberetts för att gemenskapens regelverk skall kunna genomdrivas. Samtidigt behöver särskilda organ för genomförande av gemenskapens regelverk inrättas eller stärkas inom de olika sektorerna. Nyckelområden för genomförandet av gemenskapens regelverk Enhetlig tillämpning av EG-rätten: En korrekt tillämpning av gemenskapens regelverk fömtsätter att medlemsstatemas rättsvårdande myndigheter har möjlighet att tillämpa fördragets bestämmelser om enhetlighet vid genomförandet av gemenskapens regelverk och att de kan säkerställa att den inre marknaden, och gemenskapspolitiken i allmänhet, fungerar på avsett vis. En välutbildad domarkår av hög standard och med tillräckliga resurser till sitt förfogande är nödvändig för att domstolarna skall kunna tillämpa EG- rätten, inklusive frågor om direkt effekt och mål som skall hänskjutas till Europeiska gemenskapemas domstol för förhandsavgörande i enlighet med artikel 177 i EG- fördraget. Det bulgariska rättssystemet har stora brister, särskilt i fråga om resurser och relevant sakkunskap. Därför tvivlar kommissionen allvarligt på systemets förmåga att säkerställa en effektiv tillämpning av gemenskapens regelverk. Den inre marknaden: En förutsättning för att Bulgarien skall kunna säkerställa en korrekt tillämpning av gemenskapens regler om den inre marknaden, särskilt fri rörlighet för varor och tjänster, är att det finns högt utvecklade och välfungerande myndigheter med uppgift att utfärda föreskrifter, standardisera, certifiera och övervaka genomförandet och att de är kapabla att handla i full överensstämmelse med EG:s regler. Dessa spörsmål analyseras i kapitel 3. 1 ("De fyra friheterna"). När det gäller den administrativa kapaciteten för fri rörlighet för varor är situationen i Bulgarien fortfarande otillfredsställande i flera avseenden, trots vissa framsteg på senare tid. De administrativa stmkturema för standardisering och kontroll av överensstämmelse behöver förstärkas om den framtida lagstiftningen på detta område skall kunna genomföras. Den framtida ställningen för kommittén för standardisering och mätning (totalt 1 350 anställda) måste klargöras, särskilt vad avser dess möjligheter att självständigt utföra standardiseringsmätningar. Mer personalutbildning krävs. När det gäller den fria rörligheten för tjänster håller situationen på att förbättras men mycket återstår att göra. Landets bankinspektion har ett tillfredsställande (och ökande) antal anställda (90). Det finns också en börskommission (med 180 anställda), och inom kort skall ett regleringsorgan för försäkringssektorn inrättas. Trots den senaste tidens förbättringar behöver vissa kontrollmyndigheter betydande förstärkning, till exempel de myndigheter som handhar immateriella rättigheter. 117 Om EU:s krav på detta område skall kunna uppfyllas krävs fortfarande stora, förbättringar. i kapitel 3. 1 Konkurrens: Som nämnts för att konkurrenslagstiftningen skall kunna genomdrivas, att övervakningsmyndigheter inrättas för att kontrollera bestämmelser mot konkurrensbegränsande samverkan och statligt stöd. Vidare krävs att rättssystemet, den offentliga förvaltningen och berörda ekonomiska aktörer har tillräcklig kunskap om konkurrenslagstiftningen och -politiken. ("Konkurrens") krävs det, Bulgariens huvudmyndighet på området är konkurrensskyddskommisionen med sina 50 anställda. Kvalifikationsnivån inom myndigheten måste dock höjas, särskilt med tanke på det blygsamma antalet anställda. Förmågan att effektivt genomföra EU:s krav på detta område kommer att kräva större övervakningsinsatser (vilket i sin tur kräver institutionell förstärkning) och ökade ekonomiska och mänskliga resurser. Telekommunikation: För att kunna utforma och genomföra gemenskapens talrika förordningar om avreglering är det nödvändigt att det organ som ansvarar för reglerna och politiken på detta område är helt fristående från operatörerna. I Bulgarien är kommittén för post och telekommunikation ansvarig för dessa frågor. Organet har 120 anställda vilket är tillräckligt. Om gemenskapens regelverk på telekommunikationsområdet skall kunna genomföras effektivt måste den reglerande funktionen hos kommittén för post och telekommunikation helt skiljas från de företag som verkar inom sektorn, och rättvisa licensieringsförfaranden säkerställas. Indirekt beskattning: En effektiv tillämpning av gemenskapens regelverk för indirekt beskattning fömtsätter att det finns en förvaltning som kan genomföra EG:s lagstiftning om harmonisering av mervärdesskatt och punktskatter under förhållanden där skattekontrollerna vid EU:s inre gränser har avskaffats. Punktskattesystemet bygger på skatteupplag, och skatten förfaller till betalning när varorna konsumeras. Skattesatsen är den som gäller i den medlemsstat där sådan konsumtion sker. Allt detta ställer stora krav på den myndighet som handhar dessa frågor; den måste vara högt utvecklad, kompetent, resursstark och ha en hög grad av integritet. I Bulgarien är finansministeriet behörig myndighet på detta område. Myndigheten har cirka 11 000 anställda (inklusive myndigheten för allmän beskattning och kontroll). På grund av hög personalomsättning - som delvis beror på att erfaren personal rekryteras av den privata sektorn - är det svårt att bedöma kompetensen hos de anställda. För att gemenskapens regelverk skall kunna genomföras effektivt kommer det att bli nödvändigt ingår att höja och förbättra personalens kompetens över utbildningsåtgärder och högre löner. lag och i detta Jordbruk: De krav som ställs på förvaltningen på jordbmksområdet rör främst veterinär och fytosanitär kontroll, skyddet av folkhälsan och fri rörlighet för jordbruksprodukter. Vidare måste förmågan finnas att förvalta den gemensamma jordbrukspolitikens instmment och bestämmelser. I detta ingår finansiell kontroll och officiell statistik av hög 118 standard. Dessa frågor behandlas i kapitel 3. 4 ("Jordbmk"). Allmänna normer på statistikområdet behandlas i kapitel 3. 3 ("Statistik"). När det gäller den administrativa kapaciteten inom veterinär och fytosanitär kontroll är situationen i Bulgarien otillfredsställande. Även om Bulgarien har en infrastruktur inom området bidrar strukturförändringar inom veterinärtjänsten och en ökad uppsplittring av djurenheter till att försvåra inspektioner och hälsokontroller. Bristande kontroller vid gränsövergångar har vid flera tillfällen också lett till att sjukdomar kommit in från utlandet, vilket tyder på stora risker inom detta område. Statens myndighet för veterinära och sanitära frågor och jordbmksministeriets avdelning för veterinära gränskontroller har tillsammans 4 900 anställda, vilket är tillräckligt. Det saknas administrativa stmkturer för att kunna uppfylla den gemensamma jordbrukspolitikens allmänna krav. För att kunna uppfylla EG:s krav på detta område krävs avsevärda förbättringar på bred front. Transporter: Att tillämpa reglema om EG:s inre marknad och om konkurrens, utveckla regelverk på infrastmkturen och genomföra andra delar av gemenskapens transportområdet är en utmaning för administrationen i nya medlemsstater. Den ansvariga myndigheten i Bulgarien är transportministeriet med totalt 1 380 anställda. Detta ger anledning till särskilda farhågor när det gäller möjligheten att genomföra säkerhetskontroller, i ett sammanhang där säkerhetsaspekten redan är oroande. Sysselsättning och sociala frågor: Ett viktigt administrativt krav enligt gemenskapens regelverk på detta område är tillräcklig inspektionskapacitet, särskilt när det gäller hälsa och säkerhet i arbetet. Bulgariens yrkesinspektion har cirka 530 anställda och behöver öka såväl personalstyrka som sakkunskap och självständighet. Regionalpolitik och sammanhållning: De främsta krav som ställs på administrationen på detta område är att det finns lämpliga och effektiva administrativa organ. I synnerhet krävs en hög kompetensnivå och integritet för att hantera gemenskapens fondmedel. I Bulgarien är huvudmyndigheten på detta område ministeriet för regional utveckling och byggnadsverksamhet fungerat (cirka 150 anställda). Ministeriet har tillfredsställande, till exempel när det gäller förvaltning av EU:s stödprogram. När det gäller finansiell kontroll är situationen ännu inte tillfredsställande (se "Finansiell kontroll" nedan). En effektiv förvaltning av gemenskapens regelverk på området kommer att kräva betydande administrativa förbättringar, särskilt i fråga om samordning mellan ministerierna och på olika nivåer inom statlig förvaltning. inte alltid Miljö: EG:s miljöpolitik innebär att miljöskyddsfrågorna skall beaktas inom alla EG:s politikområden och detta gör att de krav som ställs på administrationen kan bli mycket omfattande och gälla många organ som annars inte förknippas med miljöfrågor. Huvudansvaret ligger emellertid hos miljöministerierna och myndigheter som sorterar under dem. 119 Bulgariens miljöministerium har 140 anställda. Tillsynen sköts av det nationella centret för miljö och hållbar utveckling, och genomförandet sköts av ministeriet och 16 regionala inspektorat med totalt 2 800 anställda. Denna ordning utgör grunden för genomförandet av gemenskapens regelverk, men kommer dock att behöva mycket större resurser. Konsumentskydd : På detta område kräver en effektiv administration av gemenskapens regelverk att det övergripande ansvaret läggs på ett särskilt statligt organ som kan utarbeta, genomföra och upprätthålla efterlevnaden av konsumentpolitiken och konsumentskyddslagstiftningen. inte exklusivt ansvar för konsumentfrågor. De I Bulgarien har konkurrensskyddskommissionen, som är en konkurrensmyndighet, ett övergripande men icke-statliga konsumentorganen är fortfarande alltför maktlösa, och det råder förvirring om konsumentpolitikens exakta omfattning och syften. Detta förklarar delvis svårigheterna med att effektivt upprätthålla konsumentlagstiftningen. Emellertid finns det andra problem som behöver åtgärdas, såsom bristen på sakkunnig personal och organisatoriska resurser, samt den dömande maktens bristande lyhördhet i konsumentfrågor. Rättsliga och inrikes frågor: Justitie- och inrikesministerierna har ansvaret för rättsliga och inrikes frågor. Myndigheterna måste vara i stånd att ta itu med frågor om asyl och invandring, gränsövervakning, polissamarbete och rättsligt samarbete. Det finns ett överskuggande behov av välutbildad personal i tillräckligt antal och med hög integritet. Landets asyl- och flyktingbyrå saknar ännu administrativ kapacitet för att uppfylla EU:s normer, t. ex. i fråga om utvisningsförfaranden. Ansvaret för gränsövervakningen delas för närvarande av militären och gränspolisen, vilket kan leda till samordningsproblem. Polisens samarbete med övriga rättsmyndigheter (både i och utanför Bulgarien) behöver förbättras. För att gemenskapens regelverk på detta område skall kunna genomföras på ett effektivt sätt krävs det förstärkning och utveckling av befintliga administrativa strukturer, ramar för ökat samarbete, ett omfattande utbildningsprogram, samt samlade ansträngningar för att utrota korruptionen. Tull: För att tillämpa gemenskapens regelverk på detta område krävs tillräcklig infrastmktur och utmstning, bl. a. datorisering och resurser att företa utredningar. Vidare måste en effektiv tullmyndighet inrättas med ett tillräckligt antal kvalificerade och motiverade tjänstemän med hög integritet. Tullmyndigheten i Bulgarien har 4100 anställda. På gmnd av den höga personalomsättningen är det svårt att bedöma myndighetens effektivitet och därmed också om antalet anställda är tillräckligt. För att gemenskapens regelverk effektivt skall kunna tillämpas på detta område krävs gmndläggande omstmkturering och ekonomiska reformer. Korruptionsproblemet måste åtgärdas snarast. Finansiell kontroll: För att skydda gemenskapens finansiella intressen krävs att enheter för bedrägeribekämpning inrättas, att specialistkompetens utvecklas genom utbildning (utredare, åklagare, domare) och att särskilda samarbetsformer förstärks. För att genomföra gemenskapens politik, i synnerhet för jordbmket och stmkturfondema, krävs effektiva förvaltnings- och kontrollsystem för offentliga utgifter och bestämmelser om 120 bedrägeribekämpning. På det administrativa planet är det viktigt att klart skilja mellan extern och intern kontroll. Polisen och rättsväsendet måste ha förmåga att handskas med (inklusive bedrägerier, komplicerad gränsöverskridande ekonomisk brottslighet korruption och tvättning av pengar) som kan beröra gemenskapens finansiella intressen. Det viktigaste externa kontrollorganet i Bulgarien är det nationella revisionsorganet med 440 anställda. Detta är ett tillräckligt antal, men ett effektivt genomförande av gemenskapens regelverk på detta område kräver en noggrann utvärdering och omorganisering av institutionerna, inklusive upprättande av metodologiska riktlinjer. 4. 3 Allmän bedömning För att det på medellång sikt skall finnas tillräcklig kapacitet för att effektivt genomföra gemenskapens regelverk krävs omfattande, samlade och ihärdiga reformer av den offentliga förvaltningen. Vad beträffar rättsväsendets förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk är det svårt att göra en slutlig bedömning i detta skede. 121 C. SAMMANFATTNING OCH SLUTSATS Bulgarien lämnade in sin ansökan om anslutning till Europeiska unionen den 14 december 1995. Ansökan är en del av det historiska skeende som markerar slutet på Europas delning och utgör ett tecken på demokratins förankring i landet. I enlighet med artikel O i Fördraget har kommissionen på rådets begäran utarbetat ett yttrande över Bulgariens ansökan om anslutning. Bulgariens förberedelse inför anslutningen har byggt bland annat på Europaavtalet som trädde i kraft i februari 1995. Ett annat inslag av väsentlig betydelse för strategin inför anslutningen är genomförandet av vitboken om den inre marknaden från maj 1995, vilket har skett i enlighet med ett program som regeringen fastställde i maj 1996 Ansökan om anslutning har utvärderats med ledning av de kriterier som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn i juni 1993. Enligt slutsatserna från detta möte kan de kandidatländer i Öst- och Centraleuropa som så önskar bli medlemmar i Europeiska unionen om de uppfyller följande krav: - Kandidatlandet har uppnått en institutionell stabilitet som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter. - Det finns en fungerande marknadsekonomi samt förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen. - Landet kan påta sig de skyldigheter som följer med ett medlemskap och ansluta sig till målen för den politiska, ekonomiska och monetära unionen. Bedömningen avseende dessa tre gmpper av kriterier - politiska kriterier, ekonomiska kriterier och kriterier rörande förmågan att tillägna sig gemenskapens regelverk - beror även av bedömningen av förvaltningens och rättsväsendets förmåga att genomföra demokratiska och marknadsekonomiska principer liksom deras förmåga att i praktiken tillämpa och upprätthålla respekten för gemenskapens regelverk. Den metod som följts består i en mot framtiden syftande analys på medellång sikt av läget i varje kandidatland med beaktande av framsteg som gjorts och de reformer som redan inletts. Beträffande de politiska villkoren har kommissionen i sin bedömning inte stannat vid en formell redogörelse för institutionerna, utan gjort en bedömning av hur demokratin verkligen fungerar. 1. Politiska kriterier Bulgarien har inrättat demokratiska institutioner som nu tycks vara stabila. Dessa institutioner behöver bekräftas ytterligare genom att större respekt för rättsstatens principer iakttas i verksamheten på alla nivåer i statsapparaten. Det hålls fria och rättvisa val i Bulgarien, som resulterat i maktskifte 1994 och 1997. Vad beträffar respekten för gmndläggande rättigheter finns det fortfarande vissa brister, även om den regering som tillträdde efter valet i april 1997 har tillkännagivit ett antal 122 lovande reformer. Stora ansträngningar bör således göras för att bekämpa korruptionen, förbättra rättsväsendets funktion och skydda de personliga friheterna, särskilt i fråga om de ännu alltför talrika övergreppen från polisens och säkerhetstjänstens sida. Den turkiska minoriteten tycks vara väl integrerad, vilket dock inte verkar vara fallet för zigenarna (Roma). Den förbättring som ägt mm under den senaste tiden, till följd av den nya regeringens makttillträde, tyder på att Bulgarien är på god väg att uppfylla de politiska villkor som uppställdes av Europeiska rådet i Köpenhamn. 2. Ekonomiska kriterier Trots att vissa inledande åtgärder vidtagits under 1991 står Bulgarien i dag ännu i början av sin strukturomvandlingsprocess. Den nya regeringen har, bland annat gentemot Internationella valutafonden (IMF), Världsbanken och Europeiska kommissionen, entydigt åtagit sig att genomföra snabba reformer i fråga om prisliberalisering och privatisering. Genom den nya politiken bör de senaste månademas kris (som speglas av en tillväxtminskning på -10,9 % av BNP under 1996), de ökande offentliga underskotten, den enorma inflationen (311% under 1996) och nedvärderingen av den nationella valutan kunna åtgärdas. Bulgarien har 8,3 miljoner invånare. Deras BNP per capita uppgår till 24 % av genomsnittet i Europeiska unionen. Över 20 % av den aktiva befolkningen är sysselsatt inom jordbmkssektom, som står för 13 % av landets mervärde. Trots den privatisering som nyligen genomfördes föreligger ännu stora stmkturella problem inom denna sektor. Handeln med unionen har ökat markant, och uppgår i dag till 35 % av Bulgariens utrikeshandel. Bulgariens läge vad avser de ekonomiska kriterier som ställdes upp av Europeiska rådet i Köpenhamn är följande: Beroende på att ett entydigt engagemang för ekonomiska reformer som främjar införandet av marknadsmekanismer saknas, har Bulgarien endast gjort begränsade framsteg när det gäller att införa marknadsekonomi. Den första tidens snabba avreglering av handeln och prissättningen har delvis upphävts igen, och priskontrollerna avskaffades först i år. Först i samband med krisen i slutet av förra året och det regeringsskifte som nyligen ägde mm har samstämmighet rörande behovet av ekonomiska reformer börjat utvecklas. Bulgarien torde på medellång sikt inte ha förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen. Bulgariens framtidsutsikter kan ändra sig om myndigheterna lyckas omsätta sitt förnyade engagemang för ekonomiska reformer i handlingar som leder till positiva och varaktiga resultat, men landets utveckling är försenad genom sex praktiskt taget bortkastade år. Den ofullständiga landreformen har hindrat utvecklingen av en modem jordbmkssektor, och den långsamma privatiseringen i kombination med det osäkra ekonomiska läget har försvagat företagens position och bromsat utvecklingen av en dynamisk privat sektor. 123 3. Förmåga att påta sig skyldigheterna i samband med ett medlemskap Övertagande av gemenskapens regelverk har bedömts med ledning av flera faktorer: - Europaavtalet som innehåller bestämmelser om i synnerhet etableringsrätt, nationell behandling, intellektuell äganderätt och offentlig fri handel, upphandling. - Genomförandet av de i vitboken uppräknade åtgärder som är väsentliga för upprättandet av den inre marknaden. - Stegvis införlivande av övriga delar av gemenskapens regelverk. Bulgarien har gjort betydande insatser för att uppfylla sina åligganden enligt Europaavtalet. Genomförandet av detta avtal har inte lett till några större problem, och avtalets tidsplan har respekterats. De flesta problem som uppstått i samband med genomförandet av avtalet har kunnat lösas, men på gmnd av de nationella samordningsorganens svaghet har inte alla möjligheter i avtalet kunnat utnyttjas. Den nya regeringen har därför beslutat sig för att förstärka dessa stmkturer. Bulgarien har endast införlivat en ytterst otillräcklig del av de förordningar och direktiv som föreskrivs i vitboken. Bortsett från vissa aspekter av fri rörlighet för varor har den bulgariska lagstiftningen endast till en liten del genomfört gemenskapens regelverk i fråga om den inre marknadens alla gmndläggande aspekter, bland annat i fråga om konkurrens. De omfattande förändringar som återstår kräver ytterst stora och ihållande insatser, både beträffande för genomförandet av sådan lagstiftning. En fullständig omstmkturering av den finansiella sektorn är en högsta prioritet för att återställa det nödvändiga förtroendet hos allmänheten och investerarna. Regeringen är medveten om denna nödvändighet. lagstiftningen och upprättandet av stmkturer tillnärmning av Allmänt sett utgör den svaga offentliga förvaltningen ett stort problem, eftersom dess svaghet kan bromsa tillnärmningen av lagstiftningen och påverka lagstiftningens kvalitet. De olika stmkturer som krävs för att genomföra lagstiftningen beträffande den inre marknaden är ännu inte mogna för denna uppgift. Om Bulgarien aktivt fortsätter sina förberedelser inför anslutningen borde landet utan några särskilda svårigheter på medellång sikt kunna tillämpa övriga delar av gemenskapens regelverk, och särskilt på följande områden: utbildning, ungdomsfrågor och yrkesutbildning, teknisk forskning och utveckling, fiske, små och medelstora företag, utrikeshandel samt utveckling. Däremot måste landet fortfarande göra stora framsteg inom telekommunikation (särskilt i fråga om prisreglering), audiovisuella medier, beskattning, statistik, konsumentskydd och tullfrågor. 124 En anslutning till gemenskapsmarknaden skulle på medellång sikt kunna leda till allvarliga problem för Bulgariens industri. Ett stort antal sektorer är fortfarande i stort behov av omstmkturering och privatisering. Beträffande miljön behövs mycket omfattande ansträngningar, inbegripet stora investeringar och en förstärkning av förvaltningens förmåga att effektivt tillämpa lagstiftningen. Ett fullständigt övertagande av gemenskapens regelverk kan förutses först på lång, eller rent av mycket lång, sikt och kommer att nödvändiggöra kraftigt ökade offentliga utgifter. Bulgarien har gjort vissa framsteg vad gäller införlivandet av gemenskapens regelverk inom transportsektorn, men den senaste tidens svårigheter har lett till att denna utveckling bromsats starkt. Landet bör förstärka sina insatser, särskilt beträffande sjöfart, flyg och godstransport på väg. Dessutom bör Bulgarien göra de investeringar som krävs för att färdigställa de transeuropeiska näten, vilka är av avgörande betydelse för att den inre marknaden skall fungera effektivt. Bulgarien måste göra betydande insatser för att anpassa sig till Europeiska unionens normer i fråga om sysselsättning och sociala frågor. I synnerhet gäller det skydd av löner samt yrkesinspektionen, som varken besitter det oberoende eller de medel som krävs för att på ett korrekt sätt utföra sitt uppdrag. Innan landet kan börja använda strukturfonderna måste Bulgarien vidta omfattande förberedelseåtgärder i fråga om regionalpolitik och sammanhållning, inte minst vad gäller finansiella kontroller och samordning mellan de olika aktörer som berörs av denna politik. Bulgarien måste genomföra gmndläggande reformer inom jordbrukssektorn för att kunna uppfylla de krav som en anslutning skulle medföra. Avsevärda framsteg krävs i fråga om jordbmksstmkturema, jordbmkets livsmedelsindustri, jordbrukspolitiken och hälso- och kvalitetskontroller. Dessutom bör särskilda insatser göras för att förbättra de förvaltningsstrukturer som skall införa den gemensamma jordbrukspolitiken. På energiområdet måste ytterligare ansträngningar göras rörande monopolens sätt att fungera, fastställande av priser, tillträdet till energinäten och statens ingrepp inom sektorerna för fasta bränslen, prissättningen och statlig inblandning i sektorn för fasta bränslen. Bulgarien, vars kärnkraftverk i Kozloduy står för 40 % av landets el, måste på medellång sikt modernisera alla anläggningar där detta är möjligt, så att dessa motsvarar de internationellt vedertagna normerna. Landet måste också uppfylla sitt åtagande att stänga de anläggningar som inte kan moderniseras, i enlighet med de villkor som fastställdes i 1993 års avtal. Bulgarien måste dessutom genomföra många ändringar i sin lagstiftning för att anpassa den till gemenskapens regler för kärnkraftsområdet och säkerställa att de gällande internationella avtalen respekteras. Med tanke på den allmänna bedömningen av de berörda områdena är det svårt att i dag föreställa sig när Bulgarien kan komma att vara i stånd att införa och tillämpa alla de 125 åtgärder som krävs för att avskaffa gränskontrollerna vid de inre gränserna och förstärka kontrollerna vid unionens yttergränser. Bulgariens förmåga att, när så blir aktuellt, delta i den tredje etapper i den ekonomiska och monetära unionen vilken fömtsätter en samordning av den ekonomiska politiken och en fullständig liberalisering av kapitalrörelserna, förefaller ytterst problematisk i nuläget, med tanke på de stora strukturreformer som fortfarande behövs. Det är för tidigt för att bedöma humvida landet vid tidpunkten för anslutningen kommer att vara kapabelt att ingå i euroområdet. Bulgariens förmåga att uppfylla konvergenskriterierna beror på hur väl de pågående strukturförändringarna lyckas och utgör under inga omständigheter ett villkor för anslutning. Bulgarien måste göra särskilt stora insatser när det gäller rättsliga och inrikes frågor, med tanke på de stora problem som landet har inom dessa områden. Landets förmåga att införa gemenskapens regelverk är beroende av en avsevärd förbättring av effektiviteten inom de institutioner som har till uppgift att utföra denna verksamhet. Bulgarien torde utan svårighet kunna anpassa sig till de skyldigheter som följer av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Bulgarien har för övrigt förstärkt förbindelserna med sina grannländer avsevärt och avlägsnat så gott som alla tvistefrågor som skulle kunna uppstå med dessa länder. 4. Den offentlig förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk Bulgariens förvaltningsstrukturer kräver en kraftig och ihållande reforminsats för att de skall kunna bli i stånd att effektivt tillämpa gemenskapens regelverk. av Rättsväsendets gemenskapslagstiftningen är av gmndläggande betydelse för genomförandet av den inre marknaden. På detta stadium är det fortfarande svårt att bedöma denna sektor. tillämpning säkerställa förmåga enhetlig att en Slutsats Efter genomförd bedömning har kommissionen kommit till följande slutsatser: - Förbättringarna efter det att den nya regeringen kommit till makten tyder på att Bulgarien är på väg att uppfylla de politiska villkoren. - Beroende på att ett entydigt engagemang för ekonomiska reformer som främjar införandet av marknadsmekanismer saknas, har Bulgarien endast gjort begränsade framsteg när det gäller att införa marknadsekonomi. Därigenom kommer landet på medellång sikt inte att kunna hantera det konkurrenstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen. - Trots de framgångar som noterats har Bulgarien varken införlivat eller genomfort de väsentliga delarna av gemenskapens regelverk, särskilt i fråga om den inre marknaden. Man kan därför tvivla på att landet är i stånd att på medellång sikt uppfylla de plikter som en anslutning medför. Dessutom krävs avsevärda insatser, framför allt i 126 fråga om investeringar, inom områdena miljö, transport, energi, rättsliga och inrikes frågor samt jordbmk. Allmänt sett krävs omfattande reformer för att landet skall kunna bygga upp de stmkturer som krävs för att tillämpa gemenskapens regelverk på ett adekvat sätt. I ljuset av dessa överväganden anser kommissionen att anslutningsförhandlingar med Bulgarien bör inledas så snart landet har gjort tillräckliga framsteg för att tillfredsställa medlemskapskraven så som de definierats av Europeiska rådet i Köpenhamn. Den förstärkta strategin inför anslutningen kommer att hjälpa Bulgarien att snabbare förbereda sig inför de krav som är förknippade med medlemskapet genom att landet vinnlägger sig om att åtgärda de svaga punkter som fastställs i yttrandet. Kommissionen kommer senast vid utgången av 1998 att lägga fram en rapport om de framsteg som Bulgarien gjort. 127 Parlamentets sammansättning Trettioåttonde nationalförsamlingen (efter allmänna val den 19 april 1997) Parti Antal mandat % av antalet röster Demokratiska krafters union Demokratiska vänstern (största partiet: Bulgariens socialistparti) 137 58 Alliansen för nationell 19 räddning Eurovänstern Bulgariska affärsblocket 14 12 _ 57,1 24,2 7,9 5,8 5,0 _ 128 Single Market: White Paper measures. 10-06-97 IK i This table is based on information provided by the Bulgarian authorities and confirmed by them as correct as at the end of June 1997. It docs not indicate the Commission's agreement with their analysis. The table includes directives and regulations cited in the White Paper which total 899. These have been listed in accordance with the categorization used in the White Paper and in relation to the policy areas covered. The table shows the number of measures for which the Bulgarian authorities have notified the existence of adopted legislation having some degree of compatibility with the corresponding White Paper measures. White Paper chapters 1. Free Movement of Capital 2. FM and Safety of Industrial Products 3. Competition 4. Social policy a nd a c t i on 5. AgricuIture 6. Transport 7. Audiovisual 8. Environment ^Telecommunication lO. Direct Taxation 11. F r ee m o v e m e nt of g o o ds 12. Public Procurement 1 3. F i n a n c i al s e r v i c es 14. Protection of personal data 15. Company Law 16-Accountancy 17. Civil law 18. Mutual rec. of prof. Quai. 19. 1ntellectual property 20. Energy 21. Customs law 22. 1ndirect Taxation 23. Consumer Protection Total Bu'garia Number of White Paper measures Bu'earia Number of White Paper measures Bu|saria Number of White Paper measures Bulgaria Number of White Paper measures Bu|earia Number of While Paper measures Bll|earia Number of White Paper measures BuI&aria Number of White Paper measures Bulsaria Number of White Paper measures Bu,saria Number of White Paper measures Bu'garia Number of White Paper measures Bulgaria Number of White Paper measures Bu|earia Number of White Paper measures Bulgaria Number of White Paper measures Bulgaria Number of White Paper measures Bu|saria Number of White Paper measures Bulsaria Number of White Paper measures Bulsaria Number of White Paper measures Bul&aria Number of White Paper measures Bulearia Number of White Paper measures Bulgana Number of White Paper measures Bulearia Number of White Paper measures Bu|sar,a Number of White Paper measures Bu|eana Number of White Paper measures Bulgaria Number of White Paper measures Direc tives Regul. itions Total | Stage I 3 3 17 56 • 0 3 3 12 18 93 1 19 1 1 1 31 1 9 2 2 0 0 4 5 6 13 0 0 2 2 3 3 0 1 2 2 3 5 2 10 0 2 8 15 1 8 78 295 Stage 11/! II 1 1 1 104 0 0 6 15 7 46 0 15 0 0 0 7 0 7 0 2 0 0 0 1 3 8 0 2 2 3 2 2 1 1 0 16 2 3 0 2 0 1 2 54 0 3 27 293 Stage I 0 0 0 4 0 1 2 0 16 62 0 8 0 0 1 7 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 0 14 0 0 0 0 19 99 Stage II III 0 0 1 i 0 0 0 2 0 2 0 13 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 0 0 0 1 3 0 0 0 184 0 6 0 0 2 212 4 4 19 165 0 4 11 29 41 203 1 55 1 1 2 45 1 16 2 4 0 0 4 6 9 21 0 2 4 6 5 5 1 2 2 18 6 ii 2 15 0 201 10 75 1 1 1 126 899 M Source: TAIKX Statistiska uppgifter Om inget annat uttryckligt anges, har de uppgifter som finns i denna bilaga insamlats av Nationella statistikinstitutet med vilket Eurostat och medlemsstaternas statistikorgan har samarbetat sedan flera år tillbaka inom ramen för Phare-programmet. Inom ramen för detta samarbete har man regelbundet insamlat och spridit data för att göra det möjligt att tillämpa EU:s regler och praxis för statistik. Uppgifterna nedan har i så stor utsträckning som möjligt sammanställts enligt EU:s definitioner och standarder, vilka i några fall skiljer sig från nationell praxis. Detta kan ibland ge upphov till skillnader mellan de uppgifter som anges här och de som anges på andra ställen i yttrandet, vilka i allmänhet grundas på de individuella kandidatländernas uppdaterade svar på den enkät de fick i april 1996. Att EU:s regler för statistik tillämpats fullt ut på detta material kan dock inte garanteras, i synnerhet inte för de uppgifter som inte levererats via Eurostat utan direkt av de berörda länderna. I görligaste mån har metodologiska anmärkningar som beskriver statistikens innehåll och exakthet lämnats för de uppgifter som återfinns i denna bilaga. Uppgifterna bygger på information som fanns tillgänglig i maj 1997. BASDATA Totalyta Folkmängd (i slutet av perioden) - Totalt - Kvinnor -Män Folktäthet Stadsbefolkning Dödlighet Födelsetal Inkomst och BNP per capita -Genomsnittlig lön per anställd -BNP per capita 1990 1993 1994 1995 1996 1000 hektar 11099. 0 11099. 0 11099. 0 11099. 0 8460. 0 4308. 0 4152. 0 i 1000-tal 8427. 0 4297. 0 4130. 0 per 1 km2 i % av den totala befolkningen per 1000 av befolkningen 12. 9 10. 0 13. 2 9. 4 ecu 78. 1 67. 1 8340. 0 8385. 0 4281. 0 4104. 0 75. 5 75. 1 14. 0 8. 7 67. 8 13. 6 8. 6 76 13. 9 28. 4 5. 2 52. 5 Produktionens struktur: Bruttoförädlingsvärde per bransch i % av totalt bruttoförädlingsvärde -jordbruk -industri -byggnads- och anläggningsverksamhet -tjänster 14. 4 32. 9 4. 5 48. 2 share of branch GVA in 1990 share of branch GVA in 1995 ,0. 0 ,48. 2 gg -agriculture g rj -industry -construction H -services • - Others 32. 9 130 Bo. o • 13. 9 ,52. 5 ,28. 4 g g Q m g -agriculture -industry -construction -services - Others share of branch GVA in 1990 = Bruttoförfldlingsvfirde per bransch 1990 - agriculture = Jordbruk - industry = Industri - construction = Byggnads- och anläggningsverksamhet - services = Tjänster - others = Övriga share of branch GVA in 1995 = Bruttoförfldlingsvärde per bransch 1995 - agriculture = Jordbruk - industry = Industri - construction = Byggnads- och anläggningsverksamhet - services = Tjänster - others = övriga Produktionens struktur: BruttofBrXdIingsvIrde per bransch: Uppgifterna för 1990 avser 1991. 131 NATIONALRÄKENSKAPER Bruttonationalprodukt (löpande priser) 135711 200832 298934 548015 867691 i miljarder ecu Bruttonationalprodukt (löpande priser) 5. 8 6. 6 9. 2 8. 5 9. 9 1991 1992 1993 1994 1995 i miljoner i nationell valuta Bruttonationalprodukt Bruttonationalprodukt Konsumtionsutgifter -hushållens och hushållens ideella organisationer -offentliga sektorn Fasta bruttoinvesteringar Export av vrror och tjänster Import av varor och tjänster Konsumtionsutgifter -hushållens och hushållens ideella organisationer -offentliga sektorn Fasta bruttoinvesteringar Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster i köpkraftsstandard per capita 3886. 8 4129. 5 4209. 8 procentuell förändring gentemot föregående år -7. 3 -3. 1 1. 0 -14. 9 -7. 3 85. 9 65. 6 20. 3 16. 2 47. 1 52. 9 -1. 5 -3. 6 -0. 8 -12. 5 -17. 5 i % av BNP 92. 3 73. 5 18. 9 13. 0 38. 2 45. 8 1. 8 -4. 5 -2. 6 -11. 9 1. 1 91. 2 74. 0 17. 2 13. 8 45. 1 45. 7 2. 1 -2. 9 -1. 6 -8. 2 8. 8 85. 8 70. 3 15. 5 14. 2 44. 7 44. 9 73. 1 54. 1 19. 0 18. 2 43. 5 39. 2 BNP (% förändring gentemot föregående år) )Qp3 132 EKONOMISKA HUVUDINDIKATORER Inflationstakt 23. 8 338. 5 79. 4 56. 1 87. 1 62. 1 123 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 procentuell förändring gentemot föregående år Volymindex för industriproduktionen Volymindex för jordbrukets bruttoproduktion Arbetslöshet (ILO metoden) - Totalt - under 25 år - 25 år eller äldre Bruttoutlandsskuld Betalningsbalans Export av varor -Import av varor -Handelsbalans - Tjänster, netto -Löner, netto -Bytesbalans -Kapitalbalans -Reserver föregående år = 10O 89. 1 80. 6 108. 5 107. 1 i % av arbetskraften 21. 4 47 17. 3 20. 5 44. 9 16. 8 i miljarder U SD i miljoner U SD 6113 -7427 -1314 237 -758 -1710 762 878 3737 -3769 -32 -86 -28 -77 157 -311 3956 -4169 -212 -95 -96 -360 981 -591 3727 -4612 -885 -57 -192 -1098 834 247 3935 -3952 -17 11 -193 -32 303 -344 99. 0 86. 7 13. 7 33. 5 11. 3 105 116 14. 7 37. 7 11. 6 5345 -5224 121 153 -432 -26 120 -234 Inflationstakt: Procentuell förändring av det årliga genomsnittet under det föregående året - helhetsindex (uppgifterna är baserade på nationella konsumentprisindex, som inte är helt jämförbara). Volymindex för industriproduktionen: industriproduktion omfattar områdena utvinning av mineral, tillverkning samt el-, gas-, och vattenförsörjning (enl. NACE-klassifikationens avdelningar C, D och E). Index för årlig industriproduktion baseras på omfattande undersökningar av företagen (offentliga och privata) inom industrin. Volymindex för jordbrukets bruttoproduktion: Uppgifterna är baserade på Nationalräkenskapssystemets (SNA) metod. Uppgifterna är reviderade, för 1996 är uppgifterna preliminära. Arbetslöshet (enligt ILO:s metod): - Den procentuella andelen arbetslösa av arbetskraften. Denna siffra har erhållits från LFSS (Eurostats arbetsmarknadsundersökning) under beaktande av följande ILO-definitioner och rekommendationer. Arbetskraften - arbetslösa personer och sysselsatta i enlighet med ILO:s definitioner nedan. Sysselsatta alla personer äldre än 15 år, som under referensperioden förvärvsarbetat minst en timme som anställda, egna företagare, medlemmar i kooperativ eller medhjälpande familjemedlemmar. Medlemmar i de väpnade styrkoma och kvinnor som har föräldraledighet omfattas. Arbetslösa alla personer äldre än 15 år, som för tillfället uppfyller ILO-definitionens alla tre villkor för att klassificeras som arbetslösa: (i) saknar arbete, (ii) aktivt söker arbete och (iii) kan påbörja ett arbete inom två veckor. Uppgifterna avser anställda med arbetsavtal inom den offentliga sektorn (omfattande undersökning). Bruttoutlandsskuld : Skulden tas från OECD:s statistik över utlandsskulder. Betalningsbalans: Uppgifterna har hämtats från IMF:s databas. Deras jämförbarhet med motsvarande EU-statistik kan inte garanteras, men betalningsbalansen sammanställs i princip i överensstämmelse med IMF-standarder. Handelsbalansen i överensstämmelse med principerna för betalningsbalansen. Export och import anges i FOB-värden. Nettolöner omfattar direkta inkomster, finansiella och andra investeringsinkomster samt löner och kollektiva avgifter. Bytesbalans enligt definitionen i IMF:s 5:e handbok, kapitaltransfereringar omfattas ej. Reserver: betyder förändringar i reservtillgångar under året; (+) innebär en ökning, (-) innebär en minskning i reservtillgångarnas värde. 133 UTRIKESHANDEL Import och export (löpande priser) - Import - Export - Handelsbalans Volymindex för utrikeshandel - Import - Export Fördelning av importen enligt SITC (löpande priser) - (0+1) livsmedel och levande djur, dryckesvaror och tobak - 2 råvaror, icke ätbara - 3 mineraliska bränslen och smörjoljor - 4 animaliska och vegetabiliska oljor etc. - 5 kemikalier och närstående produkter - 6 bearbetade varor grupperade i huvudsak efter material - 7 maskiner och transportmedel - 8 diverse färdiga varor Fördelning av importen enligt SITC (löpande priser) - (0+1 ) livsmedel och levande djur, dryckesvaror och tobak - 2 råvaror, icke ätbara - 3 mineraliska bränslen och smörjoljor - 4 animaliska och vegetabiliska oljor etc. - 5 kemikalier och närstående produkter - 6 bearbetade varor grupperade i huvudsak efter material - 7 maskiner och transportmedel - 8 diverse färdiga varor Prisindex för utrikeshandel - Import - Export 1993 1994 1995 1996 i miljoner i nationell valuta 131523. 1 102877. 4 -28645. 7 227010. 3 216194. 4 -10815. 9 380012. 1 359663. 6 -20348. 5 föregående år - 100 114. 3 94. 6 160. 9 181. 9 152. 6 148 i % av den totala importen 4. 4 37. 4 0. 3 10. 1 13. 2 19. 6 5. 9 18. 1 5. 7 8. 7 0. 8 14. 8 25. 1 17. 2 9. 5 96. 5 105 9. 8 5. 6 28. 3 0. 3 10. 4 16. 9 20. 3 5. 4 i % av den totala exporten 19. 5 5. 6 7. 1 0. 5 14. 7 27. 2 12. 2 9. 4 7. 3 6. 2 27 0. 2 12. 8 18. 1 19. 3 5. 8 19. 8 5 6. 1 0. 9 16. 9 28 11. 3 9. 3 föregående år = 100 164. 4 165. 7 149. 1 145. 5 mport och export (löpande priser), volymindex för utrikeshandel och fördelning av importen enligt SITC (löpande priser): Uppgifterna om handeln omfattar återexport, handel med tjänster och handelsutbyte med tullfria zoner samt handel med licenser, know-how och patent. Uppgifterna är baserade på specialhandelssystemet och uppdateras kontinuerligt. Klassifikation av handeln: Handeln med varor registreras både enligt Kombinerade nomenklaturen (KN) och det administrativa enhetsdokumentet (ED). Importer rapporteras på basis av CIF-värden. Exporter rapporteras på basis av fob-värden. Tullens statistik används för övervakning av utrikeshandeln. Vid omräkningen av den nationella valutan till US dollar har Eurostat använt Internationella valutafondens genomsnittliga växelkurs för året. Prisindex för utrikeshandel: Prisindexet har sedan 1995 beräknats med hjälp av "enhetsvärde"-metoden. enlig Laspeyres formel. Fram till 1994 beräknas index enligt Paasches formel från ett urval av råvaror bestående av all export och import avsedd enbart för slutlig användning, exklusive särskild konsignation, bearbetning, återexport. 134 UTRIKESHANDELS Fördelning av importen efter huvudländer (löpande priser) i % av den totala importen 1993 1994 1995 1996 Fördelning av exporten efter huvudländer (löpande priser) i % av den totala exporten l:a handelspartnern 2:a handelspartnern 3:e handelspartnern 4:e handelspartnern 5:e handelspartnern övriga l:a handelspartnern 2:a handelspartnern 3:e handelspartnern 4:e handelspartnern 5:e handelspartnern övriga RU 29. 3 RU 26. 4 RU 28. 1 11. 6 D 12. 8 D 12. 4 D UA 5. 3 I 5. 4 I 4. 6 GR 4. 8 GR US 3. 9 UA 4. 2 UA 45. 3 46. 4 RU 13. 6 RU 13. 5 RU D 6. 6 MK 10. 3 D GR 6. 2 D 8. 9 I MK 6. 1 GR 7. 8 MK 5. 9 I 7. 6 GR 61. 6 51. 9 58. 3 5. 8 4. 4 3. 3 46 10 8. 6 8. 1 8. 1 6. 9 Structure of export by main partners in 1995 RU 10. 0% Structure of import by main partners in 1995 58. 3% 46. 0% UAGR 3. 3Hi4% 5. 8% Structure of export by main partners in 1995 = Fördelning av exporten efter huvudländer 1995 Structure of import by main partners in 1995 = Fördelning av importen efter huvudländer 1995 D I GR MK Tyskland Italien Grekland RU UA US Ryssland Ukraina USA Den f. d. jugoslaviska republiken Makedonien 135 SOCIALA INDIKATORER Folkmängd den 1 januari 1991 1992 1993 1994 1995 8669. 3 8595. 5 8484. 9 8459. 7 8427 Folkmängden efter ålder den 1 januari 1995 i % av den totala befolkningen å0_14 ål5_24 å25_44 å45_64 å65_ Levande födda Döda Spädbarnsdödlighet - Under 1 år - Dödfödda Giftermål Äktenskapsskillnader Äktenskapstal brutto Äktenskapsskillnadstal brutto Naturlig folkökning Nettoinvandring Folkökning totalt Summerad fruktsamhet Spädbarnsdödlighet Dödfödda Återstående medellivslängd -Män - Kvinnor Återstående medellivslängd -Män - Kvinnor totalt antal 95910 110423 89134 107998 84400 109540 1624 612 48820 11044 5. 44 1. 23 -1. 68 -6. 87 -8. 55 1. 57 16. 93 6. 34 1420 654 44806 9465 1310 587 40022 7104 per 1000 av befolkningen 5. 26 1. 11 -2. 21 -10. 74 -12. 95 1. 53 15. 93 7. 28 4. 7 0. 8 -2. 96 -0. 01 -2. 97 1. 46 15. 52 6. 91 vid födseln vid 65 års ålder 18. 6 14. 6 27. 2 25. 0 14. 6 4. 5 0. 9 4. 4 1. 3 16. 3 14. 8 67. 1 74. 9 12. 6 15. 5 Folkmängd den 1 januari: Uppgifterna för 1989-1992 har räknats om i enlighet med resultaten från 1992 års folkräkning. Folkmängden efter ålder den 1 januari 1995 Uppgifter finns endast tillgängliga för 1994. Nettoinvandring: Någon omfattande studie av invandringen har inte genomförts, resterande kategorier inkluderar statistiska avvikelser. Uppgifterna för 1989-1992 har räknats om i enlighet med resultaten från 1992 års folkräkning. Folkökning totalt Nettoinvandring och uppgifter om folkmängden för 1989-1992 har räknats om i enlighet med resultaten från 1992 års folkräkning. 136 ARBETSMARKNADEN Förvärvsarbctsfrckvens (ILO:s metod) Genomsnittlig sysselsättning Arbetslöshet (ILO metoden) - Totalt - under 25 år - 25 år eller äldre Öppet arbetslösa (i slutet av perioden) 1993 1994 1995 1996 i % av befolkningen äldre Un 15 år 55. 4 52. 4 i 1 000-tal 51. 5 51. 8 3221. 8 3241. 6 3282. 2 3279. 5 i % av arbetskraften 20. 5 44. 9 16. 8 14. 7 37. 7 11. 6 i % av den förvärvsarbetande befolkningen 12. 8 11. 1 21. 4 47 17. 3 16. 4 13. 7 33. 5 11. 3 12. 5 Index över genomsnittlig betald sysselsättning enligt NACE-klasser föregående år = 100 1993 1994 1995 1996 - Jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske - Utvinning av mineral - Tillverkning - El-, gas-, och vattenförsörjning - Bygg- och anläggningsarbeten - Transport, magasinering och kommunikation Index Över månadslöner - reala - nominella 60. 8 96. 6 86. 8 104. 6 75. 8 92. 4 68. 1 93. 9 90. 7 101. 3 81. 4 93. 3 76. 1 95. 6 94 101 85. 2 93. 3 94. 2 100. 2 87. 7 102 94. 7 100. 3 157. 8 153. 5 153. 2 174. 7 Förvärvsfrekvens (ILO:s metod): - Procentuell andel av arbetskraften i den totala befolkningen över 15 år. Denna siffra har erhållits från AKU (Eurostats arbetskraftsundersökning) med beaktande av följande ILO-definitioner och rekommendationer: Arbetskraften - arbetslösa personer och sysselsatta i enlighet med ILO:s definitioner nedan. Sysselsatta alla personer äldre än 15 år, som under referensperioden förvärvsarbetat minst en timme som anställda, egna företagare, medlemmar i kooperativ eller medhjälpande familjemedlemmar. Medlemmar i de väpnade styrkoma och kvinnor som har föräldraledighet omfattas. Arbetslösa alla personer äldre än 15 är, som för tillfället uppfyller ILO-dcfinitioncns alla tre villkor för att klassificeras som arbetslösa: (i) saknar arbete, (ii) aktivt söker arbete och (iii) kan påbörja ett arbete inom två veckor. Uppgifterna enligt ILO:s metod gäller september 1993, oktober 1994, oktober 1995 och november 1996. Arbetslöshet (enligt ILO:s metod): - Den procentuella andelen arbetslösa av arbetskraften. Denna siffra har erhållits från LFSS (Eurostats arbetsmarknadsundersökning) under beaktande av följande ILO-definitioner och rekommendationer (se ILO- definitionerna ovan). Uppgifterna avser anställda med arbetsavtal inom den offentliga sektorn (omfattande undersökning). Genomsnittlig sysselsättning Endast årliga siffror (omfattande undersökningar, omfattar alla anställda inom de offentligta och privata sektorn). Index över genomsnittlig betald sysselsättning enligt NACE-klasser Uppgifterna avser anställda med arbetsavtal inom den offentliga sektorn (omfattande undersökning). Den nationella klassificeringen av branscher skiljer sig från NACE- klassifikationen, vilket medför att uppgifterna skattats. Öppet arbetslösa (i slutet av perioden): Öppet arbetslösa i procent - procentuell andel arbetslösa av den aktiva befolkningen inom den civila sektorn, baserad på arbetskraftsundersökningen (AKU). 137 OFFENTLIGA FINANSER 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Statsbudgeten - Statsbudgetens inkomster - Bidrag - Statens konsoliderade utgifter -Offentliga sektorns konsoliderade utgifter - Statens konsoliderade underskott/överskott -Offentliga sektorns underskott/överskott 22265 471 25028 29228 -2292 -2040 Statsbudgeten - Statens konsoliderade utgifter -Offentliga sektorns konsoliderade utgifter - Statens konsoliderade underskott/överskott -Offentliga sektorns underskott/överskott 49497 450 54497 65052 -4550 -4156 40. 2 47. 9 -3. 4 -3. 1 i miljoner i nationell valuta 71554 209 81591 98315 -9828 -11454 99875 92 133877 152181 -33910 -33652 i % av BNP 40. 6 49. 0 -4. 9 -5. 7 44. 8 50. 9 -11. 3 -11. 3 209321 117 235905 261775 -26467 -27066 43. 0 47. 8 -4. 8 -4. 9 314624 920 360607 398725 -45063 -44951 41. 4 45. 8 -5. 2 -5. 2 Statsbudgeten: Dessa uppgifter avser staten och offentlig sektorn och är samma uppgifter som publicerats i IMF:s Government Finance Statistics Yearbook (1996) (GFSY); inkluderade även i presentationen av landet i GFSY. Eftersom GFSTinte presenterar någon statistik för hela den offentliga sektorn, utan istället för enskilda delar av den, har de konsoliderade uppgifterna här erhållits genom en konsolidering av uppgifterna för staten och den offentliga sektorn med hänsyn till de transfereringar som registrerats. Trots att statistiken omfattar uppgifter för staten och offentliga sektorn enligt GFSY, kan det förekomma att uppgifterna inte är fullständiga om vissa statliga eller lokala enheter inte omfattats av statistiken. Ett mått på hur uttömmande uppgifterna är, kan erhållas genom att jämföra kommentaren över uppgifternas täckning för enskilda stater med den uppställning över statliga eller lokala enheter som tillhandahålls. Uppmärksammas bör, att det underskott/överskott som används här motsvarar inkomster och bidrag minus utgifter, och inte tar hänsyn till upplåning minus amorteringar (se även nedan). Den balansering av transfereringar mellan offentliga sektoms olika delar som gjorts i tabellerna är begränsad till löpande subventioner och transfereringar och kapitaltransfereringar bestående av kapitalsubvcntioner mellan olika delar av offentliga sektorn. Andra typer av transaktioner mellan den offentliga sektorns olika delar, t. ex. inbetalning av skatter och arbetsgivares kollektiva avgifter samt ömsesidiga inköp av varor och tjänster, klassas normalt inte som transfereringar inom offentliga sektorn. De har inte eliminerats vid konsolideringen. Huruvida avsaknaden av uppgifter angående löpande transfereringar och kapitalsubventioner beror på att sådana transfereringar ej förekommit, eller på att uppgifter om dem saknas är oklart. I samtliga fall har man, där informations saknas, utgått från att några transfereringar inte förekommit. fastställda bidrag löpande samt a. Offentliga utgifter består av den offentliga sektoms kontanta utgifter för konsumtions- och kapitalvaror och tjänster, räntebetalningar och löpande transfereringar och kapitaltransfereringar men undantar transaktioner som inte omfattar kontanta medel. b. Underskott/överskott motsvarar kontanta inkomster och kontanta bidrag minus kontanta utgifter. Detta sätt att beräkna underskott/överskott skiljer sig från det sätt som används i GFS där underskott/överskott motsvarar kontanta inkomster och kontanta bidrag minus kontanta utgifter, minus nettoutlåning. Att man undantar nettoutlåningen (som enligt i GFS-metoden består av transaktioner med finansiella tillgångar och skulder som har ett politiskt mål och inte ett likviditetsmål) medför att den mätning av underskott/överskott som presenteras här ligger närmare nationalräkenskapers koncept med nettoupplåning/nettoutlåning. En annan effekt av undantaget, är att intäkter från privatiseringar (klassificerade som återbetalningar enligt GFS-metoden) inte omfattas vid beräkningen av underskott/överskott i tabellerna (och därmed heller inte bidrar till att reducera underskottet). 138 FINANSIELLA SEKTORN Monetära aggregat - Monetära aggregat M1 - Kvasipengar 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 Miljarder (10*9) nationell valuta 48. 30 181. 62 75. 13 333. 98 107. 89 463. 42 177. 28 787. 33 Summa reserver (exklusive guld, i slutet av perioden) Miljoner (10*6) US dollar Genomsnittlig ränta för kortfristiga lån % per år - utlåning - inlåning Officiellt diskonto (i slutet av perioden) Växelkurs gentemot USD Periodens genomsnitt Vid periodens slut Växelkurs gentemot ECU Periodens genomsnitt Vid periodens slut 52 72 34 180 1 U S D= BGL 1 E C U= BGL Monetära aggregat (i slutet av perioden): Pengar (Ml): Omfattar tidsbunden inlåningsräkning och sedlar och mynt som innehas av andra än banker. Kvasipengar : Omfattar tidsbunden inlåning, sparande och inlåning av utländsk valuta. Uppgifterna för 1996 avser november 1996. Officiellt diskonto (i slutet av perioden): Uppgifterna för 1996 avser november 1996. Fr. o. m. 1996 anger den bulgariska centralbanken räntan månadsvis. Växelkurs gentemot USD: Internationales". Internationella valutafondens växelkurser enligt publikationen: "Statistiques Financières 139 (förändringar INFLATION under 12 månader) Procentuell förändring av konsumentprisindex där den aktuella månaden jämförs med motsvarande månad under föregående år (t/t-12) jan feb mar apr maj jun jul aug sep okt nov dec 1993 1994 1995 1996 83. 1 59. 1 81. 3 58. 8 84. 1 61. 6 122. 1 120. 4 112. 1 30. 9 28. 5 26. 4 85. 3 89. 3 76. 1 28. 8 74. 4 93. 9 66. 2 42. 2 71. 6 94. 0 60. 5 70. 2 68. 5 93. 3 61. 9 70. 8 98. 4 54. 7 71. 6 68. 3 64. 9 63. 9 112. 1 117. 6 119. 7 122. 0 46. 0 40. 0 36. 0 32. 9 106. 7 140. 7 172. 9 210. 5 232. 0 310. 8 350. 0 300. 0 250. 0 200. 0 150. 0 I! 100. 0 50. 0 0. 0 Inflation (% change of CPI) H—h-4-H—h 'I "1 1 t '"t 1 f I I—h^4 Jan = jan Mar = mar May = maj Jul = jul Sep = sep Nov = nov Inflation (förändringar under 12 månader): Inflationen (förändringen under 12 månader) är den procentuella förändringen av konsumentprisindex där den aktuella månaden jämförs med motsvarande månad under föregående år. Inflationen beräknas på nationellt konsumentprisindex och kan därför inte alltid jämföras mellan kandidatländerna och de länder som använt länder (olika metoder, principer och praxis vid beräkningen av EU:s metod för djupt skuldsatta fattiga konsumentprisindex). 140 INDUSTRI Fördelning av BNP efter näringsgren (NACE, löpande priser) i % av BNP 1993 1994 1995 1996 - Utvinning av mineral - Tillverkning - El-, gas-, och vattenförsörjning Volymindex för industriproduktion efter NACE-klass - Totalt - Utvinning av mineral - Tillverkning - El-, gas-, och vattenförsörjning foregående år « 100 89. 1 104. 5 86. 8 100. 8 108. 5 101. 6 111 92. 9 105 103 105. 1 105. 4 99 Volymindex för industriproduktion efter NACE-klass: Industriproduktion omfattar områdena utvinning av mineral, tillverkning samt el-, gas-, och vattenförsörjning (enl. NACE-klassifikationens avdelningar C, D och E). Index för årlig industriproduktion baseras på omfattande undersökningar av företagen (offentliga och privata) inom industrin. Uppgifterna för 1996 är preliminära. INFRASTRUKTUR Järnvägsnät 1985 1990 1995 1996 i km per 1000 Icm2 38. 7 38. 7 38. 7 38. 7 Kilometer Motorvägarnas längd 221 273 314 314 invånare Antal invånare per personbil 8. 4 6. 6 5. 1 141 JORDBRUK Landareal efter markanvändningskategori - totalt -jordbruksmark - skog - åkermark - permanent betes- och ängsmark Jordbruksmark efter rättslig status - statliga företag - kooperativ - övriga Andel av BNP - Jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske (NACE A+B) 1992 1993 1994 1995 1996 i 1000 hektar 11099 6159 3877 4063 1852 11099 6159 3876 4001 1942 11099 6159 3873 4047 1833 11099 6164 3876 3998 1962 11099 6164 4203 1761 i % av jordbruksmarken 69 8 23 45 21 34 28 33 39 21 79 1992 1993 1994 1995 1996 i % av BNP Föregående år = 100 Volymindex för jordbrukets bruttoproduktion 80. 6 107. 1 116 86. 7 Huvudgrödor efter areal - Spannmål - därav vete - Potatis - Sockerbetor - Foderbetor Huvudgrödor efter avkastning - Spannmål - därav vete - Potatis - Sockerbetor - Foderbetor i 1000 hektar 2315 1266 39 11 2341. 3 1319. 8 47 8 2185. 8 1181. 1 56 9 1841. 2 957. 7 40 8 i 100 kg/hektar 24. 7 28. 6 91. 5 86. 4 27. 6 28. 5 105. 6 140. 0 30. 2 29. 1 115. 9 174. 4 18. 8 18. 7 80. 7 108. 9 2182 1108 48 18 5 29. 8 31. 1 117. 9 168. 9 342. 0 Försäljning eller förmedling av slaktdjur i 1000 ton levande vikt 1992 1993 1994 1995 1996 -svin - nötkreatur - fjäderfä Husdjursavel (i slutet av perioden) - nötkreatur - därav kor - får -svin Antal per 1000 ha jordbruksmark 158. 1 79. 4 781. 7 121. 8 68 611 103. 5 56. 9 551. 2 102. 5 60. 2 548. 8 Antal per 1000 ha åkermark 659. 6 517. 7 496. 8 509. 2 _ _ _ __ Volymindex för jordbrukets bruttoproduktion: Uppgifterna är baserade på Nationalräkenskapssystemets (SNA) metod. 142 ROMANIA Bulgaria 1994 Legend: A/ Country boundary A/ Region boundary COUNTRY NAME REGION NAME OTTNAME Selected major settlements: (1 000 inhabitants) o • • • 200-250 250-500 500 - 1 000 >1000 General information about the country: Age groups (in years): A 5 <15 15- 65 >65 Uving standard (in 1993): ECU 1 024 (QOPparoapKa) Area: 110994 km8 Administrative regions: 9 districts Population: 8 427 400 8ouro»: Nation- 8t__*to_ Inatttuta Cwtogiaphy and gaographlo toformatfon managamant QISCO euiosU Bulgaria 1994 A/ Country boundary A/ Main railway line / Ferry connection A/ Motorway A/ National road, Double lane A/ National road A/ Principal road A/ Main navigable waterway Selected major settlements: (1 000 inhabitants) ô • • • 200-250 250-500 500-1000 > 1 000 General information about the country: Age groups (in years): A s <15 15- 65 >65 Living standard (in 1993): ECU 1 024 (QDPpareaplta) Area: 110994 km* Administrative regions: 9 districts Population: 8 427 400 8oure*:N«tonaiaatIatkx. lnatf-ita Cartography and gaograpNe WormaBon managamanb QISCO euRMrtn ISSN 1024-4506 KOM(97) 2008 slutlig DOKUMENT SV 11 01 06 Katalognummer : CB-CO-97-376-SV-C ISBN 92-78-22890-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg