title: Endelig rapport om gennemførelsen af PETRA-programmet - Handlingsprogram for erhvervsuddannelse af unge og forberedelse af unge til arbejds- og voksenlivet

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 22. 07. 1997 KOM(97) 385 endelig udg. ENDELIG RAPPORT OM GENNEMFØRELSEN AF PETRA-PROGRAMMET Handlingsprogram for erhvervsuddannelse af unge og forberedelse af unge til arbejds- og voksenlivet (forelagt af Kommissionen) -yfi i* i SK!*. -'(•Mr «,. ''v, "AJS-'I , "'Aï V* '*;; t t'A uft. rrt. "fy Ji ïf » V i -*. Lf/rJ ' «• i* i l' INDLEDNING 1. GENNEMFØRELSE AF PROGRAMMET 1. 1. Rådets afgørelse 1. 2. Gennemførelse og resultater af programmets aktioner 1. 3. Forvaltning og høringsprocedurer 1. 4. Økonomiske ressourcer 2. UDVIKLING AF POLITIKKER I MEDLEMSSTATERNE ZA. Styrket deltagelse 2. 1. 1. Fastsættelse af kvantitative mål for deltagelse i grundlæggende erhvervsuddannelse 2. 1. 2. Sikring af retten til at tilegne sig crhvervskvalilikationcr eller deltage i erhvervsuddannelse 2. 1. 3. Udvidelse af tilbuddene om grundlæggende erhvervsuddannelse 2. 1. 4. Højnelse af erhvervsuddannelsens status og tiltrækningskraft 2. 1. 5. Erhvervsvejledning 2. 1. 6. Fremme af lige muligheder for unge mænd og kvinder 2. 1. 7. Dårligt stillede personer 2. 2. Højnelse af kvaliteten i erhvervsuddannelse og tilpasning til forandringer 2. 2. 1. Fremme af unges kreativitet, initiativ og iværksætterånd 2. 2. 2. Dygtiggørelse af lærere og undervisere 2. 2. 3. Attestering af kvalifikationer 2. 2. 4. Styrkelse af forbindelserne mellem uddannelsesinstitutioner og erhvervsliv 2. 2. 5. Inddragelse af arbejdsmarkedets parter 2. 2. 6. Decentralisering - lokalt og regionalt fokus 2. 2. 7. Modulopbygget uddannelse 2. 3. Tværnationalt samarbejde 2. 3. 1. Den europæiske dimension 2. 3. 2. Mobilitet 2. 3. 3. Erhvervssproglig kompetence 3. KONKLUSION OG PERSPEKTIVER BILAG Bilag 1 : Fordeling af økonomiske ressourcer Bilag 2: Statistisk baggrund Bilag 3: References 1 1 1 4 4 4 5 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 20 21 21 21 23 24 25 CÔ teknologiske INDLEDNING: RAPPORTENS ART OG STRUKTUR Vort samfund står over for en række store udfordringer såsom internationalisering af økonomien, virkningerne af videnskabelige og forandringer, som informationssamfundet har ført med sig. En hensigtsmæssig reaktion på disse ændringer forudsætter, at vi fremmer egenskaber som fleksibilitet, indlæringsevne og nysgerrighed og udvikler specialiserede og tværfaglige færdigheder. Udfordringen ligger i at beherske disse udviklinger, og i denne sammenhæng spiller almen uddannelse og erhvervsuddannelse en afgørende rolle. Hvordan kan arbejdstagerne få den nødvendige viden og de nødvendige færdigheder, således at de hurtigt kan tilpasse sig nye udviklinger? Hvordan kan den enkelte erhverve de grundlæggende færdigheder og egenskaber, der kan være den pågældende til nytte hele livet igennem? fremskridt samt de Det er klart, at man ikke blot kan tage disse udfordringer op på nationalt plan. Nogle af tendenserne i samfundsudviklingen er internationale. Allerede i 1980'erne blev der på fællesskabsplan lanceret programmer om almen uddannelse og erhvervsuddannelse. Betydningen af aktioner på fællesskabsplan er stadfæstet i Traktaten om Den Europæiske Union, artikel 127, hvor det hedder, at "Fællesskabet supplerer medlemsstaternes aktioner med fuld respekt for, at ansvaret for undervisningsindholdet og tilrettelæggelsen af erhvervsuddannelserne ligger hos medlemsstaterne". iværksætter en erhvervsuddannelsespolitik, der støtter og Denne rapport har til formål at give en samlet analyse af erfaringerne fra PETRA-programmet og være et incitament til gennemførelsen af LEONARDO DA VINCI-programmet (Rådets afgørelse af 6. december 1994, 94/189/EF), der er en videreførelse af foranstaltningerne fra Here fællesskabsprogrammer om erhvervsuddannelse, som blev lanceret i 1980'erne samt de omfattende aktiviteter på uddannelsesområdet, som støttes af den Europæiske Socialfond. PETRA-programmet har allerede været gennem en løbende tilsyns- og evalueringsproces; der blev således gennemført intern overvågning og evaluering på programniveau (Kommissionens interimsrapport og nærværende rapport), projektniveau (hver partner indleverede en endelig rapport samt en regnskabsopgørelse og relevante produkter) og deltagerniveau (f. eks. skulle unge på uddannelses- og/eller praktikophold evaluere denne erfaring). Der er to gange gennemført en ekstern evaluering af programmet med en interimsrapport i 1993 og en endelig rapport ved programmets afslutning. Evalueringsrapporten blev udarbejdet af Coopers & Lybrand og kan fas ved henvendelse til Kommissionens tjenestegrene. Der fandt også løbende en evaluering sted på forskellige seminarer, og der blev draget meget interessante konklusioner på det afsluttende seminar om PETRA- programmet, som blev afholdt i Killiney i 1995. ("Report on the closing seminar of the PETRA- programme"). Denne endelige rapport udgør en del af evalueringen af PETRA-programmet og er udarbejdet af Kommissionen for at gøre status over dets udvikling fra dets begyndelse i 1988 til december 1994 og dermed opfylde forpligtelsen i henhold til artikel 8 i Rådets afgørelse 91/387/EØF. Den til at opfylde PIITRA-programmets illustrerer de fremskridt, der er gjort med hensyn hovedfunktion, som var at støtte og supplere politikker og aktiviteter i medlemsstaterne, der sigtede mod at opfylde en række specifikke målsætninger fastlagt i Rådets afgørelse af 1. december 1987 (87/569/EØF) som ændret ved afgørelse af 22. juli 1991 (91/387/EØF). Der er to hovedkapitler i denne rapport. Det ene omhandler gennemførelsen af PETRA- programmet, og i det andet beskrives de seneste udviklinger i medlemsstaternes politikker og lovgivning, som sigter mod at højne standarden og kvaliteten af den grundlæggende erhvervsuddannelse, øge dens tiltrækningskraft og mulighederne for at reagere positivt på erhvervslivets krav. Sidst i rapporten findes konklusioner og perspektiver. UO Kapitlet "Udvikling af politikker i medlemsstaterne" er den vanskeligste og mest ambitiøse del af denne rapport, eftersom det har til formål at beskrive de foranstaltninger, der er truffet på medlemsstatsniveau for at forbedre og forny den grundlæggende erhvervsuddannelse og også sammenligne foranstaltninger, der for nylig er indført i medlemsstaterne ud fra de målsætninger, der er fastlagt i PETRA-programmet. Formålet er ikke at beskrive de nationale systemer, men at angive tendenser og udviklinger i Fællesskabet i perioden 1988-1994. På grund af de mange emner, der skal behandles, kan rapporten kun indeholde de overordnede tendenser og ikke en grundig analyse af hvert emne. Hovedkilden hertil er de nationale rapporter om udviklingen i medlemsstaternes grundlæggende erhvervsuddannelsessystemer. Medlemsstaterne fremlagde disse rapporter i juni-december 1995 som krævet i artikel 8 i Rådets afgørelse. For at supplere informationer fra de nationale rapporter og også for at fa relevante oplysninger fra Spanien, Italien og Nederlandene, som ikke fremsendte deres nationale rapport til Kommissionen, er der også anvendt andre kilder, især landerapporterne fra CEDEFOP: "Erhvervsuddannelse i (land)", OECD-undersøgelser og en fælles publikation fra CEDEFOP og EURYDICE om opbygningen af almen uddannelse og grundlæggende erhvervsuddannelse i Den Europæiske Union. Tidligere publikationer inden for rammerne af PETRA-programmet er også blevet anvendt som kilder, især den endelige evalueringsrapport af PETRA-programmet, fase I, interimsrapporten om PETRA-programmet, fase II, og tematiske publikationer om PETRA-programmet. C i i /) 1. GENNEMFØRELSE AF PROGRAMMET 1. 1. Rådets afgørelse PETRA-programmet blev indført i 1988 på grundlag af Rådets afgørelse af 1. december 1987 om et handlingsprogram for erhvervsuddannelse af unge og forberedelse af unge til arbejds- og voksenlivet. Hensigten var oprindelig, at det skulle løbe over fem år (1. januar 1988 til 31. december 1992). I programmets indledende fase blev det imidlertid klart, at spørgsmålet om grundlæggende erhvervsuddannelse fik stadig større opmærksomhed på Fællesskabets politiske dagsorden. Derfor forelagde Kommissionen i november 1990 et forslag for Rådet om udvidelse og udvikling af PETRA-programmet, der skulle omfatte det tidligere Fællcsprogram til Fremme af Udveksling af Unge Arbejdstagere. Dette forslag dannede grundlag for Rådets afgørelse af 22. juli 1991, som styrkede rammen om en ny fase for PETRA, og som skulle løbe fra 1. januar 1992 til 31. december 1994. PETRA var det første praktiske eksempel på Kommissionens strategi med at rationalisere og koordinere Fællesskabets aktioner inden for erhvervsuddannelse. Denne strategi er videreført med vedtagelsen af Leonardo da Vinci-programmet og iværksættelsen af de fastlagte aktiviteter, grundlæggende erhvervsuddannelse især i Mål 1 regioner samt på nationalt niveau gennem fællesskabsinitiativerne Employment og Youthstart. den Europæiske Socialfond gennemfører indenfor som PETRA- programmets sigte med at sikre alle unge mulighed for at modtage et, to eller flere års erhvervsuddannelse med anerkendte kvalifikationer, inspirerede også til Youthstart forslaget i Hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. De væsentligste af PETRA-programmets aktiviteter, som videreføres i fællesskabsinitiativerne Employment og Youthstart, omfatter: - udvidet adgang til tværnationale praktikophold, dels som del af oplæringen, dels som middel til generelt at øge erhvervsuddannelsernes status samt specifikt at motivere deltagere; - muligheder for unge til at deltage i selvstyrede beskæftigelsesprojekter, som i en række tilfælde gav deltagerne mod på at genoptage en uddannelse og hjalp dem til at strukturere deres karriererforløb; - udviklingen af varierede vejledning- og uddannelsesforløb samt af materiale, der beskriver forskellige niveauer for unges kunnen og viden, udviklet på tværnational basis. Udviklingen af uddannelse for udsatte grupper på arbejdsmarkedet var et gennemgående tema i hele PETRA-programets levetid, hvorfor uddannelsesforløb, moduler og materialer, som er relevant i forbindelse med Employment og Youthstart ligger i forlængelse af Programmets intensioner. 1. 2. Gennemførelse og resultater af programmets aktioner PETRA-programmet har ført til to slags resultater: Undersøgelser (cf. publikationsliste i bilagene) og etablering af netværk. Der findes fem grupper af netværk: - Netværk af de Nationale Koordinationsenheder (NCU'er); - Netværk under Aktion I (Ophold); - Netværk under Aktion 11 (Uddannelsespartnerskaber og deres resultater og produkter); - Netværk under Aktion III (Erhvervsvejledning) og - Forskningsnetværk. I PETRA-programmet er der forudsat fire hovedaktionstyper: Aktion I: Støtte til erhvervsuddannelses- og praktikophold i en anden medlemsstat for unge under grundlæggende erhvervsuddannelse, unge arbejdstagere, unge arbejdsløse og unge under erhvervsmæssig videreuddannelse. Der blev oprettet en database over ophold og målgrupper, og fra 1992 til 1994 deltog i alt 33. 719 unge i ophold under Aktion I. Disse ophold blev tilrettelagt på decentralt niveau og forvaltet af de Nationale Koordinationsenheder (NCU'er), der refererede til Kommissionen. Der er gennemført adskillige undersøgelser af disse ophold og vilkårene for dem (cf. bilag 3: Referencer). Visse Nationale Koordinationsenheder tog initiativ til tematiske seminarer om Aktion I, hvor de inviterede alle, der havde beskæftiget sig med uddannelses- og praktikophold. Efter et af disse seminarer blev der udarbejdet en håndbog med titlen "Basic communicative skills and cultural knowledge for transnational vocational placements" om sproglig og kulturel forberedelse af unge, før de skal af sted på et uddannelses- eller praktikophold. Der blev etableret adskillige netværk, efter at forvaltningen af denne aktion blev lagt ud til og efterfølgende administreret af NCU'erne, det centrale Aktion I-netværk på europæisk plan under programmet. Via NCU-netværket oprettede man en tjeneste, hvorigennem interesserede kunne finde partnere, og man behandlede også gennem dette netværk multilaterale ansøgninger, der krævede en beslutning truffet aflire eller Here NCU'er. Et andet europæisk netværk i forbindelse med Aktion I var det uformelle netværk af tilrettelæggere af praktikophold. Dette netværk fandtes også for 1992, da Fællesprogrammet til Fremme af Udveksling af Unge Arbejdstagere blev indarbejdet i Aktion I under PETRA. Aktion II: Støtte til tværnationalt samarbejde, der forbinder nyskabende uddannelsesprojekter forskellige medlemsstater, herunder Ungdomsinitiativer Uddannelsespartnerskaber fra i et Europæisk Netværk af (YlP'er) (ENTP) Europæisk Netværk af UddanneIsespartnerskaber (ENTP'erV Igennem hele perioden (1988-1994) blev omkring 1. 000 projekter optaget i Netværket med deltagelse af ca. 160. 000 unge og 30. 000 lærere og undervisningsmedarbejdere. Siden 1992 har netværkets aktiviteter især været koncentreret om fælles udvikling og overførsel af moduler inden for erhvervsuddannelse, fælles uddannelse af undervisere og nye prioriteter inden for særlige temaer og sektorer. Arbejdet på dette område har givet følgende resultater: Kompendiet (samlet oversigt over ENTP'cmcs resultater og uddannelsesmoduler) PETRASYS-databasen (informationer om projekter) Interaktiv opfølgning (rapporter, besøg osv. ) - Temarelaterede møder (ideudveksling og udnyttelse af positive erfaringer) Ungdomsinitiativprojekter (YlP'er): Ud over de uddannelsesprojekter, der var omfattet af ENTP, fik næsten 1. 000 YlP'er støtte af programmet i perioden. YlP'er var nyskabende projekter, hvor det var de unge selv, der hovedsagelig var ansvarlige for planlægning og tilrettelæggelse, og hvor man fokuserede på oplysning om overgangen fra skole til erhvervsuddannelse og arbejdsliv og/eller fremmede udviklingen af iværksætterånd, kreativitet og ansvarsfølelse hos de unge. Det samlede antal unge, der direkte var med i YlP'er siden 1988, nåede op på 25. 000. Aktion III: Støtte til nationale systemer med henblik på udveksling af erhvervsvejledningsdata og - erfaring samt eksempler på god praksis inden for erhvervsvejledning gennem oprettelsen af et fællesskabsnetværk af nationale kontaktpunkter og uddannelse af vejledningsrådgivere og - eksperter om fællesskabsdimensionen i vejledningsarbejdet. I løbet af første fase af PETRA var Aktion III ikke som selvstændigt indsatsområde. Tværnationalt samarbejde om udvikling af ny erhvervsvejledning i undervisningen var imidlertid hovedtemaet i mere end hundrede projekter inden for ENTP. Derfor vurderede man, at den type projekter burde være en af hovedaktionerne under PETRA I I-programmet. Således gennemførte man fra 1992 en mere struktureret fællesskabsramme med henblik på høring og samarbejde mellem medlemsstaternes systemer for erhvervsvejledning, herunder 4 foranstaltninger: • Der blev oprettet 28 nationale ressourcecentre, som skulle fungere som reference- og ressourcecentre for erhvervsvejledere. • Der blev etableret tre store, tværnationale partnerskabsprojekter, som fokuserede på fælles udvikling af uddannelsesmateriale og fælles uddannelsesaktiviteter for vejledningseksperter med henblik på at øge bevidsthed, viden og erfaring. • Hvert nationalt vejledningscenter var også engageret i cl eller liere multilaterale, tværnationale udviklingsprojekter, der skulle udarbejde løsninger på fælles problemer eller behov, specielt i forbindelse med Fællesskabets erhvervsvejledningsdimension. Som eksempler kan nævnes: samordning af eksisterende databaser i de forskellige medlemsstater i et netværk; styrkelse af den rolle, virksomheder og arbejdsmarkedets parter spiller i crhvcrvsvejlcdningsprocessen; samarbejde om forbedring af kvaliteten i vejledningsmateriale og -produkter. • Endelig fremmede Aktion III udbredelsen og anvendelsen af relevant oplysningsmateriale, der er udarbejdet på fællesskabsplan, eksempelvis Den Europæiske Håndbog for Erhvervsvejledere samt komparativt materiale om, hvorledes erhvervsvejledningssystemerne er opbygget og fungerer i alle medlemsstaterne. Aktion 4: Supplerende foranstaltninger, herunder støtte (il udbredelse af Programmets resultater, tværnationalt samarbejde om undersøgelser af erhvervsuddannelse for unge samt teknisk støtte på fællesskabsplan og i medlemsstaterne til gennemførelse, koordinering og evaluering af Programmet. • Aktiviteter, der skal lette driften af Programmet/informationsarrangementer Siden 1988 har PETRA deltaget i eller på anden måde bidraget væsentligt til mere end 200 større oplysningsarrangementer på fællesskabsplan og i medlemsstaterne (herunder afholdelse af konferencer, tematiske seminarer, nationale og internationale uddannelsesmesser) samt adskillige regionale arrangementer. Denne aktivitet blev støttet med oplysningsmateriale (for eksempel vademecum, projektfortegnelse, tematiske publikationer, brochurer og PETRA-årbøger) samt pressedækning. • Aktiviteter, til der undersøgelser/forskningsnetværk har formål at støtte fælles forskning og støttede oprettelsen tværnationale, bilaterale og multilaterale af PETRA-programmet forskningspartnerskaber, der omfatter over 70 forskningsinstitutter, udpeget af de nationale myndigheder, og som arbejder med udgangspunkt i et sæt specifikke emner, der har direkte tilknytning til de målsætninger, som er fastlagt i afgørelserne om PETRA. Disse partnerskaber har nu afsluttet deres arbejde, og resultaterne vil blive offentliggjort og således understøtte fællesskabssamarbejdet om fremme af erhvervsuddannelse og bidrage til yderligere udvikling af politiske og praktiske instrumenter. Flere store undersøgelser er blevet gennemført med ekspertbistand fra alle medlemsstater (cf. Aktion 1) om den sociale og juridiske status for unge, der deltager i tværnationale erhvervsuddannelsesophold, samt anerkendelse og attestering af tværnationale erhvervsuddannelses- og praktikophold og endelig om forbedring og supplering af oplysningsmaterialet om unges deltagelse i erhvervsuddannelse. PETRA-programmet sørgede også for teknisk og/eller finansiel bistand til en række andre netværk, der behandlede emner af relevans for Programmets hensigter og målsætninger, herunder European Forum of Technical and Vocational Education and Training; European Secondary Headteachers Associations; og European Work Experience. • Ud vikling af statistiske indikatorer Som en del af samarbejdet med EUROSTAT blev der gennemført en undersøgelse om udviklingen af statistiske indikatorer. "Udvikling af statistikker om grundlæggende erhvervsuddannelse - endelig rapport. " Arbejdet på dette område ligger som en del af Leonardo da Vinci-programmet under område III. 2. b: "Udvikling af viden på erhvervsuddannelsesområdet, udveksling af sammenlignelige data om erhvervsuddannelse". • Studiebesøgsordninger Der blev også truffet supplerende foranstaltninger for at sikre tæt samordning med underviseres og politikeres studiebesøgsordninger i forbindelse med den erhvervsuddannelse, som blev administreret af CEDEFOP (Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse) på vegne af Kommissionen. Disse besøg blev planlagt ud fra en tematisk synsvinkel og blev afviklet i små grupper, der alle bestod af deltagere fra adskillige medlemsstater. Indtil juni 1993 havde næsten 800 uddannclsesspecialister fra alle medlemsstater deltaget i besøg, som tematisk har fokuseret på PETRA's prioriterede målsætninger. Arbejdet på dette område bliver fortsat inden for rammerne af Leonardo da Vinci-programmet: Streng III. 3. b: udvikling i formidling af nyskabelse på erhvervsuddannelsesområdet; tværnationale udvekslingsprogrammer; studiebesøg. Studiebesøg bliver fortsat administreret af CEDEFOP på vegne af Europa-Kommissionen. 1. 3. Forvaltning og høringsprocedurer forvaltning af Programmet. Europa-Kommissionen var ansvarlig Kommissionen arbejdede med to organer, der var oprettet ved Rådets afgørelse med henblik på at sikre gennemførelsen af Programmet, nemlig det rådgivende udvalg og de Nationale Koordinationsenheder. Desuden trak Kommissionen på ekspertbistand, når det var nødvendigt. Endvidere blev Kommissionen støttet af Kontoret for Teknisk Bistand. for den overordnede 1. 4. Økonomiske ressourcer Den økonomiske støtte fra Fællesskabet, der blev stillet til rådighed inden for rammerne af PETRA I (1988-1991), beløb sig til 39,99 mio. ECU. Til PETRA II (1992-1994) blev der bevilget 105. 318 mio. ECU. Stigningen i Programmets økonomiske ressourcer var særdeles markant over årene, fra 8 mio. ECU i 1988 til et budget på 40 mio. ECU i 1994. Denne udvikling skyldtes i høj grad, at Europa-Parlamentet til stadighed støttede Programmet. Imidlertid var Programmets økonomiske ressourcer ikke tilstrækkelige til at tilfredsstille den stigende efterspørgsel efter at deltage i de forskellige aktiviteter. (Cf. bilag 1, hvoraf fremgår fordelingen af økonomiske ressourcer mellem Programmets forskellige aktioner). 2. UDVIKLING AF POLITIKKER I MEDLEMSSTATERNE Formålet med dette kapitel er at gøre opmærksom på de politiske udviklingstendenser i medlemsstaterne, der er i overensstemmelse med PETRA-programmets målsætninger og bidrager til opfyldelsen heraf. Den tematiske metode at præsentere ændringer i nationale systemer på er valgt i stedet for "land-for-land-metoden", til trods for at der er forskelle på, hvordan de enkelte lande organiserer den grundlæggende erhvervsuddannelse. Selv om systemerne kan se forskellige ud, er de udfordringer, medlemsstaterne står overfor, meget ens, for eksempel høje arbejdsløshedsprocenter for unge (cf. bilag 2, fig. 2 og fig. 5), problemer vedrørende indslusning af unge på arbejdsmarkedet og et voksende behov for en uddannet arbejdsstyrke. Der er betydelig forskel på den grundlæggende erhvervsuddannelse i Fællesskabet i forhold til hver enkelt medlemsstats aktuelle, økonomiske situation, kultur og traditioner. Generelt tilpasser alle lande deres nationale erhvervsuddannelsessystemer løbende, og i dette kapitel forklares disse ændringer kort. Nogle lande har gjort store fremskridt i retning af ændringer og har indført større, strukturelle reformer af deres systemer. Dette gælder bl. a. Danmark, Grækenland, Spanien, Frankrig, Irland, Portugal og Luxembourg. Andre lande har valgt at tilpasse deres systemer, hvor det har været nødvendigt, uden at ændre det grundlæggende system. 2. 1. Styrket deltagelse PETRA-programmets første hovedmålsætning var "at støtte de politikker og aktiviteter i medlemsstaterne, der skal sikre, at de unge i Fællesskabet, der ønsker det, modtager el eller om muligt to eller flere års erhvervsuddannelse ud over deres obligatoriske skolegang på fuldtid, hvorigennem de unge kan erhverve sig anerkendte kvalifikationer", og disse målsætninger bør ses på baggrund af beskæftigelsessituationen for unge. (Cf. bilag 2 rried henblik på en kommentar om grundlæggende statistikker). Statistikkerne afspejler både demografiske tendenser og unges tendens til al blive længere i det almene uddannelsessystem og i erhvervsuddannelsessystemet. Det bør bemærkes, at unge, der forlader skolen uden kvalifikationer, fortsat udgør en gruppe, hvis risiko for arbejdsløshed er op til fire gange højere end for dem med kvalifikationer. Der er ingen tvivl om, at en vellykket almen uddannelse og grundlæggende erhvervsuddannelse er nøglen integration på arbejdsmarkedet i alle medlemsstater. Erhvervsuddannelsessystemerne skal derfor være særligt opmærksomme på udviklingen af muligheder for unge, der afslutter den obligatoriske skolegang med dårlige resultater. Desuden bør det erindres, at vækst i beskæftigelse og muligheder for en erhvervsmæssig karriere primært forekommer inden for de erhverv, der kræver en videregående faguddannelse. Inden for erhvervssektorerne er der en klar tendens i retning af øgede færdighedskrav til de fleste job. Det er ved at blive almindeligt anerkendt, at grundlæggende erhvervsuddannelsessystemer skal lægge mere vægt på at udvikle et vidtspændende sæt kernefærdigheder, herunder evnen til at lære at lære, selvstændighed, initiativ, evne til at udøve selvstændig erhvervsaktivitet samt evnen til at tilpasse sig nye krav. til unges 2. 1. 1. Fastsættelse erhvervsuddannelse af kvantitative mål for deltagelse i grundlæggende Kvantitative mål er blandt de konkrete målsætninger for den grundlæggende erhvervsuddannelse, som adskillige medlemsstater har fastlagt, især når de har gennemført større reformer af deres nationale systemer. Der er et politisk ønske om at fremskynde opkvalificeringen af arbejdsstyrken, således at den kan imødekomme de strukturelle forandringer i erhvervslivet. For eksempel er den overordnede målsætning for planen "Uddannelse til alle" i Danmark, at 95% af en ungdomsårgang skal starte på en ungdomsuddannelse i år 2000 (93% i 1990). Planen skal sikre, at 90-95% af unge i en hvilken som helst årgang rent faktisk afslutter en ungdomsuddannelse (77% i 1990), og der lægges vægt på at mindske antallet af unge, der falder fra. Formålet med Lov om aktiv arbejdsmarkedspolitik (1994) er at bidrage til at sikre et velfungerende arbejdsmarked gennem en aktiv arbejdsmarkedspolitik, der er rettet mod personer, som søger beskæftigelse eller uddannelse. Bag Arbejdsmarkedsreformen ligger en målsætning om at skabe 60. 000 ekstra voksenuddannelsespladser før år 2000. Således blev der i 1994 skabt omkring 10. 000 af disse nye pladser. I Italien lægger den nye lov om gymnasieskoler op til, at 80% af en aldersgruppe i år 2000 vil fa eksamensbevis på gymnasieniveau efter afslutning af enten almene, videnskabelige, tekniske eller erhvervsmæssige uddannelser. I Luxembourg har man truffet en række foranstaltninger for at nedbringe dumpeprocenten. Oprykningssystemet (fra et år til det næste) er blevet ændret, idet man har indført muligheden for at udligne dårlige resultater på bestemte områder; det er også blevet muligt at gennemføre uddannelsen i to trin med CITP (teknisk og erhvervsmæssig forberedelseseksamen), der fører til erhvervelse af C ATP (teknisk og erhvervsmæssig eksamen). I Frankrig har man i henhold til lov om vejledning (1989) sat som mål, at 80% af unge i år 2000 skal nå op på niveau IV, dvs. at de har gennemført tre års gymnasieuddannelse (almen, teknisk eller erhvervsmæssig) efter den obligatoriske skolegang. I Spanien har man inden for rammerne af den nye reform (LOGSE, 1990) sat som mål, at 80% af alle unge inden år 2000 fortsætter deres skolegang indtil det 18. år med mulighed for at vælge mellem en decideret erhvervsuddannelse (mellemniveau) og en "Bachillerato". En ny teknisk "Bachillerato" er tæt på den grundlæggende erhvervsuddannelse. ligger meget indhold indført, som i Det Forenede Kongerige: De nationale mål blev lanceret i 1991 med støtte fra alle større politiske aktører. Den uafhængige arbejdsgiver-ledede organisation NACETT (National Advisory Council for Education and Training Targets), der reviderede målene i 1994, overvåger, om der gøres fremskridt i retning af at opfylde målene. I hvidbogen af maj 1995 "Competitiveness - Forging ahead" blev målene ajourført, og det drejer sig om følgende: 1. Alle arbejdsgivere bør investere i personaleudvikling for at opnå erhvervsmæssig succes; 2. Alle enkeltpersoner bør have adgang til uddannelsesmuligheder, der fører til anerkendte kvalifikationer, og som opfylder deres ønsker og behov; 3. Al uddannelse bør udvikle selvtillid, fleksibilitet og bredde - især ved at give kompetence inden for kernefærdighederne. Der er også fastsat kvantitative mål for den grundlæggende erhvervsuddannelse. 2. 1. 2. Sikring af retten til at tilegne sig erhvervskvalifikationer eller deltage i erhvervsuddannelse I Frankrig er retten til kvalifikationer til alle arbejdstagere i form af en "Crédit formation" (ret til uddannelse) fastsat i lov af 1990 (90-579, 4. 6. 90) om kontrol med og kvalitet i erhvervsuddannelse. Den styrker uddannelsesinstitutionernes til erhvervskvalifikationer er nedfældet i "Code du Travail" (1991 og 1992), og uddannelse skal føre til kvalifikationer, som svarer til økonomiens behov på kort eller mellemlangt sigt. tilsynet hermed. Unges ret forpligtelser og I 1991 bekendtgjorde den nederlandske regering, at alle uanset alder skal have ret til at opnå en "udgangskvalifikation", dvs. en erhvervskvalifikation på samme niveau som en grundlæggende lærlingegrunduddannelse. Dette underbygges nu af foranstaltninger på 5. -9. -klassesniveau, der skal modvirke frafald i utide. Disse foranstaltninger består af projekter til fremme af gennemførte gymnasieuddannelsesforløb og af særlige bestræbelser inden for rammerne af "Youth Guarantee"- ordningen, der skal motivere afgangselever, som forlader skolen uden eksamen, til at lade sig indskrive på lærlingekurser. I Portugal underskrev regeringen og arbejdsmarkedets parter i juli 1991 en formel aftale om at udfolde store bestræbelser på afsikre, at unge far mindst et års grundlæggende erhvervsuddannelse efter afsluttet obligatorisk skolegang. De nationale myndigheder er nu i færd med at reformere udformningen af erhvervsuddannelseskurserne, der afholdes under arbejdsministeriets ansvar, og vil ikke længere afholde grundlæggende erhvervsuddannelseskurser af mindre end ét års varighed. I Det Forenede Kongerige har man indført to foranstaltninger, der giver ret til at opnå erhvervskvalifikationer eller deltage i erhvervsuddannelse, nemlig "The Youth Training Programme" og en ordning med "Youth Credits". I Tyskland medførte genforeningsprocessen, at forbudslovgivningen om erhvervsuddannelse også fandt anvendelse på de fem nye delstater. Denne lovgivning er især baseret på et tostrenget system med uddannelse på uddannelsesinstitutioner og praktikophold i virksomheder. Det betød en radikal ændring af uddannelsessystemet i de nye delstater, hvilket stable problemer med at sikre et tilstrækkeligt antal erhvervsuddannelsespladser til unge, især cfø mange virksomheder måtte lukke, virksomhedsbaserede hvilket medførte erhvervsuddannelsesmuligheder. Der blev taget mange initiativer på nationalt plan for at afbøde virkningerne på erhvervsuddannelsessituationen, og det fik de ønskede positive virkninger. I september 1993 - som i 1991 og 1992 - var langt de fleste unge ansøgere således kommet i gang med en erhvervsuddannelse, og det resterende mindretal havde faet tilbud om uddannelse. nedgang alvorlig antallet en af i I Irland indførte man i 1985 "Social Guarantee/YouthReach Training Programme", der omfattede et 5-årigt gennemførelsesprogram. Det giver arbejdsløse unge ret til adgang til uddannelses- og praktikopholdsprogrammer, som er specielt udformet til at opfylde de behov, man har afdækket for denne gruppe. 2. 1. 3. Udvidelse af tilbuddene om grundlæggende erhvervsuddannelse Grækenland: Tilbuddet om erhvervsuddannelse steg kraftigt i løbet af de seneste få år. Det bør således bemærkes, at antallet af programmer steg med 50,8%, og antallet af deltagere med 55,1% sammenlignet med 1990. Det kan meget vel være et resultat af fællesskabsstøtte fra forskellige programmer samt fra Den Europæiske Socialfond, men et andet meget vigtigt incitament har været, at der blev skabt det juridiske grundlag for disse nye tilbud, dvs. de nye institutter for erhvervsuddannelse (IKE'er), der er oprettet i henhold til loven fra 1992, og som navnlig er rettet mod de unge, der efter afslutningen af ikke-obligatoriske uddannelser på gymnasieniveau ikke fortsætter med en højere uddannelse. Danmark: "Uddannelse til alle". Inden for rammerne af den overordnede reform "Uddannelse til alle" af 1993 er der truffet to foranstaltninger rettet mod den såkaldte "restgruppe", dvs. de unge (omkring 1/4 af alle aldersgrupper) der aldrig fuldfører skole- eller erhvervsuddannelse. Det drejer sig om EGU (Erhvervsfaglig grunduddannelse, vedtaget ved lov i juni 1993) og Den Fri Ungdomsuddannelse (etableret pr. 1. januar 1995). Begge initiativer er rettet mod unge, der enten ikke kan eller ikke ønsker at deltage i de traditionelle ungdomsuddannelseskurser. Formålet er at fuldføre motivere omkring 3. 000 unge, som ellers ungdomsuddannelsen hvert år. ikke ville have gjort det, til at Luxembourg: Loven af 4. september 1990 indeholder en række hovedmålsætninger for den nationale erhvervsuddannelsespolitik for unge, hvoraf én har til formål at sikre, at alle unge kommer ud på arbejdsmarkedet med en anerkendt erhvervskvalifikation. Dette sikres ved at diversificere og forbedre tilbuddet om erhvervsuddannelse gennem udvikling og gennemførelse af uddannelsesmoduler; ved at diversificere og forbedre tilbuddel om uddannelse til dårligl stillede unge; og ved at gøre erhvervsuddannelse mere attraktiv ved at højne dens status. I Spanien drager mange unge, som forlader grundskolen uden eksamensbevis, og unge op til 21 år uden formelle kvalifikationer fordel af de såkaldte "Programas de Garantia social", der tilrettelægges af uddannelsesmyndighederne. Disse programmer sigter mod at forberede de unge til arbejdslivet samt sikre deres integration på arbejdsmarkedet eller på ny at integrere dem i skole- eller erhvervsuddannelse. 2. 1. 4. Højnelse af erhvervsuddannelsens status og tiltrækningskraft Erhvervsuddannelse skal på den ene side give de svagere grupper af unge (som nu kommer ud på arbejdsmarkedet uden kvalifikationer) mulighed for at opnå kvalifikationer, men skal på den anden side også tiltrække stærke unge (der nu vælger gymnasium og almene uddannelser). Det kan kun ske, hvis erhvervsuddannelse og ikke-obligatorisk, almen uddannelse har lige høj status. Det er igen et spørgsmål om jobmuligheder. Det er også vigtigt at sikre en horisontal og vertikal fleksibilitet i styrke uddannelsessystemerne. El af erhvervsuddannelsens status, især gennem uddannelses- eller praktikophold og udvekslinger samt nyt undervisningsindhold. Mange lande har iværksat aktioner, der sigter mod at gore det mere attraktivt for unge at vælge en erhvervsuddannelse ved at højne dens status eller letle adgangen hertil. formålene med PETRA-programmet var derfor at I Tyskland afspejler disse målsætninger sig i et nyt initiativ, der blev iværksat i 1991, og som giver nye muligheder og yderligere støtte til særligt dygtige unge under erhvervsuddannelse, og desuden har man drøftet og gennemført nye bestemmelser, der letter overgangen fra erhvervsuddannelse til højere uddannelse. En arbejdsgruppe, der blev nedsat af forbundsregeringen og delstaterne, besluttede den 10. februar 1994, at det skulle gøres mere attraktivt at vælge en erhvervsuddannelse, og at man skulle sikre lige høj status for erhvervsuddannelse og almen uddannelse efter den obligatoriske skolegang. Gruppen består af repræsentanter fra forbundsregeringen, delstaterne og arbejdsmarkedets parter. Den har udfærdiget et arbejdsprogram på mellemlangt sigt, der omfatter foranstaltninger, som skal sikre, at der tilbydes et passende antal lærlingepladser, og at kvaliteten af erhvervsuddannelsen garanteres. Det tostrengede system bør differentieres i en større målestok, således at svagere lærlinge (på grund af manglende motivation eller dårlige, sociale forhold) og højt motiverede lærlinge får mulighed for at opnå kvalifikationer, der passer til deres personlige situation. I Belgien er der indført et specialiseringsår, som skal følge efter 3. år af erhvervsuddannelse på heltid for at gøre det muligt for unge at gå videre til en højere uddannelse og dermed styrke ligheden i status mellem erhvervsuddannelse og ikke-obligatorisk, almen uddannelse. I Det Forenede Kongerige ønsker regeringen, at akademiske og erhvervsmæssige kvalifikationer far lige høj status. I hvidbogen Education and Training for the 21st Century hedder det, at regeringen efter en bred høring har til hensigt at etablere et nyt system for eksamensbeviser på almindeligt og avanceret niveau, hvilket vil gøre det muligt for eleverne at kombinere General Certificates of Secondary Education og erhvervskvalifikationer i 15-16-års alderen eller A-levels, AS-levels (gymnasieniveau) og erhvervsmæssige kvalifikationer i 17-18-års alderen. Samtidig ønsker regeringen at øge antallet af elever, der ønsker at opnå erhvervsmæssige kvalifikationer, hvilket vil gøre det muligt at tilbyde eksaminer på et lavere niveau fra Business and Technology forberedende Education september kravene Council 1991 øge det fra og til erhvervsuddannelsesbevis, således at det kan blive en hensigtsmæssig vej til at opnå kvalifikationer på et højere niveau. I Danmark er erhvervsuddannelserne på gymnasialt niveau (HTX, HHX) et rimeligt alternativ til det almene gymnasium, eftersom de giver adgang til højere uddannelser såvel som til beskæftigelse. De er blevet meget populære og har bidraget til, at almene og erhvervsmæssige uddannelser har samme status. Italien: I slutningen af 80'erne lancerede undervisningsministeriet et større initiativ, "Progretto 92", der havde til formål at gøre grundlæggende erhvervsuddannelse til et mere attraktivt valg og øge beståelsesprocenten, f. eks. ved at indføre bredere, modulopbyggede kurser. Resultaterne har været så lovende, at de vil blive gennemført i alle erhvervsskoler senest i 1996 og vil på den måde nå ca. 20% af aldersgruppen. Del arbejde, der er gennemført under PETRA's Aktion II, anerkendes af de italienske myndigheder, der mener, at det har haft ep betydelig indvirkning på indførelsen af nye undcrvisningsmetodologier og ajourføringen af uddannelsesindholdet. Erhvervsvejledning 2. 1. 5. Erhvervsvejledning spiller en central rolle i et mere internationalt samfund, der er under hastig forandring, fordi den letter adgangen til erhvervsuddannelse og mindsker antallet af unge, der forlader skole og uddannelse i utide. Erhvervsvejledning må anerkendes som en nøgle til udvikling af menneskelige ressourcer, idet den understøtter de politikker, der fremmer et bedre samspil mellem uddannelse, erhvervskvalifikationer og mulige områder for lokal eller regional udvikling. Spørgsmålet om erhvervsvejledning får stadig større opmærksomhed i alle medlemsstater; behovet for fornyelse inden for vejledningssystemerne og udvikling af eksisterende eller iværksættelse af nye ordninger synes at være af fælles interesse. I Tyskland har PETRA-programmet støttet og fremmet beslutningsprocessen vedrørende indførelse af en fællesskabsdimension i vejledningsordningerne med tilbud om oplysninger om uddannelsesmuligheder i andre medlemsstater og samarbejde med relevante organer i de pågældende lande. I Frankrig har det nye fokus på gennemførelse af en fællesskabsdimension i vejledningen også fremmet samarbejdet mellem de forskellige kompetente ministerier og deres tjenester og har fremmet regionaliseringen af vejledningstjenesterne. Inden for rammerne af den spanske reform på området er der etableret nye vejledningsenheder på alle uddannelsesinstitutioner, og i Irland har man anerkendt behovet for en fuldstændig gennemgang af erhvervsvejledningen. PETRA-programmet har sat gang i denne udvikling og især i anvendelsen af databaser i vejledningssystemet. Desuden tager et nyt Nationalråd i Italien sig nu af udviklingen af erhvervs- og uddannelsesvejledning. tendenser: Mere I Danmark afdækker analysen af ændrede behov for vejledning tværnationalitet på grund af det indførelse af markedsøkonomi i vejledningscentrene. Sammenlignet med informationsniveauet for 4 år siden, da aktiviteterne under PETRA-programmets Aktion III blev iværksat, er der nu et langt højere bevidsthedsniveau blandt vejledere og unge om mulighederne i andre medlemsstater. indre marked; ændrede jobprofiler og tre I Det Forenede Kongerige åbner ny lovgivning nu op for nye forvaltningsmuligheder i forbindelse med den såkaldte "Careers Service". En trinvis afgivelse af tilbud på forvaltningen af lokale "Careers Services" er iværksat for at sikre, at disse faciliteter kommer tættere på arbejdsgiverne og i højere grad tager hensyn til lokale behov og betingelser. I hvidbogen om almen uddannelse og erhvervsuddannelse til det 21. århundrede (1995) hed det, at regeringens mål var, at "Careers Service" skulle bygge på eksisterende god praksis og højne standarden herfor, komme endnu tættere på arbejdsgiverne, bistå Uddannelses- og Virksomhedsrådene med at opbygge arbejdsgivernes engagement og opmuntre flere unge til at benytte sig af mulighederne for uddannelse og stile mod at opnå højere kvalifikationer. I Skotland har uddannelsesmyndighederne også ansvaret for "Careers Service". I slutningen af 1991 afholdt regeringen høringer om, hvordan man bedst kunne styrke arbejdsgivernes rolle i udformningen af denne tjeneste. Portugal: Siden 1993 er der blevet oprettet et netværk bestående af 354 psykolog- og vejledningscentre på skolerne, og deres operationsområde kan eventuelt udvides. Adskillige nyskabende foranstaltninger er udviklet i løbet af de seneste år, herunder en ny type vejledning til ansøgere til erhvervsuddannelse, der begynder på jobcenteret og fortsætter på uddannelsescenteret og vil blive udviklet på en koordineret måde, dvs. at man inddrager bidrag fra forskellige eksperter, der arbejder sammen som et hold. Nederlandene: I begyndelsen af 1993 blev adskillige vejledningsorganisationer sammensluttet i 18 regionalt baserede karrierevejledningscentre. Fra 1996 vil de blive selvstændige virksomheder, der sælger deres tjenesteydelser til skoler og virksomheder. Det politiske mål er at gøre disse centre mere efterspørgselsstyrede og sikre, at de tager mere hensyn til regionale behov. Man udfolder også bestræbelser på at skabe en national kvalifikationsstruktur for hver industribranche, der hver især får et uddannelsessystem med tilhørende afsluttende niveau, attesteringsenheder, eksaminer og eksamensbeviser og de rettigheder, der følger hermed. Et stort skridt i den retning er beslutningen om at integrere samrådene mellem uddannelsessektor og erhvervsliv, der fastsætter det afsluttende niveau for videregående erhvervsuddannelser (MIK)), og de nationale erhvervsuddannelsesråd, der fastsætter niveauet for lærlingeuddannelserne. PETRA-programmet: Gennemførelsen af disse nationale initiativer trækker på eller påvirkes af de nye muligheder for tværnationalt samarbejde, som sikres over det europæiske netværk af vejledningscentre, specielle udviklingsprojekter og uddannelsesaktiviteter for vejledningspersonale, som blev iværksat under PETRA-programmets Aktion III. Dette arbejde under Aktion III blev suppleret af Programmets andre aktioner. Adskillige ENTP-projekter arbejdede direkte eller indirekte med forskellige vejledningsaspekter og fælles udvikling af nye materialer, metoder og praksis. Et stort antal YlP'er arbejdede lokalt oplysningsmateriale for unge uden for de institutionelle rammer. Nogle af de tværnationale ligeledes fokuseret på vejledningsmetoders effektivitet og nye forskningspartnerskaber har modeller ti! imødekommelse af vejledningsbehov blandt unge. ligeledes med at etablere let tilgængeligt, Fremme af lige muligheder for unge mænd og kvinder 2. 1. 6. Et af PETR A-program mets målsætninger var at sikre flere unge kvinder i erhvervsuddannelse for at fremme en mere ligelig kønsfordeling under uddannelsen og siden på arbejdsmarkedet. Statistikkerne viser ganske klart, at der er behov for denne type aktion. (Cf. venligst bilag 2 med henblik på en analyse af de grundlæggende statistikker). Medlemsstaterne har reageret forskelligt på denne situation. Danmark: AMU-centrene, der er regionale erhvervsuddannelsescentre underlagt de nationale arbejdsmarkedsmyndigheder nye erhvervsuddannelseskurser rettet mod målgrupperne af arbejdsløse, ufaglærte kvinder. arbejdsministeriet, indført række har og en 10 I den flamsktalende del af Belgien sigter en ny uddannelsespolitik mod at fremme tilgangen til og deltagelsen i uddannelsessystemet generelt. Med henblik herpå har man defineret risikogrupper og nye koncepter såsom måder, hvorpå man kan gøre så store grupper som muligt opmærksomme på disse uddannelser. Inden for disse generelle rammer lægges der særlig vægt på en politik, der prioriterer pigers valg af en teknisk uddannelse. Portugal har en af de højeste bcskæftigelscsprocenter for kvinder i Europa (42,7%), men man har udviklet to foranstaltninger: a) positiv særbehandling i programmer, der gennemføres af Instituttet for beskæftigelse og erhvervsuddannelse; og b) projekter med det formål at uddanne og integrere kvinder (f. eks. iværksætterkurser for kvinder). I Irland antydes det i regeringens hvidbog om uddannelse af 1995, at regeringen forventer, at alle instanser inden for højere uddannelse vil udvikle og offentliggøre politikker med henblik på at fremme lighed mellem kønnene. Den højere uddannelsesrnyndighed vil være ansvarlig for overvågningen af disse politikker og sørge for passende bistand på nationalt plan. PETRA-programmet: Temaet om "at øge antallet af piger og unge kvinder i tekniske og erhvervsmæssige uddannelser" har været gennemgående i he|e PETRA-programmets levetid (1988-94). Som resultat heraf var dette tema i centrum i 111 projekter ud af i alt 732 projekter, der var involveret i ENTP'er. Der var en god kønsmæssig fordeling i programmerne, men ikke desto mindre var der en tendens til, at den pågældende sektor afspejlede eksisterende mønstre. Der var et flertal af piger og unge kvinder inden for servicefag og handel, hvorimod unge mænd var i overtal i de traditionelle industribrancher. Lige muligheder har også en fremtrædende plads i Leonardo da Vinci-programmet. Således skal erhvervsuddannelse sigte mod at fremme lige muligheder for så vidt angår mænds og kvinders adgang til erhvervsuddannelse og deres faktiske deltagelse heri, især således at man åbner nye arbejdsområder for dem og opmuntrer dem til at vende tilbage til arbejdet efter en afbrydelse i karriereforløbet. 2. 1. 7. Dårligt stillede personer Styrkelsen af denne prioritet afspejlede konklusionerne fra formandskabet for Det Europæiske Råds møde i København i juni 1993, hvor man indtrængende henstiller til en mere intensiv indsats for at mindske arbejdsløsheden og den sociale udstødelse i Fællesskabet, især når det drejer sig om unge. Dårligt stillede unge omfatter mange forskellige grupper, lige fra unge arbejdsløse og unge med indlæringsproblemer til personer med et mentalt eller fysisk handicap. Den indsats, der gøres på medlemsstatsniveau er og bliver væsentlig, og følgende udviklingstendenser kan afdækkes. I Danmark er der etableret produktionsskoler, der tilbyder uddannelse til unge arbejdsløse under 25 år uden formelle kvalifikationer, der ikke skønnes at være umiddelbart motiverede for eller at have mulighed for at erhverve sådanne kvalifikationer. Skolerne giver målgruppen mulighed for at deltage i kombinerede uddannelses- og produktionskurser. I Irland har man truffet særlige foranstaltninger for ikke-bofaste personer Det drejer sig om uddannelses-workshops, hvor denne befolkningsgruppe kan få hjælp til at udvikle alle sine muligheder for at bryde den onde cirkel af analfabetisme og sociale afsavn, som de pågældende er fanget i og give dem selvtillid og sætte dem i stand til at blive selvforsørgende medlemmer af samfundet. 11 I Frankrig indførte man i 1990 solidaritets-ansættelseskontrakter (contrats emploi solidarité) for de 18-25-ârige, der har vanskeligt ved at finde beskæftigelse. Disse giver kvalifikationer svarende til en erhvervsmæssig "baccalauréat" elleret teknisk bevis. I Luxembourg gennemførte man rettet mod børn med indlæringsvanskeligheder. I 1991 fremlagde Undervisningsministeriet 40 foranstaltninger, der skulle gøre det lettere at integrere udenlandske børn. Imidlertid er disse muligheder hovedsageligt til rådighed på lavere niveauer, og det har endnu ikke været muligt at indføre dem på højere niveauer af erhvervsuddannelse. foranstaltninger særlige I Det Forenede Kongerige har man ud over det generelle Youth Training program-iværksat adskillige foranstaltninger for sårbare grupper. Det drejer sig om unge hjemløse, unge fra de indre byer og andre dårligt stillede områder, som får tilbudt et Training for Work-program. I PETRA-programmet var "dårligt stillede unge" en prioriteret målgruppe, og mindst 10% af uddannelses- og praktikpladserne var beregnet til dem. Resultater og erfaringer har vist, at disse ophold er et stærkt pædagogisk instrument for denne gruppe, og mange enkeltpersoner har forbedret deres livssituation delvis som et resultat af mobilitetserfaringen. Imidlertid har erfaringerne også vist, at det ligger langt ud over et program som PETRA-programmcts formål og midler at påtage sig det tunge ansvar for de dårligt stillede unge i Den Europæiske Union. Det nye Leonardo da Vinci-program tager disse udfordringer op, og en af dets målsætninger er at fremme lige adgang til grundlæggende og videregående erhvervsuddannelse for unge, der er dårligl stillede af socioøkonomiske, geografiske eller etniske grunde eller på grund af fysisk eller mentalt handicap. 2. 2. Højnelse af kvaliteten i erhvervsuddannelse og tilpasning til forandringer De nationale reforminitiativer har også til formål at højne kvaliteten og sikre tilpasningen af den grundlæggende erhvervsuddannelse til de behov, der er under stadig forandring. I følgende kapitel identificeres de mere betydningsfulde tendenser, der er tæt forbundet med hinanden, og som tjener til at styrke deltagelse i erhvervsuddannelse og højne erhvervsuddannelsens status og tiltrækningskraft. Nederlandene: Erhvervsuddannelsen er i øjeblikket genstand for betydelige ændringer. Reformen begyndte i 1987, og i 1996 blev der vedtaget en ny lov (SVM-wet) om erhvervsuddannelse og voksenuddannelse sammen med en omstrukturerings- og moderniseringslov (SMV-wet) for videregående, erhvervsmæssig uddannelse. Erhvervsuddannelse dækker nu videregående erhvervsuddannelse, lærlingeuddannelse og erhvervsuddannelse i forbindelse med ordninger for arbejdsløse samt videregående erhvervsuddannelse på deltid til bestemte erhverv. Formålet med reformen er at indføre et fleksibelt system af genoptrænings- og genopfriskningskurser for at bringe uddannelsen i overensstemmelse med arbejdsmarkedet og bruge åen uddannelsesmæssige infrastruktur til gavn både for personer i arbejde og for arbejdsløse. Grækenland: I henhold til den nye nationale ordning for erhvervsmæssig uddannelse har man etableret institutter for erhvervsuddannelse (iEK'er). Formålet med dem er at modernisere det græske udbud af erhvervsuddannelse og at sikre en højere kvalitet heraf. 1 Portugal tog man et særligt betydningsfuldt skridt i retning af at højne kvaliteten i erhvervsuddannelse med udviklingen af en ny type erhvervsskoler. "Escolas Profissionais", hvor man samtidigt erstattede de gamle tekniske/faglige kurser med nye teknologiske kurser. Der er 12 vedtaget love med henblik på at etablere: a) en juridisk ramme for erhvervsuddannelse ved at indarbejde den enten i uddannelsessystemet eller arbejdsmarkedet via lovbestemmelser, der giver den den krævede ensartethed og effektivitet; b) en juridisk ramme for erhvervsuddannelse i tilknytning til arbejdsmarkedet; c) et system, der giver erhvervskvalifikationer til gengæld for uddannelse i tilknytning til arbejdsmarkedet eller opnået gennem erhvervserfaring; d) et system til oprettelse og drift af højere erhvervsskoler; e) udbredelse af teknologiske kurser i skoler på sekundært niveau. Luxembourg: Loven af 4. september 1990 om reform af videreuddannelse fastsætter som mål at kommunikationsteknologier i læseplanerne både som fag og som indlæringsmidler. inddragelsen af intensivere teknisk og erhvervsmæssig informations- og Irland: Der tilbydes en bred række af erhvcrvsuddannelscsprogrammer for at imødekomme individuelle elevers særlige behov og erhvervslivets behov for menneskelige ressourcer. Hovedmålsætningerne for programmerne er at forbedre skole- og erhvervsuddannelsessystemets lydhørhed og fleksibilitet, således at det kan imødekomme uddannelsesmæssige, sociale og økonomiske behov; at gøre Irland til et mere attraktivt sted for nye virksomheder at slå sig ned ved at tilbyde en højt uddannet, dygtig og fleksibel arbejdsstyrke; at fastholde og styrke deltagelse i erhvervsuddannelse på alle niveauer for at fremme retfærdighed og styrke industriens konkurrenceevne; at give virksomheder og arbejdstagere de færdigheder, der er nødvendige for at klare erhvervsmæssige, strukturelle og teknologiske forandringer; og at sikre det irske erhvervslivs konkurrenceevne ved at kunne tilbyde uddannet arbejdskraft på forskellige niveauer. Fremme af unges kreativitet, initiativ og iværksætterånd 2. 2. 1. Når den grundlæggende erhvervsuddannelse skal tilpasses de nye kvalifikationskrav, bør man prioritere udvikling af tværfaglige færdigheder og kvalifikationer højere end specifikke jobrelaterede færdigheder for at fremme og tilskynde til kreativitet, initiativ og iværksætterånd blandt unge. Denne tankegang vinder stadigt større indpas i forbindelse med de nye metoder for uddannelse af unge i alle medlemsstater. Danmark er én af flere medlemsstater, hvor man i reformen af erhvervsuddannelsessystemet har lagt særlig vægt på udvikling af tværfaglige færdigheder ved at kræve, at en tredjedel af undervisningsfagene inden for erhvervsuddannelse skal være almene discipliner, der sigter mod at styrke det enkelte menneskes personlige udvikling og sætte de studerende i stand til at spille en aktiv rolle i samfundet. I Luxembourg er en af målsætningerne for erhvervsuddannelse, der blev defineret under reformen af 1990, at ændre undervisningsmetoderne med henblik på at fremme kursistens selvstændighed og kreativitet, evne til at søge og finde frem til måder at løse problemer på, samarbejdsevne samt evne til at kommunikere mundtligt og skriftligt i det flersprogede miljø, der er karakteristisk for Luxembourg. I Tyskland har man i den løbende reform eller omorganisering af uddannelseslæseplanerne, der lagt særlig vægt på at forbedre allerede har fundet sted i en række erhvervssektorer, undervisningsmetoder, der fremmer personlig udvikling, motivation, ansvarsfølelse og nøglefærdigheder hos unge. PETRA-programmet har spillet en vigtig rolle for at fremme disse metoder, idet det har skabt rammerne for pilotinitiativer og lettet en omfattende tværnational udveksling af erfaringer. Noget centralt i dette arbejde var udviklingen af metoder til stimulering af tværfaglige nøglefærdigheder, 13 for projektarbejde, nye bedømmelsesmodeller eller efteruddannelse af som forbereder de unge til bedre at kunne klare de hastige ændringer i kravene på arbejdspladsen, nye beskæftigelsesmønstre og endog muligheder for al udøve selvstændig erhvervsaktivitet. Både Det Europæiske Netværk af Uddannclscspartncrskabcr og ungdomsinitialivprojeklerne har fokuseret meget stærkt på disse aspekter og udviklet forskellige modeller, der omfatter specifikke former lærere og undervisere. Dette arbejde har vakt stor interesse blandt erhvervsskoler, erhvervsuddannelsescentre og virksomheder. Ophold under Aktion til disse udviklingstendenser i de nationale uddannelsessystemer ved at skabe el virkeligt miljø, hvor man kan "omsætte teori til praksis", hvilket forbedrer den enkeltes kvalifikationer, ligesom de tværfaglige kvalifikationer udvikles yderligere. lit særligt forskningspartnerskab blev oprettet i 1991 med henblik på at analysere effektiviteten af forskellige ordninger for initiativrige, kreative uddannelser. I giver et værdifuldt supplement 2. 2. 2. Dygtiggørelse af lærere og undervisere Den afgørende faktor, når man skal fastslå standarden af den grundlæggende erhvervsuddannelse, er kvaliteten af undervisningen og underviserne. De fleste, hvis ikke alle, nationale reformer, der er omtalt i denne rapport, er ledsaget af store bestræbelser på at efteruddanne lærere og undervisere. I Belgien lægges der stor vægt på efteruddannelse af undervisere. I henhold til et regeringsdekret af 1993 defineres målsætningerne for uddannelse af lærere, der underviser i skoler på sekundært niveau, som evnen til at gennemføre uddannelsesmæssige og pædagogiske prioriteter; udvikling af en personlig adfærd, således at de effektivt kan tage vare på menneskelige relationer; ajourføring af kvalifikationer og erhvervsmæssige færdigheder i udøvelsen af deres erhverv; tilegnelse af viden og evner med henblik på at udøve en anden funktion; indsigt i samfundsmæssige problemer, der påvirker unges adfærd, samt forståelse for sociale, økonomiske og kulturelle fænomener; og endelig udvikling af kommunikation, gruppearbejde såvel som gennemførelse og udvikling af projekter inden for undervisningsinstitutionernes rammer. I Irland anerkender undervisningsministeriet ligeledes, al der er behov for en sammenhængende, national politik om og et omfattende program for læreres faglige udvikling, mens de er i job. Derfor forudsætter man i hvidbogen om uddannelse fra 1995 en større omstrukturering af kursustilbud til lærere/undervisere i job. I Tyskland var PETRA-programmet det første program, der dannede rammen for tværnationalt samarbejde mellem undervisere, og som gav disse undervisere mulighed for at sætte sig ind i forskellige metodologier og på nogle områder i erhvervsuddannelsen såsom multimedier. teknologier på højt niveau i nye (National vocational Det Forenede Kongerige: Gennemførelsen af NVQ/SVQ-rammerne qualifications, Scottish vocational qualifications) fra 1986 omfatter fastlæggelse afstandarder, der skal udgøre substansen af undervisningsprogrammer for undervisere på alle områder, og som bliver indarbejdet i NVQ'eme. Et andet vigtigt initiativ er Teacher Placement Service (TPS), der har til formål at organisere praktikophold i erhvervslivet for 10% af lærerne hvert år, hvilket vil bidrage til deres personlige udvikling og være til gavn for deres elever. Bevidsthed om erhvervslivet fremmer realistiske forventninger og hjælper eleverne med at træffe mere velinformerede beslutninger om fremtidige uddannelses- og karrierevalg. Indtil nu har over 70. 000 lærere været inddraget, hvilket har været til gavn for mange tusinde unge i skolerne. 14 lærere, der I 1992 offentliggjorde det portugisiske undervisningsministerium en ny juridisk bestemmelse om efteruddannelse af lærere i job. I henhold til denne ordning skal der oprettes efteruddannelsescentre for integrerer skoler på alle uddannelsesniveauer parallelt med de hojcre uddannelsesinstitutioner, som er ansvarlige for den grundlæggende læreruddannelse. På nuværende tidspunkt er der 200 efteruddannelsescentre. I løbet af det første år modlog 70. 000 lærere- undervisning (70% af det samlede antal beskæftigede inden for grundlæggende uddannelse og uddannelse på sekundært niveau). Standard indholdet af undervisningen for lærerne omfatter følgende undervisningsstyring, undervisningsplanlægning, undervisningstilrettelæggelse og undervisningsteknologi. samfundsforhold, hovedområder: undervisning i I Spanien skal man følge strengere regler ved anerkendelse af erhvervsuddannelseslærere for at forbedre kvaliteten af undervisningen og underviserne. Således kræyes der en universitetsgrad, læreren skal tilhøre Foreningen af lærere på sekundært niveau, og endelig skal underviseren have fuldført et pædagogisk kursus for lærere. lejligheden via de tværnationale partnerskaber Nogle af forskningspartnerskaberne under PETRA arbejdede med dette emne, men de Heste aktiviteter på det område er gennemført inden for rammerne af EN IP. Det store flertal af projekter benyttede til at udveksle medarbejdere og gennemføre uddannelsesaktiviteter for medarbejderne med henbljk på at udvide disses bevidsthed om erhvervsmæssige normer, holdninger og praksis i andre medlemsstater. Siden 1988 er omkring 30. 000 undervisere, instruktører og lærere, der har deltaget i eljer stadig er involveret i PETRA- programmet, blevet introduceret til fællesskabsdimcnsioncn, ligesom de har øget deres viden om politikker, holdninger og praksis i andre medlemsstater. De er nu i deres daglige undervisning i stand til at anvende denne europæiske erfaring og således understøtte gennemførelsen af reformaktiviteter i deres respektive medlemsstater. 2. 2. 3. Attestering af kvalifikationer Attestering af kvalifikationer og den kvalitative forbedring af uddannelsesudbuddet udgør en central del af de aktuelle reformer eller den ny lovgivning, som en række medlemsstater er i gang med at indføre; nogle af udviklingstendenserne på dette område skitseres kort nedenfor. truffet foranstaltninger i den I Luxembourg er der grundlæggende erhvervsuddannelse, især gennem el lærlingesystem med to bevisniveaucr: Et grundlæggende eksamensbevis efter 2 år technique et professionnelle). Man kan senere erhverve anden grad inden for lærlingesystemet (CATP = certificat d'aptitude technique cl professionnelle). Eftersom delte system først trådte i kraft i skoleåret 1994-1995, er det endnu for tidligt al evaluere det. til at øge gennemførelsesprocenten (CITP = certificat d'initiation Irland: Det væsentligste incitament til at forbedre erhvervsuddannelsens standard og kvalitet og dens overordnede tiltrækningskraft i forhold til arbejdsgivere, forældre og unge har ligget i udviklingen af en hensigtsmæssig attestering som en del af den almene uddannelse og udvidelsen af attesteringen til den ikke-obligatoriske uddannelse og erhvervsuddannelse, der er sket gennem National Council for vocational awards. Således blev der i september 1989 indført en ny to-årig erhvervsuddannelse, som er et kursus, der munder ud i et afgangsbevis, og hvor hver deltager får et grundlag på bestemte teknologiske områder, indlæring af et fremmedsprog og erhvervserfaring (aldersgruppen 17-18 år). Erhvervserfaringen (minimum 4 uger) indhøstes i løbet af kurset. Den i uddannelsen vil blive understreget på områderne sprog, teknologi, europæiske dimension erhvervserfaring og vejledning. Dette program har været åbent for ansøgninger siden september 1995. 15 I Danmark fører alle erhvcrvsuddannelscskurser til et kursusbevis, der har almen gyldighed og udstedes af de statslige uddannelsesudvalg. Grækenland: I loven af 1992, hvor man reformerede det nationale erhvervsuddannelsessystem, hedder det, at en af hovedopgaverne er den formelle attestering af erhvervsuddannelse. Man håber, at OEEK (organisation for erhvervsuddannelse, der blev oprettet i henhold til denne lov) vil udvikle sig til et forsknings-, rådgivnings-, udøvelses- og tilsynsorgan for almene uddannelses- og erhvervsuddannelscsprogrammer, som således kan definere kriterierne for anerkendelse af beviser. I Det Forenede Kongerige tilstræbes samme mål med indførelsen af General National Vocational Qualifications (GNVQ'er), hvor det vurderes, om det enkelte menneske er kvalificeret til at få adgang til en bred vifte af relaterede beskæftigelser, herunder muligheden for, at dette kan medføre bedre kvalifikationer gennem højere uddannelsesniveauer. Skotland: SCOTVEC (Scottish Vocational Education Council) gennemførte en større reform af sine kvalifikationer på højt niveau i 1993; de centrale træk ved denne reform er foreningen af kvalifikationerne i Higher National Certificates (HNC og HND) og indførelsen af to nye kvalifikationer (SVQ'cr = Scottish Vocational Qualifications og GSVQ'er = General Scottish Vocational Qualifications). Styrkelse af forbindelserne mellem uddannelsesinstitutioner og erhvervsliv 2. 2. 4. Nogle af de vigtigste foranstaltninger, når man skal skabe tættere forbindelser mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder, er alle former for vekseluddannelser med praktikophold og lærlinge-/praktikantforhold, og næsten alle lande har udviklet bestemmelserne for deres grundlæggende erhvervsuddannelse i overensstemmelse hermed. En vigtig tendens er, at der lægges mere vægt på et tostrenget system med erhvervsuddannelse og praktisk erfaring. Som følge af den voksende bevidsthed om betydningen af tættere forbindelser mellem uddannelsesinstitutioner og erhvervsliv er lande, der tidligere ikke havde en tostrenget, grundlæggende erhvervsuddannelse, og hvor en del af uddannelsen foregår på uddannelsesinstitutioner og en anden del er praktisk erfaring i virksomheder, nu i gang med at indføre denne form for grundlæggende erhvervsuddannelse. I lande hvor det tostrengede system allerede fandtes, bliver det nu styrket (f. eks. Frankrig, Belgien). Det ser ud til, at der er en øget bevidsthed om, at praktisk erfaring er helt nødvendig for at lette unges adgang til arbejdsmarkedet ved at give dem en første praktisk erhvervserfaring. Danmark: Der er fri adgang til erhvervsuddannelse og almen uddannelse og frit skolevalg, men optaget begrænses af antallet af uddannelsespladser, som virksomhederne stiller til rådighed. For at modvirke denne kortsigtede, efterspørgselsbetingede model og for at gøre det mere attraktivt for virksomhederne at oprette uddannelsespladser blev AER-modellen (Lov om Arbejdsgivernes elevrefusion af februar 1992) etableret, og den er nu rygraden i Danmarks vekseluddannelsesmodel. Som det allerede er nævnt, har det tostrengede system en lang tradition i Tyskland, og man er i øjeblikket ved at træffe foranstaltninger med henblik på yderligere at styrke systemets effektivitet. Det Forenede Kongerige: I september 1995 blev der på nationalt plan iværksat to bestemmelser om lærlingeforhold: Modem Apprenticeships, der tilbyder unge en arbejdsbaseret vej til kvalifikationer på håndværker-, tekniker- og mellemlederniveau hovedsageligt beregnet for de 16- 17-årige, og Accelerated Modem Apprenticeships for de 18-19-årige. I Frankrig er lærlingesystemet blevet styrket på en måder, der ligger meget på linie med vekseluddannelsessystemet, som PETRA er fortaler for, og som lægger stor vægt på uddannelses- 16 lærlingeforhold blev vedtaget i 1992 med følgende og/eller praktikophold. En ny lov om målsætninger: 1. at inddrage erhvervssektorer og arbejdsgivere meget tættere i unges grundlæggende erhvervsuddannelse; 2. at forbedre lærlingenes forhold, for eksempel ved at hæve deres løn og tage de færdigheder, de allerede har erhvervet, i betragtning, når man fastlægger varigheden af deres lærlingekontrakt; 3. at tilpasse lærlingeuddannelsescentre og give erhvervsgymnasier lov til at acceptere lærlinge; 4. at indføre forhandlinger på regionalt plan om udvikling af lærlingeforhold, der kan føre til aftaler mellem staten og regionerne; 5. at udvide lærlingekontraktens gyldighed til den offentlige sektor. Det franske system omfatter nu vekseluddannelsesforanstaltninger for de 16-25-årige, der er baseret og på tilpasningskontrakter. kvalifikationskontrakter integrationskontrakter: vejledningskontrakter, typer tre I Luxembourg er en af 1990-reformens målsætninger at. tilpasse erhvervsuddannelsens indhold til den socioøkonomiske kontekst, især ved at fremme forbindelserne mellem skole og erhvervsliv. En anden målsætning er at tilpasse formålene for lærlingeforhold, således at de passer til de økonomiske og sociale ændringer og den europæiske udfordring. Nederlandene: Den I. august 1993 trådte loven om erhvervsuddannclseskurser på deltid (WCBO) i kraft; den omfatter bestemmelserne for lærlingesystemet, videregående erhvervsuddannelse på deltid samt erhvervsuddannelse til særlige erhverv. Irland: I 1991 meddelte Arbejdsministerset, at der ville blive indført et nyt lærlingesystem, og dette trådte i kraft i 1993. I alle medlemsstater blev virksomhederne opfordret til at tage aktivt del i PETRA-programmet, og en række projekter både under Aktion I og ENTP'eme blev igangsat af virksomheder. Via deres engagement i tværnationalt uddannelsessamarbejde og de muligheder, deres unge arbejdstagere og praktikanter fik for at drage fordel af et uddannelsesophold i en anden medlemsstat, blev virksomhederne i stand til at udvikle en europæisk erfaring blandt deres personale. Dette gjaldt også for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), hvor den slags muligheder sjældent er til stede, fordi de ikke har de nødvendige ressourcer til tværnationalt samarbejde. 1 Tyskland har faglige organisationer og handels- og erfaringer under Aktion håndværksforeninger kan bidrage til at i tværnationale uddannelses- og praktikophold. De kan stille de faciliteter til rådighed på lokalt og europæisk plan, som kan kompensere for den manglende organisatoriske infrastruktur i de enkelte firmaer, sikre, at kvalitet og indhold af opholdene svarer til bestemte behov og gøre det muligt at udnytte andre SMV'ers tværnationale erfaringer inden for en bestemt sektor eller lokalt område. Desuden bruger visse faglige organisationer, handelskamre og regionale myndigheder de rammer, PETRA giver, til at skabe eller udvikle deres egne netværk til tværnationalt samarbejde og fælles udnyttelse af uddannelsesressourcer, især i grænseegne, men også mellem fjernere dele af Fællesskabet. f. eks. vist, at de inddrage SMV'er I Inddragelse af a r b e j d s m a r k e d e ts p a r t er 2. 2. 5. Med henblik på bedre at tilpasse nationale tilbud om grundlæggende erhvervsuddannelse til arbejdsmarkedets behov skabes der tættere forbindelser med arbejdsmarkedets parter i næsten alle lande. Når arbejdsmarkedets parter i fællesskab definerer uddannelsesbehovet, bliver resultatet faktisk en mere effektiv uddannelse af unge. 17 Inddragelsen af arbejdsmarkedets parter i defineringen af de nationale uddannelsesbehov er en forudsætning for bedre at tilpasse uddannclsestilbuddene til arbejdsmarkedets behov. Dette emne er tæt forbundet med temaet "Styrkelse af forbindelserne mellem uddannelsesinstitutioner og erhvervsliv", men går videre, eftersom inddragelse af arbejdsmarkedets parter ikke blot omfatter tostrengede uddannelsesmetoder, men også inddragelse af arbejdsmarkedets parter i defineringen af uddannelsesbehov og finansiering af visse uddannelsestilbud. Arbejdsmarkedets parters rolle er blevet styrket i næsten alle lande, og dette aspekt bliver højt prioriteret på nationalt plan. Danmark: Traditionelt har arbejdsmarkedets parter altid været stærkt involveret i udbuddet af erhvervsuddannelser, og med reformen af 1989 er deres position inden for systemet blevet yderligere styrket både på nationalt og lokalt plan. Arbejdsmarkedets parter deltager i vid udstrækning i den politiske planlægning og forvaltningen af systemet på centralt såvel som på lokalt plan, og systemet er udformet med henblik på at sikre, at arbejdsstyrken hele tiden har de færdigheder og kvalifikationer, der kræves på arbejdsmarkedet. Organisationsstrukturen på nationalt plan omfatter et nyt Erhvervsuddannelsesråd, der overvejer generelle spørgsmål. Rådet er et rådgivende organ, som sender anbefalinger til undervisningsministeren. Det inddrager også brancheudvalg (hvor arbejdsmarkedels parter er repræsenteret med lige mange medlemmer), som tager sig af spørgsmål om uddannelsesindhold. På skolcniveau er der oprettet lokale uddannelsesudvalg, hvor repræsentanter for arbejdsmarkedets parter skal have flertal. Disse udvalg har en rådgivende funktion og skal styrke samarbejdet mellem skolen og det lokale arbejdsmarked. I af år er de en der løbet række seneste indgået Italien: aftaler mellem erhvervsuddannelsesmyndighederne og arbejdsgiverforeninger og fagforbund på nationalt og regionalt plan. Som følge heraf deler arbejdsmarkedets parter nu ansvaret for f. eks. at afdække behov for færdigheder på regionalt plan, udformning og levering af uddannelsesindhold, og navnlig skal de sørge for praktikpladser. Siden 1992 har disse praktikophold været obligatoriske på både tekniske uddannelser og erhvervsuddannelser. Både tværnationale ophold under Aktion I (hvor over 3. 500 unge under grundlæggende erhvervsuddannelse og omkring 2. 000 unge arbejdstagere deltog) og det arbejde, der blev udført under ENTP-projekter, bidrog til at integrere erhvervserfaring i uddannelsernes læseplaner. Relevansen af tværnationale ophold, således som de er udviklet under i det lovforslag om praktikophold, der blev vedtaget af PETRA, blev eksplicit anerkendt Parlamentet i 1993. I delte lovforslag fastslås det, at alle regler om f. eks. italienske praktikanters sociale og juridiske status også skal gælde for udlændinge, der er på praktikophold i Italien, hvilket således giver dem en stærk, juridisk status. til opgave at udvikle uddannelsesmål, der er gældende Nederlandene: Arbejdsmarkedets parter har nu hovedansvaret for at fastsætte standarden for den grundlæggende erhvervsuddannelse: brancheudvalg, hvor uddannelsesinstitutioner også deltager, har for både videregående erhvervsuddannelser og lærlingeuddannelser. De skal også afdække de nye behov for uddannelse, der dukker op. Arbejdsmarkedets parter har sæde i bestyrelsen for de nyoprettede regionale beskæftigelsesudvalg. Endelig bidrager de med at for uddannelserne. Uddannelsesinstitutionerne og arbejdsmarkedets parter skal i snævert samarbejde blive enige om de midler, der skal anvendes for at nå. uddannelsesmålene, for eksempel vedrørende praktikopholds rolle og plads. læseplaner levere I Belgien blev et flamsk treparts-uddannelsesråd oprettet i 1991 med det formål at samle alle identificere instanser, der var involveret erhvervsskoler, uddannelsesbehovene i fælles bestræbelser på at i erhvervsuddannelse, oplysninger relevante tilbage sende og de til arbejdet med uddannelsesinstitutioner og arbejdsformidlinger. Lignende udvalg blev også oprettet på regionalt plan. Denne institutionelle indsats blev fulgt op med dannelsen af ( ieneralslaterne for Teknisk Uddannelse i 1993, der forener repræsentanter for uddannelse, arbejdsmarkedets parter og regering i tilpasse del af Belgien uddannelsesprogrammerne til arbejdsmarkedets behov. I den fransktalende markerede de nationale uddannelsesmyndigheder og arbejdsmarkedets parters underskrivelse af et såkaldt lærlingecharter (Charte d'Apprentissage) i marts 1993 begyndelsen på et tæt samarbejde og samspil mellem skoler og erhvervsliv. omgruppere studielag områder inden visse for og at Organisationen for erhvervsuddannelse i Grækenland har i sin bestyrelse repræsentanter fra forskellige ministerier og arbejdsmarkedets parter og er blandt andet ansvarlig for udarbejdelse, koordinering og gennemførelse af erhvervsuddannelserne og samarbejde med nationale og internationale organer. 1 Frankrig blev der etableret et Nationaludvalg om Uddannelse og Erhverv (CNEP), der sammen med Det Højtstående Udvalg om Uddannelse og Økonomi (IICEE) fra 1987, skulle samarbejde med arbejdsmarkedets parter om undersøgelse af alle afgørelser, der berører begge områder. Loven fra 1991, der vedrører etableringen af universitetsinstitutter med erhvervsuddannelser, indeholder de væsentligste bestemmelser fra aftalen, som arbejdsmarkedets parter indgik i juli 1991 (større deltagelse fra arbejdsgiverside, udvidelse af ordningen til virksomheder med under 10 ansatte, reform af vekseluddannelse osv. ). I Det Forenede Kongerige er mange af de detaljerede ansvarsområder for forvaltning og udbud af uddannelse, der imødekommer krav om særlige kvalifikationer i et bestemt geografisk område, blevet decentraliseret til Training and Enterprise Councils (TECer) og Local Enterprise Councils (LEC'er) i Skotlands tilfælde. Disse TECer og LEC'erer placeret lokalt og er arbejdsgiverstyrede organer, som er blevet det centrale i samarbejdet mellem erhvervsuddannelserne og erhvervslivet. af, og og den styrket regeringen tilsyn med arbejdsmarkedets I Portugal har aftalen om crhvervsuddannelsespolilik, der blev indgået i juli 1991 og underskrevet af på parter, erhvervsuddannelsesområdet. ! henhold til aftalen har arbejdsmarkedets parter følgende opgaver: i definition koordineringsstrukturer for erhvervsuddannelse og kvalifikationer; samt tilsyn med udviklingen i Fællesskabets erhvervsuddannelsespolitik. Arbejdsmarkedets parter er begyndt at påtage sig en vigtig og stadigt større rolle som igangsættere af erhvervsuddannelse. Der er udarbejdet nye uddannelsesprofiler og læseplaner samt nye uddannelsesprogrammer i direkte samarbejde med arbejdsmarkedets parter. Som følge af dette samarbejde er der sket en betydelig stigning i formidling og anerkendelse af nye uddannelsestilbud, og unge har fået lettere ved at få beskæftigelse. uddannelsespolitikken; evaluering deltagelse sociale dialog af I Irland spiller arbejdsmarkedets parter en meget aktiv rolle i drøftelserne om grundlæggende erhvervsuddannelse. Irish Business and Employers' Confederation (IBEC) understregede i deres politiske erklæring af juni 1992 behovet for, at alle unge har mulighed for at deltage i et struktureret uddannelsesprogram, som arrangeres og kontrolleres af erhvervslivet og munder ud i udstedelse af uddannelsesbevis, der er anerkendt på nationalt og internationalt plan. 1 Luxembourg henstilles det i den nye lov om teknisk og erhvervsmæssig uddannelse, at skolerne etablerer stærkere forbindelser med erhvervslivet gennem støtte til samarbejdsprojekter med industrien. 19 I Spanien har regeringen vedtaget en "Plan Nacional de Formacion Profesional" som foreslået af for Erhvervsuddannelse med støtte fra arbejdsmarkedets parter. Denne plan Generalrådet organer tæt forudsætter (undervisningsministeriet, arbejdsministeriet og arbejdsmarkedets parter) om grundlæggende erhvervsuddannelse af unge (formacion regiada), uddannelse af arbejdsløse og efteruddannelse af arbejdstagere (formacion ocupacional). koordination mellem samarbejde ansvarlige alle og Decentralisering - lokalt og regionalt fokus 2. 2. 6. Unge har forskellige uddannelsesbehov og har ofte brug for hjælp til at finde frem til, hvilken speciel form for uddannelse der ville passe dem bedst: helt igennem skolebaserede uddannelser, med praktikophold, lærlingeuddannelser, kombinationer af disse i lange eller korte uddannelser osv. For at opfylde disse forskellige behov eksperimenterer adskillige medlemsstater med regionale uddannelsescentre, hvor der tilbydes forskellige uddannelsesmuligheder og undertiden også vejledning og forberedende erhvervsuddannelse. Desuden har decentraliseringen af ansvaret for udbuddet af uddannelse især bidraget til, at erhvervsuddannelse i højere grad kan tage hensyn til lokale og regionale krav. I Tyskland gennemfører man i øjeblikket et pilotprojekt (1990-1996) med navnet "decentraliseret indlæring". Vægten er lagt på samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner, virksomheder og skoler. Det bygger på den hypotese, at man i moderne, teknologibaseret arbejde har faet metoder, der har gjort det muligt og nødvendigt al fremme integrerede forhold mellem arbejde og uddannelse. "Decentraliseret indlæring" har den fordel, at den kombinerer reelt arbejde i erhvervslivet og "learning-by-doing" med international indlæring. Nederlandene: Beslutningen om at oprette regionale organer for lærlingeuddannelscssyslcmet (ROC), for erhvervsuddannelse og voksenuddannelse er et stort skridt i retning af at integrere forskellige former for erhvervsuddannelse, således som det var hensigten med den nye lov om erhvervsuddannelse og voksenuddannelse, der trådte i kraft i 1996 (WEB). ROC tilbyder følgende former for uddannelse: grundlæggende voksenuddannelse, almen voksenuddannelse på sekundært lokal, uformel niveau, uddannelse. lærlingeuddannelser, videregående erhvervsuddannelser (MBO) og I Det Forenede Kongerige blev TECerne (lokalt baserede Training and Enterprise Councils) oprettet for at imødekomme lokale behov. I maj 1994 annoncerede regeringen nye bestemmelser for at indgå kontrakter med TECer i England baseret på en betingelse om 3-årige tilladelser til TECer, der lever op til bestemte niveauer for præstationer og dygtighed. De første TEC-li I ladeiser blev udstedt i april 1995. Alle TECer skal have opnået en tilladelse senest i 1997 som betingelse for fortsat at blive finansieret af regeringen. TECerne er ansvarlige for udformning og afvikling af erhvervsuddannelse og virksomhedsprogrammer, der opfylder behovene på deres specielle arbejdsmarked. Et af de væsentlige karakteristiske træk ved loven af 20. december 1993, der dækker de næste fem år i Frankrig, er, at den styrker regionernes rolle, idet disse anses for at være hensigtmæssige, geografiske områder for erhvervsuddannelse. Det indebærer en udvidelse af den igangværende decentraliseringsproces, udarbejdelse af en regional udviklingsplan for erhvervsuddannelse for lærlinge- og unge og en kompetenceudvidelse for det koordinerende udvalg for regionale erhvervsuddannelsesprogrammer. 20 I Portugal blev undervisningsministeriet omstruktureret i april 1993, hvorved de regionale organer blev styrket og den centrale struktur mere fleksibel. Under PETRA-programmet har nogle af forskningspartnerskaberne arbejdet på nye modeller for en mere effektiv planlægning af uddannelsesudbuddet på regionalt plan. ENTP-projekternes engagement l praktisk samarbejde med en række forskellige partnere i deres lokale eller regionale miljø styrkede de lydhørheden over for nye behov. Gennem tværnationale uddannelsesophold og partnerskabsprojekter udviklede man nye metoder til at styrke mere "tværfaglige" færdigheder, der øger unges evne til at tilpasse sig ændrede krav på arbejdspladsen. Med ENTP'ernes arbejde fik man ny erfaring med fælles udarbejdelse og gennemførelse af uddannelsesmoduler, der dækkede emner med et specifikt indhold. Både de tværnationale ophold og ENTP-projektcrne har ydet et væsentligt bidrag, fordi de har sat fokus på praktiske måder, hvorpå man kan klare en række behov og forandringer med hensyn til undervisning i et nyt Fællesskab under stadig udvikling. 2. 2. 7. Modulopbygget uddannelse Betydningen af at indføre fleksible, nationale systemer for grundlæggende erhvervsuddannelse er blevet almindeligt anerkendt. Der en tendens til at gøre grundlæggende erhvervsuddannelseskurser længere, at indføre flere almene emner, der giver unge bedre muligheder for at tilpasse sig nye situationer, at lære hvordan man erhverver ny viden og giver unge mulighed for at skifte fra ét område af erhvervsuddannelsen til et andet. 2. 3. Tværnationalt samarbejde 2. 3. 1. Den europæiske dimension En række medlemsstater har målrettet undersøgt mulighederne for gennem PETRA-programmet at indføre eller styrke fællesskabsdimensionen i den grundlæggende erhvervsuddannelse. I Danmark blev to nye love - inspireret af PETRA-programmet - vedtaget i februar 1992, og alle unge har nu ret til at gennemføre den virksomhedsbascrede del af deres erhvervsuddannelse eller dele heraf i en hvilken som helst medlemsstat i EF eller EFTA. Udlandsopholdene anerkendes og godskrives fuldt ud, og der stilles økonomisk stolte til rådighed fra en uddannelsesfond, som er baseret på en arbejdsgiverbetalt uddannelsesafgift. I loved formå let er at gore målsætningerne og indholdet i de danske uddannelseskurser mere internationale, og på trods af den begrænsede erfaring indtil nu er mange erhvervsskoler og faglige udvalg interesserede i udlandsophold som en integreret og obligatorisk del af erhvervsuddannelseskurser. Tilsvarende fremlagde den nederlandske regering i begyndelsen af 1992 et diskussionsoplæg, hvor der redegjordes for den nye politik for internationalisering af erhvervsuddannelsen. Den nye politik omfatter blandt andet et nyt udvekslingsprogram for lærere og undervisere og økonomisk støtte til et nationalt center for udveksling på tværs af grænserne. Som et resultat af disse bestræbelser har næsten samtlige 140 MBO-uddannelsesinstitutioner på gymnasieniveau i 1993 deltaget i mindst et af disse tværnationale programmer. Det Forenede Kongerige: Den europæiske dimension er et vigtigt træk ved det tekniske og erhvervsmæssige uddannelsesinitiativ (TVEI) fra 1987. Man har anvendt TVEI-midler til at indføre aspekter af europæisk erhvervsliv og kultur i skoler og gymnasier og til at gøre det lettere at få erhvervserfaring i andre lande. 21 I Frankrig har et betydeligt antal akademier prioriteret udviklingen al tværnationale og især europæiske aktiviteter, og således er alle uddannelsesinstitutioner blevet tilskyndet til at deltage i fællesskabsprogrammer. Luxembourg: lin af de prioriterede målsætninger i reformen af 1990 er at forberede arbejdsstyrken på det i den grundlæggende erhvervsuddannelse. indføre en europæisk dimension indre marked ved at Andre medlemsstater har brugt deres "egne" projekter indsætte el "fællesskabsvindue" i deres nationale reformaktivilcler. I Irland har kontakten med grundlæggende erhvervsuddannelsessystemer i andre medlemsstater været et meget positivt element, som har stimuleret en dybdegående diskussion om udviklingen af det irske system. inden for ENTP til at Som en klar demonstration af de italienske myndigheders interesse i at videregive betydningen af en europæisk dimension til elever under grundlæggende erhvervsuddannelse blev det besluttet at oversætte teksten på de officielle beviser til samtlige officielle EU-sprog. Da de fremsendes sammen med en beskrivelse af deres indhold, udgør de et vigtigt bidrag til drøftelserne om uddannelsesindholdet. Deltagelse i PETRA-ophold eller andre lignende aktiviteter anføres eksplicit på beviserne. rolle i udviklingen af tværnationale erhvervsuddannelsesophold Ved at skabe netværk af projekter over hele Fællesskabets område har PETRA-programmet også skabt praktiske faciliteter til at fremme samarbejde mellem mere og mindre udviklede regioner og nord- og sydeuropæiske lande. Gennem PETRA-programmet har Fællesskabet siden 1988 spillet en for unge. særligt aktiv Sammenlignet med almindelige programmer for aktiviteter inden for ungdomsudvcksling eller universitetsstuderendes mobilitet mellem for udveksling inden for grundlæggende erhvervsuddannelse været meget begrænset og er det stadig. Undersøgelser foretaget i programmets første fase viser, at kun mellem 0,5 og 1% af de unge havde mulighed for at deltage i et udvekslingsophold i en anden medlemsstat som en del af eller et supplement til deres grundlæggende erhvervsuddannelse. Siden 1992 er udvekslingsophold blevet formaliseret under Aktion I, der nu udgør en struktureret ramme for organiseringen af uddannelses- og praktikophold i andre medlemsstater, og det er således sikret, at opholdene finder sted under betingelser, der fremmer udviklingen af erhvervsmæssig viden og færdigheder. fællesskabets medlemsstater har mulighederne på dette område, og Ved at sikre omtale af og yde økonomisk og teknisk støtte til tværnationale udvekslinger har PETRA-programmet på alle niveauer inden for undervisningssektoren fremkaldt et opsving i interessen i andre for de europæiske uddannelsesaspekter og samarbejde med partnere medlemsstater. Programmet har gennem sine aktiviteter sænket tærsklen for adgang til europæisk samarbejde for mange uddannelsesinstitutioner, som kun havde begrænset eller slet ingen tidligere erfaring europæiske uddannelsesdimension. Programmet har også fremmet ideen om, at uddannelsesinstitutionerne skal holde øjnene åbne for nyskabende produkter (metoder, materialer og kurser) og andre elementer til undervisningen og lil gengæld selv tilbyde deres egen specifikke erfaring og praksis. Dette har i et vist omfang skabt en form for initiativ blandt de institutioner, der er involveret i tværnationale ophold eller ENTP, og dette initiativ er blevet styrket gennem deres søgen efter partnerskaber på lokalt/regionalt plan, og det har hjulpet dem rolle på uddannelsesmarkedet. I en lang række uddannelscspartnerskaber har dette ført til fælles udarbejdelse og anvendelse af læseplaner og undervisningsmaterialer. I andre partnerskaber, hvor unge tog til en anden rettet disses opmærksomhed mod lil at spille en mere aktiv den 22 medlemsstat og gennemførte et nyt uddannelsesmodul udviklet i fællesskab, blev resultaterne fuldt ud godskrevet som en (del af) erhvervskvalifikation(en) i alle de medlemsstater, der deltog i det pågældende partnerskab. 2. 3. 2. Mobilitet Tværnational mobilitet er ikke blot et afgørende element, når man skal give unge "inside" viden om, hvordan andre landes arbejdskulturer; det er også et ret nyt element, der støder på en lang række forhindringer. (Hindringer for tværnational mobilitet behandles i Kommissionens grønbog "Almen uddannelse - Erhvervsuddannelse - Forskning: Hindringer for mobilitet i Det Europæiske Fællesskab", cf. bilag 3). I visse medlemsstater har PETRA-opholdene givet unge den første mulighed for at høste erfaring med uddannelse og arbejdsforhold i udlandet, og de repræsenterer den største del af de tværnationale erhvervsuddannelses- eller praktikophold, som unge fra det pågældende land har mulighed for at deltage i (Grækenland, Italien, Portugal), mens de i andre medlemsstater har stimuleret til yderligere kvalitetsforbedring og stigning i antallet af tværnationale ophold udvide erfaringsgrundlaget på dette område, og der blev udfoldet særlige bestræbelser på at overvinde de organisatoriske, sproglige og øvrige hindringer for unges deltagelse i tværnationale ophold. NCU'erne samlede erfaringer og eksempler på god praksis, ligesom de udviklede retningslinier for og materiale til fremmedsprogsundervisning, der var udformet til at opfylde PETRA-programmets og målgruppens behov. og Nederlandene). Programmet (Danmark, Tyskland bidrog til at 1 Belgien gik Arbejdsministeriet ind på at give dispensation til unge arbejdsløse, der gennemførte et tværnationalt uddannelses- eller praktikophold, som ikke oversteg tre måneder. De kunne forlade Belgien uden at miste deres ret til arbejdsløshedsunderstøttelse og uden at skulle opfylde en karensperiode, før de kunne begynde at modtage arbejdsløshedsunderstøttelse igen, når de vendte tilbage. Denne dispensation vil også være gældende under Leonardo da Vinci-programmet. Den fransktalende del af Belgien: Arbejdsministeriet anerkendte officielt PETR A-ophold i begyndelsen af 1994, og retten til at få arbejdsløshedsunderstøttelse kan bevares under erhvervsuddannelsesophold i udlandet. Det er en direkte konsekvens af et fælles initiativ taget af PETRA-NCU'erne og EU-programmet EURES. I Italien mobilitetsforanstaltninger, klart inspireret af PETRA-programmet. lov, "Progrctto 92", der er en ny integrerer lærlingeuddannelser med Danmark: I februar 1992 vedtog man to love, der kan siges at være inspireret af målsætningerne og de fælles rammer for PETRA-programmet, eftersom de vedrører mobilitet. I henhold til denne nye lovgivning kan unge, der følger erhvervsuddannelseskurser, få hele eller dele af deres praktiske erhvervserfaring i en virksomhed i et andet land og få dette anerkendt på lige fod. Indtil nu har 300 elever om året benyttet sig af denne nye mulighed, og man håber, at det årlige antal vil komme op på 500. Udlandsophold hilses velkommen og støttes juridisk og økonomisk i mange brancher, især jern- og metalindustrien, hotel- og restaurationsbranchen og byggebranchen, der har været meget aktive med hensyn til at fremme udlandsophold. Tyskland: PETRA-programmets mobilitetsaktioner har været et vigtigt supplement til de eksisterende, hovedsageligt bilaterale, udlandsopholdsprogrammer og har øget antallet af unge, der deltog i denne type aktiviteter betragteligt. Erfaringer fra udlandsophold har vist sig væsentlige for at skabe nøglekval ifikationer. 23 I Det Forenede Kongerige har Teacher Placement Service bistået med at etablere opholdsprogrammer i en række andre medlemsstater og har udviklet et netværk i hele Europa til fremme af gensidige udvekslingsophold staterne imellem. ser bort En højnelse af kvaliteten i erhvervsuddannelse er central i alle nationale reformer; i mange reformer lægges der stor vægt på at styrke forbindelsen mellem uddannelsesinstitutioner og erhvervsliv for eksempel ved hjælp af praktik- eller uddannelsesophold. Når man fra erhvervskvalifikationer, er der ingen tvivl om, at praktik- eller uddannelsesophold har meget stor betydning for unge, idet de lærer andre færdigheder. Disse færdigheder har i de seneste år vist sig at være vigtigere end snævre tekniske færdigheder, der kunne blive forældede med den hurtige teknologiske udvikling. Af den grund er erhvervelse af kernekvalifikationer blevet en af prioriteterne i Leonardo da Vinci-programmet og er et af de fem prioriterede områder, der er anført i hvidbogen "Undervise og lære - På vej mod det kognitive samfund". Nøglekvalifikationer omfatter risikovillighed, overblik og ansvarsfølelse, fleksibilitet, kommunikationsevne, sprogfærdigheder, evne til beslutningstagning og problemløsning, kvalitetsbevidsthed, selvtillid, social kompetence og tolerance samt evne til at indgå i gruppearbejde. Det er svært at måle erhvervelse af tværfaglige færdigheder - og også at vurdere dem. Imidlertid har tværnational mobilitet vist sig at være en af de bedste måder at bibringe dem på, fordi opholdene består af en række situationer, hvor man er nødt til at anvende tværfaglige færdigheder for at overleve eller få et vellykket ophold. iværksætterfærdigheder såsom kreativitet, initiativ, 2. 3. 3. Erhvervssproglig kompetence Som et supplement til målsætningerne for PETRA-programmet er det indlysende, at det er meget vigtigt at tilføje erhvervssproglige færdigheder i læseplanerne. I næsten alle lande er der en stigende bevidsthed om, at det er nødvendigt at udvikle undervisningen i fremmedsprog yderligere, og dette ses ofte i en bredere kontekst, hvor en europæisk eller international dimension kan fremmes eller i forbindelse med defineringen af tværfaglige nøglefærdigheder. På nationalt plan er det imidlertid sjældent højt prioriteret at forbedre den erhvervssproglige kompetence. Det Forenede Kongerige: Der er en stigende bevidsthed om betydningen af at øge unges sproglige færdigheder. Således er udviklingen af unges forståelse af spørgsmål i Europa og på verdensplan et integreret aspekt i den nationale undervisningsplan i Det Forenede Kongerige. Indlæring af et andet europæisk sprog er en vigtig del af den obligatoriske uddannelse for de fleste unge. Som et af grundfagene i den nationale undervisningsplan skal alle elever lære et moderne fremmedsprog. Luxembourg: En af målsætningerne for reformen af 1990 er at fremme unges selvstændighed og kreativitet og andre tværfaglige færdigheder såsom evnen til at løse problemer, samarbejde med andre og at kommunikere mundtligt og skriftligt i det flersproglige miljø, der er karakteristisk for Luxembourg. I Tyskland lægger man vægt på unges "europæiske kompetence". Videreudviklingen af det europæiske samarbejde og dynamikken i det indre marked gør det nødvendigt at koncentrere tysk erhvervsuddannelse mere om europæiske spørgsmål. I denne forbindelse er det praktiske kendskab til fremmedsprog afgørende nødvendigt, ligesom videreudviklingen af tværnationale uddannelses- og praktikophold inden for rammerne af europæiske og bilaterale udvekslingsprogrammer er det. PETRA-programmet har sammen med LINGU A-programmet støttet de nationale bestræbelser på at fremme erhvervssproglig kompetence, og det kunne sætte skub i nye, nationale initiativer som for eksempel udvikling af et nationalt handlingsprogram med henblik på at fremme sprogindlæring 24 i erhvervsuddannelsen. I forbindelse med dette handlingsprogram er der iværksat et projekt, som fremmer muligheden for, at unge arbejdstagere fra små og mellemstore virksomheder kan lære sprog i udlandet. 3. KONKLUSION OG PERSPEKTIVFJ* Der er stadig en række udfordringer at tage op i fremtiden. Det står klart ud fra analysen af de aktioner, der er gennemført under PETRA-programmet, og den politiske udvikling i række aspekter på medlemsstaterne erhvervsuddannelsesområdet bør have mere opmærksomhed fremtidige fællesskabsaktioner. Det vil være vigtigt at prioritere følgende hovedområder højt: - Formindskelse af antallet af unge, der starter på arbejdsmarkedet uden grundlæggende for grundlæggende erhvervsuddannelse. En r udviklingen af inden kvalifikationer Forøgelse af erhvervsuddannelsens tiltrækningsværd i Indførelse af en praktisk fællesskabsdimension i den grundlæggende erhvervsuddannelse Udvikling af kernekvalifikationer gennem grundlæggende erhvervsuddannelse - Styrkelse foranstaltninger af fællesskabsdimension hertil Udbredelse af fornyelse i den grundlæggende erhvervsuddannelse, i de enkelte medlemsstater og på tværs af grænserne vedrørende erhvervsvejledning og tilføjelse af en I Leonardo da Vinci-programmet har man fjernet den skarpe adskillelse mellem grundlæggende erhvervsuddannelse og videregående erhvervsuddannelse med det formål at fremme livslang uddannelse og tættere forbindelser mellem uddannelsesudbud på alle niveauer. Det bygger på erfaringer på og erhvervsuddannelsesområdet og er således udformet til at tage nogle af de ovenfor skitserede fremtidige udfordringer op. Programmet blev vedtaget den 6. december 1994 og dækker den 5- årige periode fra 1994 til 1999, og samtlige 18 EØS-lande deltager i det. fællesskabsprogrammer PETRA-programmet andre fra 25 Bilag 1: Fordelingen af økonomiske ressourcer til programmets forskellige aktioner er opsummeret nedenfor: Mio. ECU 1988-1991 1992-1994 1992 1993 1994 Aktion I: Tværnationale uddannelses- og praktikophold * Unge under grundlæggende erhvervsuddannelse Unge arbejdstagere, unge under videre erhvervsuddannelse, unge arbejdsløse 15. 844 39. 200 3. 699 13. 143 5. 144 12. 557 7. 000 13. 500 Subtotal, Aktion 1 Aktion 1! - ENTP'er - YlP'er Subtotal, Aktion II (55. 044) (16. 842) (17. 702) (20. 500) 20. 648 5. 031 29. 935 3. 317 7. 953 1. 011 11. 001 1. 106 10. 980 1. 200 (25. 679) (33. 252) (8. 964) (12. 107) (12. 180) Aktion III: Samarbejde inden for erhvervsvejledning ** Nationale ressourcecentre Udviklingsprojekter Tværnationale erhvervsvejledere projekter Subtotal, Aktion III Supplerende foranstaltninger om uddannelse af 3. 548 2. 340 600 414 638 2. 310 1. 396 530 (5. 888) (1. 014) (2. 034) (2. 840) Informations- og udbredelsesaktiviteter Nationale koordinationsenheder Teknisk bistand på fællesskabsplan Samarbejde om forskning og undersøgelser Subtotal, supplerende foranstaltninger 2. 823 3. 082 6. 385 2. 021 (14. 311) 4. 239 4. 540 *** 2. 356 719 1. 554 2. 900 728 (5. 901) 1. 380 1. 466 *** 807 2. 140 1. 520 *** 820 (11. 135) (3. 653) (4. 480) 1ALT 39. 990 105. 319 32. 721 35. 496 40. 000 * I perioden 1988-1991 blev de tværnationale uddannelses- og udvekslingsophold organiseret inden for rammerne al" ENTP. ** I perioden 1988-1991 blev aktiviteterne inden for erhvervsvejledning medtaget i ENTP's arbejde. *** Fra 1993 og fremover er posten for denne bistand opført under del A på Kommissionens generelle budget. 24> Bilag 2: Statistisk baggrund er den hvor periode, faldende, nuværende befolkningstallet I står erhvervsuddannelsesinstitutionerne over for øget konkurrence om unge i den aldersgruppe, der søger uddannelse. I 1988, det første år PETRA-programmet var i kraft, var det samlede antal 15- 19-årige i Fællesskabet 26,1 mio. , og det blev anslået, at omkring en tredjedel af disse unge fulgte en grundlæggende erhvervsuddannelse på fuldtid eller deltid. Prognoser om antallet af unge (eksklusive Italien og Portugal) i Europa antyder, at antallet af 15- 19-årige vil stige lidt i år 2000 og derefter falde fra 17,7 mio. i år 2000 lil 15,8 mio. i år 2020. (Cf. fig. 1). Det betyder, at for blot at fastholde det samme antal mennesker med tekniske kvalifikationer som i 1995 vil erhvervsuddannelsessystemerne være nødt til at tiltrække omkring 37% af den relevante aldersgruppe i år 2020; det vil kræve endnu større bestræbelser at øge antallet af deltagere på de grundlæggende erhvervsuddannelser. Fig. 1 : Det samlede antal unge (Kilde Eurostat, EUR-12 tal eksklusive Italien og Portugal: EUR-10) Antal 15-19 årige 18000 17500 17000 I EUR-10 J 2020 1995 2000 2005 2010 2015 År Arbejdsløshedsprocenten for befolkningen som helhed har været stigende i de seneste år fra 9,2% i 1991 til 11,2% i 1994 (cf. fig. 2). Dette tal dækker over nogle store forskelle mellem lande og forskellige befolkningsgrupper. Således er arbejdsløsheden stigende i alle lande over perioden 1988 til 1994 med undtagelse af Danmark, Irland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, hvor der var et lille fald i arbejdsløsheden fra 1993 til 1994. Når man ser på ændringen fra 1992 til 1994, kunne kun Danmark og Irland udvise lavere arbejdsløshed i 1994. Desuden faldt den samlede arbejdsløshedsprocent fra 1988 til 1991, hvorefter den steg igen (cf. fig. 3). 2> Fig. 2: Arbejdsløshedsprocenter, årlige gennemsnit (kilde Eurostat) -' | EUR 12 | B [ DK | D | EL | E | MÆND OG KVINDER 1 ALT F | IRL 1988 1991 1994 9,8 8,7 10,9 10,2 7,5 10 6,4 8,9 10,1 6,3 4,2 6,2 1988 1991 1994 r 7,9 7,2 9,5 6,9 5 7 5,4 7,8 9,1 \ 5,1 3,7 5,9 ' 15,4 11,4 14,4 12,6 1988 1 1991 10,9 I 1994 1 12,9 T " r— 1S88 Î98Ï" 1994 19,8 — yjy- 20,3 Î6. 7 "20,2 " '" 20 1988 1991 1994 '"'" 16,3 19,3 :. :. • " 15,1 13,6 17,7 7,6 10,2 11,2 8,7 11,2 10,6 7,8 10,2 9,7 1988 1991 1994 22,4 19,3 21,2 25,8 20 22,4 I t 9,7 12,4 11,5 7,9 4,9 6,7 6,8 3,8 5,2 6,2 3,9 5,6 7,4 3,8 4,7 7,7 7,7 na 4,9 4,8 n a 19,4 16,4 23 9,9 9,5 11,3 MÆND 15. 2 12. 3 18,5 7,6 7,4 9,4 17,3 16,2 17,7 16,8 15,6 16,7 KVINDER 12,5 12,8 na 27,5 23,8 30,9 12,8 12,1 13,6 18,4 17,3 19,7 MÆND 25,6 24,6 n a OG KVINC 40,3 31,1 38,3 ER UNDEI 22,1 21,3 23,4 25 AR 25 24,5 26,4 MÆND UN 34,1 25,7 34,3 DER 25 AR 18,3 18,1 21. 2 26,8 25,9 27,8 16,8 17,1 n a R VINDER U K I 47,7 37,8 i 43,5 | JDER25A 26 24,6 25,7 22,7 22,7 24. 7 35,6 33,5 na j 1 | L | NL | P | UK 10,9 10,1 11,8 7,3 6,8 8,3 17,2 15,6 17,8 33 28,5 31,1 27,6 24,2 27,1 39,2 33. 7 36,1 2 1,6 3,3 1,5 1,3 2,6 3 2,3 4,4 4,8 3,2 /,1 4,4 3,2 7,9 5. 2 3. 1 6,1 9,3 7,1 na 7,1 5,3 na 12,7 9,8 n. a 14,6 11,4 n a 13,9 10,8 na 5,7 4 6,1 8,5 8,9 9,6 J 4 2,8 5,3 8,7 10 11,2 i 8 5,7 7,3 13,1 9,1 11. 4 9,6 6. 5 9. 5 8,3 7,6 7,4 12,4 15 14,9 13. 3 17,3 17,5 15,4 12 n. a I 17,5 12,1 13,6 | I | 11. 3 12,1 11,8 Fig. 3: Arbejdsløshedstendenser for Den Europæiske Union (EUR-12, kilde Eurostat) '•& o*>" Forklaring: <25:F <25:M+F < 25: M T. F T: M + F T: M «**- \oe°- 'jé*. «*** Arbejdsløshedsprocent for unge kvinder under 25 år Arbejdsløshedsprocent for unge (mænd og kvinder) under 25 år Arbejdsløshedsprocent for unge mænd under 25 år Arbejdsløshedsprocent for kvinder Arbejdsløshedsproeent for den samlede befolkning i den erhvervsaktive alder Arbejdsløshedsprocent for mænd X£ Nogle lande (cf. fig. 4) har særligt høje arbejdsløshedsprocenter (IRL: 17,7% i 1994 og E: 23% i 1994), mens andre har meget lave antal arbejdsløse (P: 7,0% i 1994; L: 3,3% i 1994). Det betyder, at arbejdsløsheden i lande med de fleste vanskeligheder (li) er næsten 7 gange højere end i det land, der har den laveste arbejdsløshed (L). Yderligere er arbejdsløsheden højere blandt kvinder end blandt mænd. Således var arbejdsløsheden for kvinder 13,1% i 1991 sammenlignet med kun 8,7% for mænd, og 12,9% i 1994 sammenlignet med kun 9,5% for mænd. Fig. 4: ARBEJDSLØSHED PR. LAND (Kilde Eurostat) Unge har været særligt hårdt ramt af arbejdsløshed i hele PETRA-programmets løbetid (cf. fig. 5). Gennemsnitligt er arbejdsløshedsprocenten for unge under 25 år dobbelt så høj som for befolkningen som helhed, idet den kom op på 21,3% i 1991 og 20,2% i 1994. Der er en svag tendens til, at unges arbejdsløshed nærmer sig den, der gælder for befolkningen som helhed. Således var forholdet mellem arbejdsløsheden for unge og for befolkningen i den erhvervsaktive alder 2,03 og faldt til 1,85 i 1994, men dette kan skyldes, at arbejdsløsheden generelt er stigende. Fig 5: Arbejdsløshedsprocent: unge & den samlede befolkning i den erhvervsaktive alder (Kilde Eurostat) EUR12 P=M+F M F Y=YM+YF YM YF Y /P Y F /P 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 10. 5 8. 7 13. 1 21. 3 19. 1 23. 9 2. 03 2. 28 9. 8 7. 9 12. 6 19. 8 17. 4 22. 4 2. 02 2. 29 8. 9 7. 1 11. 8 17. 6 15. 2 20. 3 1. 98 2. 28 8. 3 6. 6 10. 8 16. 8 14. 7 19. 1 2. 02 2. 30 8. 7 7. 2 10. 9 17. 7 16. 3 19. 3 2. 03 2. 22 9. 4 8. 1 11. 3 18. 4 17. 4 19. 5 1. 96 2. 07 10. 5 9. 3 12. 3 20. 1 19. 5 21 1. 91 2. 00 10. 9 9. 5 12. 9 20. 2 19. 3 21. 2 1. 85 1. 94 Forklaring P: Den samlede befolkning (mænd og kvinder) M: Mænd i alt F: Kvinder i alt Y: Den samlede befolkning under 25 år (mænd og kvinder) YM: Mænd under 25 år i alt YF: Kvinder under 25 år i alt 13 Forholdet mellem arbejdsløshedsprocenten for unge og arbejdsløshedsprocenten for den samlede befolkning i den erhvervsaktive alder G/P 2. 05 2. 00 1. 95 1. 90 1. 85 1. 80 1. 75 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 Ar Her kan vi igen konstatere betydelige forskelle landene imellem, idet Luxembourg kun har 7,l% i 1994, og Tyskland kun har 5,2% i 1994. Lande med et højt arbejdsløshedsniveau blandt unge er Spanien med 38,3% i 1994 og Italien med 31,l % i 1994. Ligestilling: Arbejdsløshedstallene viser afgjort, at arbejdsløsheden for kvinder generelt er højere end arbejdsløsheden for mænd. Således var arbejdsløshedsprocenten for kvinder 13,1% i 1987 (8,7% for mænd) og 12,9% i 1994 (i modsætning til kun 9,5% for mænd). Når vi ser på gruppen af unge tydeligere: Unge kvinder har en særligt høj kvinder under 25 år, er situationen endnu arbejdsløshedsprocent (i 1994 var 21,2% af de unge kvinder arbejdsløse sammenlignet med 19,3% af de unge mænd og 10,9% af befolkningen som helhed, cf. fig. 2). Arbejdsløsheden for unge kvinder har i store træk fulgt den samme tendens som arbejdsløsheden for befolkningen som helhed, idet procenten falder let fra 1987 til 1991 og derefter stiger igen. Arbejdsløshedstallet for unge kvinder i Fællesskabet dækker over meget store forskelle landene imellem: Arbejdsløsheden for unge kvinder er særligt høj i lande som Spanien (43,5% i 1994) og Italien (36,1% i 1994). I Italien ligger arbejdsløshedsprocenten for kvinder (1994: 17,8%) på over det dobbelte af procenten for mænd (1994: 8,3%). Andre lande har bemærkelsesværdigt lave arbejdsløshedsprocenter for unge kvinder, f. eks. Tyskland med kun 4,7% i 1994. for befolkningen Endvidere er det interessant at se på forholdet mellem arbejdsløshedsprocenten for unge kvinder (cf. fig. 6). Vi kan konstatere, at som helhed og arbejdsløshedsprocenten forskellen mellem de to procentsatser bliver mindre, idet forholdet i 1987 var 2,27, mens det i 1994 var faldet til 1,94. Arbejdsløshedsprocenten for unge kvinder er imidlertid stadig næsten dobbelt så høj som arbejdsløshedsprocenten for befolkningen som helhed. Endelig bør det bemærkes, at arbejdsløshedsforholdet for unge kvinder nærmer sig det, der gælder for unge generelt. 2o Fig 6: Arbejdsløshedsprocent for unge kvinder sammenlignet med arbejdsløshedsprocenten for befolkningen som helhed (kilde Eurostat) ARBEJDSLØSHED unge (kvinder) / Befolkning EUR 12 G/P •YF/P 1994 Unge under 25 år (mænd og kvinder) Forklaring : Y: YF: Unge kvinder under 25 år P: Samlet befolkning i den erhvervsaktive alder (mænd og kvinder) 3f Bilag 3; References PETRA Publications: Office for Official Publications of the European Communities "European Handbook for Guidance Counsellors - Complementary version", 1996 "Promoting Equal Opportunities for Girls and Young Women in Initial Vocational Training", 1995 "Promoting Initiative and creativity of young people", 1995 "Compendium PETRA", 1995 "The European Dimension in Vocational Guidance", 1995 "Responding to New Skill Needs - a Regional Perspective", 1995 "Transnational Placements: Impact and Potential", 1995 "European Handbook for Guidance Counsellors", 1994 "Vademecum PETRA - Applicant's guide for 1994", 1993 "Report on the Implementation of the PETRA Programme 1988-1991", Presented by the Commission to the Council, the European Parliament, the Advisory Committee on Vocational Training and the Education Committee, June 1992 PETRA Research Studies "The PETRA Research Partnerships 1989-1993: An overview of research outcomes", Published by Instituut voor Toetepaste Sociale Nijmegen, The Netherlands, 1995 "Strategies to Improve Young People's Access to and their Progression within Initial Vocational Training", A study prepared at the request of the European Communities, J. Banks, EN, FR, DE, November 1994 "Recognition and Certification of Transnational Training and Work Experience Placements", Synthesis report of national level reports published by SCOTVEC (Scottish Vocational Education Council), July 1994 "Education and Vocational Guidance in the European Community" A. G. Watts, J. Guichard, P. Plant, M. L. Rodriquez, July 1993 PETRA Working Documents "Aspects of Evaluation for Transnational Vocational Placements", PETRA Action I. Produced by the Carl-Duisberg-Gesellschaft, one of the PETRA NCUs in Germany, in cooperation with other PETRA NCUs, 1995 "Training Package for Transnational Partnerships" Computer based training pack, produced by Léargas, Irish PETRA NCU, in cooperation with other NCUs, 1995 "Report on the Closing Seminar of the PETRA Programme", Killiney, Ireland, 9-10/02/1995 - European Commission £ 2- "Basic Communicative Skills and Cultural Knowledge for Transnational Vocational Placements", Published by L&irgas, Dublin, on behalf of the NCU Working (iroup on foreign Languages, June 1994 "Catalogue of National Guidance Resources Centres", Commission of the European Communities, 1994 "PETRA - Vocational Training in the Agricultural Sector - the Contribution of the PETRA Programme", Commission of the European Communities, 1993 "PETRA - Action I - Placements in figures", European Commission, 1992 Background Documents "Education - Vocational Training - Research: The Obstacles to transnational Mobility", a Green Paper by the European Commission "Structures of the Education and Initial Training Systems in the European Union" 1995 - Prepared jointly by Cedefop and Eurydice Office for Official Publications of the European Communities "White Paper: Teaching and Learning - Towards the Learning Society", 1995, European Commission "Development of Statistics on Initial Vocational Training - final Report", Anastasia Fetsi A study prepared by Eurostat at the request of the Commission of the European Communities, 1995, "Individual Portfolio Pilot Project Final Synthesis Report". Prepared for the European Commission by the National Council for Vocational Qualifications (NCVQ), David Handley, March 1995 "L'Europe et la formation professionnelle des jeunes - transférer les acquis de PETRA dans LEONARDO et EMPLOI/YOUTHSTART", Racine Editions, 1995 "From PETRA to LEONARDO: European Cooperation in Initial Vocational Training", CIBB's- Hertogenbosch, Rijksuniversiteit Leiden, July 1995 Council Decision of 6 December establishing an action programme for the implementation of a European Communitty vocational training policy. OJEC L340, Volume 37,29 December 1994. ISSN 0378 - 6978 Cedefop publications 1994/1995 "Reports on Vocational education and training" in France, Belgium, Netherland, Germany, Italy, Spain, Ireland, UK, Luxembourg, Greece, Portugal, Denmark, 1994 National Final Reports on the implementation of the Petra Programme. 1995 Reports from Denmark, France, Ireland, Portugal, Luxembourg, UK, Belgium, Greece, Germany 13 ISSN 0254-1459 KOM(97) 385 endelig udg. DOKUMENTER DA 04 13 16 Katalognummer : CB-CO-97-388-DA-C ISBN 92-78-23013-8 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg