eurovoc_concepts:
EU action
application of EU law
arrangement of working time
occupational health
working time

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 15. 07. 1997 KOM(97) 334 slutlig Vitbok om sektorer och verksamheter som inte omfattas av direktivet om arbetstid (Framlagt av kommissionen) Vitbok om sektorer och verksamheter som intc omfattas av direktivet om arbetstid I nnehallsforteckning INLEDNING DEL 1: BAKGRUND OCH ANAL VS Gemenskapens stadga om arbetstagamas gnmdlaggande sociala rattighetcr Arbetstidsdirektivct Allman sikerhet Problemet Undantagets art och omfanning Egenforetagare Sysselsattningen i de undantagna sektorema Lag- och avtalssituation i mcdlemsstatcma Vcrk. ~amhct pa gcmcnskapsniva Gcmcnsamma kommittecr och undcrs6kningar Analys och utvardcring av de cnskilda scktorcma Vagtransport Jamvag Stadstransportcr lnre vattcnvagar Lufttmnsport Sjotmnsport Havsfiske Ovrigt arbete till sjoss Uikare under utbildning DEL 2: AL TERNATIV Atgirdskriterier Miijliga atgirder Alternativ I: Ett icke-bindande tillvagagangssatt Altcrnativ 2: Ett utcslutandc scktorinriktat tillvagagangssatt Altcmativ J: Ett diffcrcnticrat tilMigag~lngs~itl Altcrnativ 4: Ett hclt och h~lllct ovcrgripandc tillvagagangssatt DEL 3: FRAMTIDA INRIKTNING Fiirslag till fdrf arandc SLUTSATSER BILA GA - 2 - 3 3 3 3 4 4 4 5 5 6 6 7 8 8 9 10 10 11 12 n n 15 17 17 17 17 18 18 18 19 19 22 24 Vitbok om sektorer och verksamheter som inte omfattas av direktivet om arbetstid INLEDNING l. 2. 3. Syftet med denna vitbok ar att finna de basta satten att sakerstalla skydd av halsa och sakerhet vad galler arbetstid for arbetstagare, som for narvarande av inte arbetstidsdirektivet (93/104/EG). omfattas analyserar den Vitboken bestir av tre delar. Den forsta delen beskriver bakgrunden och nuvarandc I den andra delen situationen. presenteras olika alternativ. I den tredje delen tagger kommissionen fram sina synpunkter pa hur man skall ga vidare i denna fraga, pa grundval av de synpunkter som erhalls pa denna vitbok. samrad Vitboken har utarbetats genom med informellt pa arbetsmarknadens grundval av ett arbetsdokument fran kommissionen. parter ha tillfredsstallande halso- sakerhetsvi11kor pa sin arbetsplats. och Arbetstidsdirektivet 1993 an tog 5. Ministerradet den 23 november direktiv 93/104/EG om arbetstidens fOrlaggning avseenden. i vissa Direktivet grundar sig pa artikel 118a i Fordraget om upprattandet av Europeiska gemenskapen, som forut~atter att mcdlcmsstatcrna skall "sarskilt strava e. fter att,. friirmt i friiga om arbetsmiljon,. framja forbattringar av arbetstagares hatsa och sakerhet. ". 6. arbetstagarna De framsta malen ar att sakerstal la att skyddas mot effekter, som inverkar menl igt pa deras halsa och sakerhet och som orsakas langa arbe_tsdagar, otillracklig vila eller Direktivet ojamn faststaller foljande (artiklarna 3-8): arbetsrytm. synnerhet oskal igt av i DEL 1: BAKGRUND OCH ANALYS • Minst Gemenskapens tagarnas rattigheter stadga om grundlaggande arhet~ sociala 4. stadga gemenskapens om grundlaggande arbetstagarnas sociala in gar rattigheter best:ammelser om arbetstid och behandlar Punkt 7 semester. tillnarmning villkoren av betraffande arbetstidens langd och behandlar forlaggning. en varje arbetstagares viloperiod varje vecka och arlig betald semester, medan punkt 19 faststaller att varje arbetstagare skall Punkt 8 ratt till 11 timmars led ighet samman 24- per hangande timmarsperiod. • En rast da arbetsdagen ar langre an sex timmar. • Minst 24-timmars hangande ledighet varje vecka. samman- • En maximal arbetsvecka om 48 timmar i genomsnitt inklusive overtid. • Fyra veckors betald semester arligen. - J - 7. 8. • Arbetstiden for nattarbetande far inte overstiga ett genomsnitt av atta timmar under varje 24- timmarsperiod. innehaller aven Direktivet bestammelser om skydd av natt och och halsa sk iftarbetarcs sakcrhet. Atgarder ma'itC avcn vidtas, sa au det vid organisering av arbete enligt en viss rytm tas hansyn till den allmanna principen om att anpassa arbetet till arbetstagaren. slag olika bostad innehaller omfattande Direktivet bestammelser om tlexibilitet vid tillampning av direktivets principer pa sarskilda situationer. Direktivet ger till i synnerhet mojlighet avvikelser fran alla de viktigaste bestammelserna, forutom bestam melsen om semester varje ar, under manga av inbegriper omstandigheter. Dessa langt avsrand mellan "i fraga om arbetstagarens och arbetsplats eller da arbetstagarens olika arbetsplatser 1 igger langt fran varandra", "i fraga om arbeten som kraver en kontinuitet i servicen eller produktionen", "pa omraden inom vilka det forekommer forutsagbara arbetstoppar" och "vid olycksfall eller da risken for olycksfall ar overhangande". Dessutom tillats for alla verksamheter avvikelser fran dessa genom bestammelser kollektivavtal eller avtal mellan arbetsmarknadens parter. Dessa tillats van) igen "under avvikelser att forutsattning berorda de ges motsvarande arbetstagarna kompensationsledighet". Nar det galler en arbetsvecka som ar hogst 48 timmar tillater avvikelserna i genomsnitt "berakningsperioder" for berakning av genomsnittet som kan omfatta bestammelsen om upp till sex manader i alla fall dar avvikelser till tillat~ och l 2 manader genom kollcktivavtal cllcr avtal mcllan arbctsmarknadcns parter. upp 9. Medlemsstaterna skulle genomfora direktivel mre den 23 november 1996. Allman sakcrhet I O. A ven om det ar arbetstagarnas halsa och sakerhet som ar det egentl iga temat viii for denna vitbok, kommissionen betona de fordelar som arbetstidsbestammelser i alla sektorer ger allmanheten. Detta galler sarskilt transportverksamhet och Iakare under utbildning, dar trotthet pa grund av mycket Ianga arbetsdagar kan utgora en d irekt risk for andras valbefinnande och sakerhet. I Romfordraget foreskrivs sarsk i Ida gcmenskapsatgardcr i 110111 omradcn dar de behovs mr all hi)g sakerstal la en fal I dar transportsakerhetsniva. dessa atgarder beror arbetstiden (kortiden) skall man sakerstalla att de stammer overens med de atgarder som skyddar arbetstagarens halsa och sakerhet. I Problemet Undantagets art och omf attning 11. Kommissionens ursprungliga forslag till direktiv om arbetstid omfattade alla ekonorniska sektorer och al I ekonom isk verksamhet. Radet beslot emellertid att undanta vissa sektorer och viss verksamhet fran direktivets rackvidd. Den exakta ordalydelsen om direktivets rackvidd ar: "Detta direktiv skall tillampas arbets omrdden. med undantag for Luft-, inom alla - 4 - 12. 1arnvags-, vag- och sjotransporter, havsfiske, liksom annat arbete till sjoss samt det arbete som utfors av lakare utbildning. " (ArtikeJ 1. 3). under art det: faststalls I sextonde stycket i mgressen tiJJ direktivet "Med till det aktuella arbetets hansyn vara sarsldlda nOdvandigt att speciella dtgarder betriiffande forliiggningen av arbetstiden inom vissa omrilden och verksamheter som inte onif attas av detta direktiv. " vidta kan det 13. SaJedes ansag radet att undantagen skall ha direkt samband med det slag av arbete som berors. Det ar inte fraga om att haJsa och sakerhet avseende arbetstid ar tilJrackJ igt sakrat inom dessa sektorer och verksamheter. Ett gemensamt drag fOr alla dessa sektorer, fransett fOr arbete som utfOrs av lakare under utbildning, ar att en vasentlig del av i tjanstgoringen nyckelposition fOrutsatter att de ar borta fran hemorten. fOr arbetstagare inom 14. U ndantagen har formulerats pa ett satt som har toJkats sa att alla arbetstagare transport- och havsfiskesektorerna ar undantagna fran direktivets rackvidd, dvs. aven de som utfor stationart arbetc. Kommissionen anser att detta b6r kJargoras, eftersom det inte finns nagot objektivt ska) till varfor dessa skulle "icke-mobila" med diskrimineras arbetstagare som utfor motsvarande arbetsuppgifter andra sektorer. Det ar arbetets art som bor ligga som grund och inte en definition pa den 11 sektor" som arbetstagaren arbetar i. arbetstagare jamfOrt inom IS. Vad galler "annal arhclc till sji}ss" och "arbctc som utf()rs av l~ikarc under utbildning" hanvisas det antingen el ler "verksamhet", uttryckJigen varvid problemet med att definiera det arbete som ingar inte uppstar. underforstatt till Egenforetagare 16. Egenforetagare omfattas som inte av direktiv 93/104/EG. Det finns manga egenforetagare inom vissa undantagna till sektorer, exempel sektorerna fOr vagtransport inre vattenvagar. Det finns och emellertid egen aven manga foretagare inom andra sektorer som redan omfattas av direktivet, som byggnadsindustrin. tiJJ Argumentet sarbehandl ingen inom vissa sektorer horde fortsatta pa grund av den stora andelen egenforetagare kan darfor inte godtas. I den ekonomiskt sett viktigaste undantagna sektorn, dvs. omfattas vagtransportsektorn, egenforetagarna av den befintl iga fOrordningen om arbetstid. exempel att 1 7. eventuell snedvridning trygga ar Eftersom malsattningen maste halsan och vara att sakerheten, kommissionen emel lertid medveten om foljderna av en av konkurrensen och att det ar ab sol ut noovand igt sakerstal la att transportsakerheten. Pa grund av i denna vitbok ett detta forordas integrerat vid genomforandet av gemenskapens och riktlinjer socialpolitik. tillvagagangssau transport for Sysselsattningen sektorerna de mufantagna 18. Det totala sysseisatta. antalet inklusive egenforetagare, i a. Ila de - 5 - sektorer och verksamheter, som undantagits direktivet, ar cirka 5. 6 miljoner (cirka 4 % av den totala sysselsattningen inom EU 1 ). Av dessa arbetar 3,5 miljoner inom arbetar vagtransport. Dessutom cirka tre miljoner inom transport som utfors "for egen rakning"2 , och dessa ar fran inte undantagna I bilagan presentera<; direktivet. uppskattningar av det totala antalet sysselsatta inom de ol ika sektorerna Mera verksamheterna. och den detaljerad sektorsvisa (se punkterna 29-66 nedan). information ges analysen Lag- och avtalssituation staterna i medlems antogs 19. Det har skett betydande forandringar lagstiftning sedan inom nationell 1993. Dessa direktivet aterspeglar delvis de atgarder som medlemsstaterna har vidtagit for att genomfora direktivet och delvis benagenheten att ga mot storre galler nar flexibilitet arbetstidsarrangemang, och ofta i kombination forkortad arbetstid. En undersokning av lag inom avtalssituationen och Europeiska unionen har nyligen forberetts av Europeiska stiftelsen och forbattring for levnadsvillkor3 • arbets- med det av Kalla: Sysselsattningen i Europa 1996. 2 Till storsta dclcn kcmikalicr, oljcproduktcr, livsmcdcL byggnadsmatcricl samt grossist och dctaljhandcl. /,imitations to Legal and ( 'ontractual l Inion Working Time publiccrad for Europciska gemenskapernas officiella publikationcr och Peeters Publications. in av Byran the Huropean 20. ArbeL<;tagarna omfattas nar gall er i mycket olika utstrackning av en allman eller arbetstidslagstiftning sektorspecifik bade oi ika det medlemsstater och ol ika sektorer. Alla medlemsstater har nagot slag av lagstiftning som ger ett viss skydd nar det galler arbetstid for vissa grupper arbetstagare. av intc Lagstiftningen ar emellertid enhetlig eller konsekvent. I vissa fall all manna galler vissa arbetstidslagstiftningen (el ler al la) av de sektorer och verksamheter som har undantagits och i andra fall finns det sarskilda for den berorda rattsforeskrifter lander sektorn. I kompletteras av kollektivavtal. Det finns emellertid i nastan alla medlemsstater ocksa lagstiftning om arlig minimisemester inom de fiesta sektorer. de flesta lagstiftningen den for Verksamhet pa gemenskapsniva 2 J. Yid ar under den forband ta forhandlingar med Europa- andra parlamentet sig behandlingen kommissionen att initiativ vad galler sektorer och verksamheter direktivet. undantagna som till Kommissionens meddelande faststal Ide Europaparlamentet4 "att vidta kommissionens avsikt liimpliga initiativ sa snart som miijligt vad giiller de olika sektorer som undantagits direktivets riickvidd. infor forberedande arbetet Det initiativ genomforandet av dessa vidtas de inom sektorskommitteerna gemensamma for de berorda sektorerna (diir de finns). " ramen for 4 SEK(91) !054, 7. 7. 1991. - 6 - 22. 23. skall parter siikerstiilla I det medelfristiga sociala handlings programmet 1995-1997 faststallde kommissionen att man kommer att ''fortsiitta med diskussioner med samt arbetsmarknadens undersokningar angaende hur man bast de verksamheter och sektorer regleras, som inte orrif attas av riickvidden for direktivet arbetstidens organisation. Vid behov kommer kommissionen att overviiga att liigga fram forslag om komplettering av direktivet arbetstidens om organisation under I 996- I 9'J7. 11 om att samt 19'J6 liigger uttryckte arbetstidsdirektivet I sin resolution om det medelfristiga for sociala handlingsprogrammet Europa 1995-1997 parlamentet en "onskan om att kommissionen i sitt arbetsprogram infor fram lagstiftningsinitiativ om. arbetstids direktiv for de sektorer som undantas i till atgiirder for en social dialog. 11 ocksa Europaparlamentet uppmanat sitt i betankande om arbetstidsforkortning att uppmuntra de tva parterna inom sektorn att samrada pa europeisk niva for att kunna inga tlexibla avtal om sarskilt inom sektorer som for narvarande har om arbetstid. har kommissionen arbetstidsforkortning undantagits direktivet 24. Kommissionen for har sitt den Handt ingsprogram gemensamma transportpol itiken 1995-2000 lagt fram sina planer pa att inleda sektorspecifika initiativ om de arbetstid olika transportsatten nar resultatet av arbets diskussionerna marknadens parter medger detta'. 'i. mellan inom 5 Sc KOM(95) 302 slutlig. - 7. stoddc Europaparlamentct sill betankande om delta hand Ii ngs- program behovet av att lagga fram lagforslag 1 nom transportsektorn, sarskilt pa omrc'iden dar arbetsmarknadens parter inte har ingatt nagot avtal. arbetc;tid om Gemensamma kommitteer och under sokningar 25. I nom de fem transportsektorerna och anordnas havsfiskcsektorn disk uss ioncr arhcts- marknadens parter av gemensamma pa gemenskapsniva. mcl Ian i kommitteer form 26. Kommissionen bad de gemensamma kommitteerna att gora gemensamma beskrivningar av den nuvarande situationen galler arbetstidsbestammelser mom dessa ge och sektorer rekommendationer hur direktivets principer ska11 anpassas till respektive arbetsomrAde. att om vad 27. Den kommitteer traffade 16juni 1995 kommissionsledamoterna Padraig Flynn och Neil Kinnock alla fem gemensamma inom transportsektorn. Yid detta mote radde bred enighet om att det inte for att finns nagot berattigande undanta arbetstagare fran EU-lagstiftningen om arbetstid och att detta bor rattas til 1. icke-mobila 28. Vad galler annat arbete till sjoss och arbete som utfors av lakare under kommissionen utbildning initiativ objektiva undersokningar skulle genomfr. )ras for att ge undedag till neciansti1endc analys av dessa verksamhetcr tog till att Analys och utvardcring av de cnskilda scktorerna cgcn for arhctslagarna rcdan av dirckl ivet. rfikning omfattas 29. De 1 de och sektors sysselsattningsnivan foljande punkterna analyserar varje verksamhets sarskilda drag och fragor avseende forordningen om arbetstid inklusive sarskilt samt relevanta diskussionerna eller gemensamma kommitteerna arbetsmarknadens syn punkter. Denna analys foljs i varje av fraga bedomning mojligheterna till arbetstidslagstift ning inom denna sektor samt vilka problem som kan uppsra vid en utvidgning av arbetstidsdirektivet sa att det omfattar arbetstagare inom den berorda sektorn. parters en av Vagtransport ungefar arbetstillfallen siffror, men man 30. Vagtransport ar den allra storsta sektorn av dem som inte omfattas av direktivet. Det ar svart att faststalla exakta har uppskattat6 att den ger sammanlagt inom 6,5 miljoner EU. Ett av dessa stort antal arbetstagare ar egenforetagare. Det finns 1,2 miljoner person arbetstillfallen transporter, cirka 2, 1 miljoner inom yrkesmassig gcxlstransporter samt 3-3,5 miljoner inom trafik transport egen for som utfors rakning (till storsta delen kemikalier' oljeprcxlukter, I ivsmedel, byggnadsmateriel samt grossist- och detaljhandel). Det bor emel le rt id uppmarksammas att inom transport inom for 6 Road Transport in the European Union: Aspects and Enforcement of Working and Driving Time, Regulations. the Organization of - 8 - J I. Detta ar den cnda scktor som har en gemenskapslagstiftning. relevant forordning 3 820/85 Sarskilt fasts taller att den dagl iga kortiden intc far c)vcrstiga nio timmar, som tva ganger varjc vccka far utstrackas till tio timmar (under forutsattning att kompensationsledighet gcs under den foljande veckan), att foraren timmars efter fyra och en hal v korning skall ta en minst 45 minuter lang rast och att dygnsvilan skall vara elva timmar, som hogst tre ganger i veckan far minskas till nio timmar i foljd. Det finns emellertid viktiga skillnader mellan denna forordning och arbetstidsdirektivet. i Syftet med forordning 3820/85 ar inte endast att varna om arbetstagarna~ halsa och sakerhet utan ocksa att i forsta hand konkurrensft)r harmonisera hallandena mellan alla slag av vagtransportforetag samt att forbattra arbets trafiksakerheten forhallandena 1 allmanhet. Mot bakgrund av forordningens direkta koppling till trafiksakerhet omfattar den inte endast arbetstagare utan ocksa fOrare som ar egenfOretagare. bestammelserna och 32. Det oaktat foreskriver forordning 3820/85 ingen maximal arbetstid for andra arbetsuppgifter an korning, sasom till exempel for lastning och lossning som kan utgora en viktig del av den dagl iga arbetstiden for forare, av inte forordningen. Detta kan under vissa forhallanden leda till en oskal igt lang sammanlagd arbetstid. Dessutom forekommer det manga undantag och finns mojligheter till ytterligare undantag forordningen. Foljaktligen tillampas for narvarande omfattas som fran vilket bestammelser av ol ika slag inom till leder gemenskapen, betydande konkurrenssnedvridning. Detta att innebar godstransportsektorn ar kansl ig far arbetsmarknadskonfl ikter, som redan har lett till allvarliga avbrott ino'm transporttjansterna. Detta har i hog grad paverkat den fria rorl igheten far varor, tjanster och personer. Dessa brister bor gradvis reduceraC) med hjalp av lamp I iga gemenskaps insatser. tillampning 3 3. Arbetsgivama har framfart att en av befintliga battre regler skulle vara att foredra framfOr nya regler, medan fackfOreningarna betonar behovet att all i den arbetstid. Diskussionerna gemensamma kommiuen fortsatte i slutet av 1996, men de tva parterna verkar st! langt ifran varandra. tiicka bestammelser 34. Arbetstidsdirektivets bestiimmelse om en sammanhiingande dygnsvila far anses vara den svaraste regeln att tilliimpa pd mobila arbetstagare ldnga inom viigtransporter over · striickor~ Det jinns emellertid redan i motsvarande forordning 3820185, och detta ar det mest liimpliga styrmedlet for, att behandla frdgan om dygnsvila och veckovila. Det verkar inte finnas ndgot sektorspecifikt argument ·for att i arbetstidsdirektivet inte skulle kunna galla for alla arbetstagare inom icke-mobila sektorn inklusive inte arbetstagare och dem som onif attas av forordning 3820185. Kommissionen har for avsikt att i borjan av 1998 foresta viktiga iindringar av forordning 3820185 for att komplettera allmiinna atgiirder som vidtas med hiinsyn till att skydda arbetstagarnas hiilsa och siikerhet bestammelser andra avseende arbetstid. Dessa iindringar skulle bland annal inbegn/Ja nya bestiimmelser om en ovre gram·. fbr arbetstiden per dag, -vecka och fjorton dagar avseende korning samt lastning i gemenskapens lagstiftning om kortid De viigtransportsektorn. inom efter striiva kommer giiller enhetlighet det kontrollbestiimmelser och kontrollfoifaranden. iiven att lossning och niir Jarnvag En undersokning 35. Nastan en miljon manniskor i EU:s sysselsatta 15 medlemsstater var jarnvagstransportsektorn mom som 1995. for genomforts av Federationen transportarbetarnas fackforbund inom EU (FST)7 for Europeiska kommissionen 1992 arbetade 19 % av arbetstagarna som tagpersonal, lokforare och annan 3 I % och underhallspersonal (barare, upplarda arbctare, rangcrarbctare for vaxling av tag pa stationer eller privata jarnvagsspar, och containerterminaler osv. ) och 50 % var drifts- och stationspersonal. terminal er trafik- visar som att pa 3 6. Ett utmarkande drag for denna sektor ar arbetets oregelbundenhet i landsbygden. synnerhet Arbetsbelastningen av bestams antalet tag. Darfor kan det i vissa fall berakna arbetstiden. Det forekommer aven av problem vid direktivet pa langa lokforare pa tillampningen svart vara att 7 ,\'ocial a. vwcls <f the ( 'ommon '/'ran. '/JOl'f Policy: Stu_l~Y (~l the WorkinK and ,\'ocial Conditions <~/ /1_,'uropean Railway Workers av Hugues de Villelc och Brenda O'Brien (FST). -9- 1 verksamheter strackor samt medfoljande personal. Da och dessa arbetsforhallanden allmanhet omfattas av en rad kolJektivavtal pa nationell niva, kommer avsaknaden att gemenskapslagstiftning av medfora aJJt st6rre problem som till exempel att avreglering konkurrensen med nya foretag 6kar. och 37. Den nadde gemensamma jarnvags- kommitten en overenskommelse den 18 september 1996 om att bestiimmelserna i arbetstidsdirektivet bor galla for alla arbetstagare inom sektorn, inkl usive mobila arbetstagare, med lampliga anpassningar till avvikelserna. Ett villkor i overenskommelsen ar att motsvarande skall tillampas pa andra transportsektorer samtidigt. Ett ytterJigare villkor ar att befintliga arbet5tidsbestammelser skall med hjalp av tillampas pa alla nya arbetstagare inom sektorn. bestammelser lagstiftning 3 8. inom avtalen jamvagssektom verkar de Inom mellan nuvarande arbetsmarknadens parter fungera tillfredsstallande. Mot bakgrund av den overenskommelsen gemensamma kommitten jinns det inga objektiva fortsatt undantag vad gal/er denna sektor. Kommissionen kommer dessutom att noga 6vervaka utvecklingen inom denna sektor for att kunna bed6ma behovet av ytterligare insatser. skat till Stadstransporter inte namns sarskilt 39. Da denna "sektor", som omfattar vagtransport och jarnvags- i aspekter, direktiv 93/ 104 ar den undantagen fran arbetstidsdirektivet. Den ar aven till en stor del undantagen fran forordning 3820/85 (person- - 10 - inte emot delegationer transporter i I injetrafik dar I injcns overstigcr langd 50 kilometer), vilket kan inverka pa sakerhet. passagerarnas Kommissionens avdelningar har fran tagit lnternationella organisationen for kollektivtrafik som stadstransporternas fore trader fran intressen, vilka skiljer sig jarnvags- vagtransport- intressen. transportsektorernas kommer vid Kommissionen utarbetandet av ta forslag hansyn till deras onskemal. (UITP), eller att I nre vattenvagar 40. U ppskattningsvis inom vilka res ten 45 000 personer arbetar inre sektorn vattenvagar, och av dessa ar 35 000 arbetstagare ar och smaforetagare som ager ett till tre fartyg. For narvarande stiger antalet smaforetagare markbart pa grund av att stora foretag saljer sina fartyg till sina arbetstagare. Nar det galler smaforetagare som har endast ett fartyg, for ovrigt utgor majoriteten, ar deras fartyg bade deras utkomstmojlighet och derac;; som stad igvarande emellertid verkar pa Rhen omfattas for narvarande av bestiimmelser om dess besattningens sammansattning fartygets gangtid. Kopplingen mellan dessa och arbetstiden ar att smciforetagare som de ar omfattas, besattningsmedlemmar, av bestam melserna obligatorisk viloperiod och gangtider. viloperioder, och satillvida hem. om De en 41. De tva parterna i den gemensamma kommitten inre vattenvagar for beslot att ateruppta forhandl ingar i syfte att uppna en overenskommelse om arbetstid pa gemenskapsniva i inom denna sektor. Det fOrslag till overenskommelse, som lades fram av arbetstagarna, foljde i stora drag bestammelserna arbetstids direktivet. Det inneholl dock andra bestiimmelser om daglig vila pa 10 timmar jamfOrt med fOljd 11 timmar direktivet. Dessa i borjan av forhandlingar avbrots 1995 pa grund av att arbetsgivarna inte godkande att principen om for arbetstid sm3. foretagarna. skulle gall a i i av att om den direktivets 42. Utvidgningen onifatta till bestiimmelser anstiillda inom denna sektor torde inte Leda till ooverstigliga problem. ,. fven grundliiggande bestiimmelsen om daglig vilotid i arbetstidsdirektivet skulle kunna Leda till problem, tillater direktivet awikelser frdn den. berorda artikeln bade genom kollektivavtal och ni. ir arbetstagaren arbetar pd annan ort iin hemorten. Kommissionen har for avsikt att 1998 overliimna ett forslag till rddet med bestiimmelser som grundar sig pd Rhenkonventionen. for alla Forslaget skulle giilla medlemsstater. Lufttransport 43. Det att uppskattas antalct arbetstagare inom luftfartssektorn i EU: s 1 5 medlemsstater ar ungefar 375 000. Av dessa ar omkring 20 % flygbesattningar och resten ar mark personal, underhalls inklusive personal och biljettpersonal. 44. Att att kant flygtiden begransa ar nodvandigt, eftersom det lange har flygpersonalens varit prestationsformaga kan forsamras markant I foljd av samband med flygning forekommer som kombinationer av trotthet. faktorer till trotthet och orsakar som. intc patraffas i andra yrken. Pcrsonalcn bccfoma kunna forutsatts situationer, fatta beslut och tala stress under langa arbetspass, ofta nattetid och efter att ha korsat flera tidszoner. Det ar darfor nodvandigt att skydda denna personal inte endast mot kortvarig trotthet utan aven mot eventuella foljder av trotthet som har byggts upp under en langre tid. i den 45. En overenskommelse har ingatts i den gemensamma kommitten for lufttransport om att bestammelserna i arbetstidsdirektivet skall galla for markpersonal (cirka 80 3 av alla arbetstagare). Ytterligare diskus gemensamma sioner kommitten har gallt tillampningen av arbet~tidsdirektivets principer for flygpersonal. Diskussionerna har hammats av oenighet om hur dessa de pagaende fOrhaller till sig diskussionerna de inom gemensamma luftfartsmyndigheterna (JAA) om begransning av flygtiden fOr flyg- och kabinpersonal. endast bestiimmeLr;erna att om 46. Overenskommelsen i det allmii. nna bestiimmelserna direktivet bor utvidgas till att giilla markpersonal innehiir ett stort steg framilt. Vad giiller flygpersonal iir det om dygnsvila och vilopauser som kan utgora ett faktiskt problem vid en iiven om utvidgning av direktivet, dessa genom de m6jligheter till avvikelser som direktivet ger inte bor vara ooverstigliga. Kommissionen overviiger iiven av driftssiikerhetsskal siirskilda forslag till ett enhetligt system for begriinsning av flygtiden som komplettering till allmiinna dtgiirder som vidtas for att trygga arbetstagarnas hiilsa och siikerhet avseende arbetsfid. - 11 - S jotransport 4 7. Antal et anstallda pa fartyg under EU-flagg uppskattas8 cirka l 62 000). Av dessa ar omkring 129 000 (80 % ) medborgare i den aktuella medlemsstaten, medan 3 3 000 kommer fran ett annat land. till denna arbetstid 48. Langa arbetsdagar ar vanliga till sjoss. Att pa ett systematiskt satt begransa har emellertid hittills varit svart pa grund av konkurrcnscn fran fartyg som gar under trcdje lands flagg. Den minskade syssclsattningen i den EU-registrerade flottan (over 30 % mellan 1985 och 1995) har varit en av de fragor som har sysselsatt bade fartygsagare och sjofolk mest under de senaste aren. Pa grund av detta och eftersom sektorn ar global gemensamma hop pas kommitten att de internationella organisationerna traffar avtal innan gemenskapens fragor behandlas. interna den 49. En overenskommelse ingicks 1995 i sjofattsorgan isa I nternationel la au godkanna den tionen om internalionclla konvcn revidcrade tionen om normer for utbildning, for certifiering och vakthallning sjofolk galler (STCW) vaktgaende minimivilotid personer. en minimivilotid pa 10 timmar per dygn. Vilotiden far indelas i hogst tva perioder inbegripet en period pa minst I timmar konventionen faststaJls ocksa att vilotiden per vecka skaJI vara minst har 70 timmar. Kommissionen faststalls foljd. Dar vad sex for i ,\'11. u~v '/'ecn/•,'con: pr<~/essions in the Huropean l Inion, Report. the maritime I >n~/I on 50. - 12 - 0 b bestammelserna ()vcrlamnat ctt formcllt t()rslag till av dircktiv andring radet om om minimikrav 94/58/EG r~\ utbildning for sjofolk. Delta f6rsiau aterspeglar konventionen fran 1995 vad galler minimivilotider vaktgaende personer pa dack och i maskinrum. Detta andrade direktiv diskuteras for narvarande av de lagstiftande organen i Europeiska gemenskapen och den 18 juni 1997 uppnaddc Ministcrradct gcmcnsam standpunkl om dct. for en om 1996 oktohcr beslutade ledde fram godkandc I nternationel la arbetsorgan isationcn (ILO) en ny konvention (nr 180) om arbetstiden inom sjofart. Den till att strategi som konvention 180 godkandes hade utarbetats arbetsmarknadens av parter. EnJ igt konventionen har sjofolk ombord pa fartyg antingen en maximal arbetstid (14 timmar per dygn och 72 timmar per vecka) eller en minimivilotid (10 timmar per dygn och 77 timmar per vecka). Konferensen ett arrangemang som skulle tillata att bcstammclscrna i konvcntion nr 180 icke-EU kan registrerade fartyg som seglar i EU:s genom farvatten hamnstatskontroll. Efter detta har arbetsmarknadens parter betonat att det ar mycket viktigt for denna medlemsstaterna strategi ratificerar konventionen. De har ocksa i princip enats om att det finns behov av ett sarskilt styrmedel inom gemenskapen nar det galler arbetstiden inom sjofartssektorn. Pa kommer grundval av den kommissionen tidigare har snabbt lagga fram ell mrslag till dircktiv. I LO:s ta hansyn Detta skall tillkannagett tillampa<; sasom detta att att till pa konvention nr 180 och, om annat diskussioner om detaljerna, delar av arbetstidsd irektivet. intc ytterl igarc till foljer av 51. Stora har framsteg gjorts. Kommissionen viilkomnar overens kommelsen i den gemensamm11 kommitten och ser fram emot alt f ii dess deta/jerade rekommendationer. Kommissionen hoppas ocksa att ratificera medlemsstaterna ILO:s konvention nr 180, sa att minimistandarderna den maxima. la arbetstiden eller den kunna skall kortaste genomforas internationellt. vilotiden skall for Havsfiske 5 2. Det pa land finns omkring i EU :s medlemsstater9 270 000 personer som ar9etar till sjoss med havsfiske • Darutover finns det ett ratt I itet antal icke-mobila arbetstagare som arbetar inom havsfiskesektorn. Deras arbete har ett direkt samband med landning av fangster och de omfattas inte av direktivet. Det finns ocksa ett stort antal andra arbetstagare pa land som har nara anknytning till t. ex. hamnarbetstagare havsfiske, inom arbetstagare och fiskforadlingsindustrin, men dessa omfattas av arbetstidsd irektivet. redan 5 3. Bada parterna i den gemensamma kommitten for denna sektor har till kommissionen meddelat sina olika standpunkter, som avviker mycket 9 Antal fiskarc (hcl- och dcltid) (alla EU medlemsstater). Uppgifterna ar fran 1991 forutom nar det galler Grekland ( 1990) och Irland OECD, medlemsstater. (1991). Kalla: - 13 - samt karakilir karakilir speciella varandra. konsckvenscrna Arhclsgivarna fd\n motsattc sig alla arbctstidsdircktiv inom sektorn pa grund av dcnna sektors och Sarskilda subsidiaritetsprincipen. problem som anfordes inbegrep det stora antalet egenforetagare, de ckonomiska for scktorns andelsfiskarna Europa. skiftande FackfOreningarna a andra sidan antOrde som skal att atgarder ar noovandiga skydda yrkesfiskarna mot en lang arbetstid, att undantagen i direktiv 93/ 104/EG ar lampliga och avvikelser skulle kunna tillatas. De har skriftl iga fOrslag. Diskussionerna aterupptogs tidigare i ar i syfte att uppna en gemensam standpunkt. Iamnat detaljerade onooiga fOr att att i 54. Kommissionen som foresla hoppas att arhetsmo. rknadens parter skall uppna en gemensam standpunkt. Sa Lange det emellertid inte Jinns nagot avtal, skulle mo. n for for personal till sjoss sektorspecifika kunna bestiimmelser omfattar dygnsvila och veckovila. Dessutom skulle arbetsdirektivets bestammelser om betald semester och hiilsokontroll for nattarbetande samt garantier for tillracklig vila och ett hogsta antal arbetstimmar per ar kunna tillampas pa all personal inom sektorn. Hela arbetsdirektivet skulle icke-mobila al/a tillampas arbetstagare, med lamplig bestammelse forekommane fall. en avvikelser till sjoss om pa Ovrigt arbete till sjoss 5 5. Antal et som anstallda arbetar offshore varierar med sasongen. basta tillgangliga Den uppskattningen ar att det totala antalet arbetstagare, som arbetar personer med annat arbete till sjoss i EU ar ungefar 45 000. De flesta arbetar pa offshore-anlaggningar, men cirka I 0 000 arbetar. med entreprenadarbete maritimt (inklusive mattnadsdykare) och under hogsasongen arbetar cirka seismiskt 3 000 europeiska matningsarbete farvatten. Det ar huvudsakligen F orenade kungariket (med drygt halften av de EU-anstallda inom sektorn), Danmark, Nederlanderna och Italien som ar involverade av EU:s medlemsstater. personer med i dagligen 56. Enligt den undersokning som har gjorts for kommissionen 10 utfors praktiskt taget allt offshore-arbete i Nordsjon i 12 timmars skift. En del av ledningen och vissa experter arbetar inte nodvandigtvis enligt en ·fast arbetstid utan sa mycket som forutsatter. arbetet Vanligen ar man tva veckor ute till havs, men det varierar nagot beroende pa land och arbetsgivare. lnom det maritima entreprenad arbetet kungariket kommer man overens om offshore perioden mot bakgrund av hur lange racka. Om ett arbetet forvantas arbete forvantas ta ungefar fem veckor, ar det troligt att samma personal utfor hela arbetet. i Forenade 57. Det finns lagstiftning som innehaller grundlaggande bestammelser om arbetstiden eller minimiviloperioden i Danmark, Italien och offshore N ederlanderna ofta kompletteras med kollektivavtal. I Forenade kungariket finns det ingen sarskild arbetstidslagstiftning, men som och IO ( 'oshape Ud: the Working I lours in '( )ther Work at ,\'ea' in the ( 'ontext <~l !Jirective 931104//((', 1995 - 14 - for operator maste utarbeta varje vaqe sakerhetsforcskriftcr anlaggning och en bcdc>mning av de som halso- sakerhetsrisker fbr. deras utsatts bade i Arbetstiden sakerhetsforeskrifterna och risk bedomningen. och arbetstagare inga bor 58. Enligt Coshapes det (utbver rapport, som gjordes 1995, var det inte ovanligt med 6-16 timmars overtid per dagliga vecka 12 timmars ski ft et) i Dan mark. I Nederlanderna kompenserades overtid som utfors under offshore arbete med vilotid under perioden I Forenade kungariket till havs. varierade den faktiska mangden overtidsarbete beroende pa foretag och verksamhet. I de flesta fall var mycket ovanligt overtidsarbete inom rutinarbete. Overtidsarbetet hade begransats till fyra timmar per vecka, aven om det i vissa fall var dubbelt hogre. Inom ledningen var en overtid pa tva till tre timmar per dag vanligt. Italien varierade arbetsrytmen och overtidsarbetet mycket. I 59. Det forekommer ingen social dialog inom denna sektor. pa EG-niva Fackforeningarna 6nskar forhand- 1 ingar pa EG-niva, ell er om detta lycka<>, ett sarskilt direktiv. inte Arbetsgivarorganisationerna har varit motvill iga till att delta i en social huvud organisationerna uppger att de inte har mandat for detta. De anser att sektorn ar valreglerad och att det inte finns nagon motivering f6r en EG-lagstiftning inom denna sektor. Ett sarskilt problem ar att bibehalla systemet med 2 x 12 timmars skift i 14 dagar. dialog och arbetsrytm 60. Alla forslag skall tillata att systemet med 2 x I 2 timmars skift i I 4 dagar far fortsiiJta och i tillriickligt hog grad beakta den internationella och som siisongbetonade sektom har genom att tilldta att arbetstiden beriiknas pa arlig basis. Dessa arbetstagares arbetsrytm iir pa mdnga siiJt analog till de mobila arbetstagamas transport sektom genom att de inte arbetar pa hemorten. Diirfor bor de behandla. s pa dessa siitt samnui arbetstagare. av verksamheterna skulle siirskilt kunna motsvarande omf attas bestiimmelser som har foreslagits for sjotransport. inom Vissa som av Lakare under utbildning i har 61. Undantaget galler "lakare under utbildning". Begreppet "lakare under tva viktiga inrymmer utbildning" alla medlemsstater: aspekter sm vederborande avslutat och grundutbildning medicinska forbereder sig for en erkand och hogre utbildning. Utbildningens langd varierar fran en del land och land medlemsstater rader viss oklarhet om nar denna period upphor. under Lakare per utbildning" definition av arbetstidsdirektivet. "inte omfattas ar inte medicinsk som till t 62. Det yngre finns uppskattningsvis over 270 000 sjukhuslakare ( motsvarar grovt taget begreppet "lakare inom utbildning") inom EU. i Nastan halften av dem finns nationell Tyskland, lagstiftning om arbetstid redan tillampas. dar en 63. Det forekom ett uppenbart problem anstallnings lakare under i forhallandena samband med for - 15 - utbildning. I vissa lander har de en spccialstallning som inncbHr att de ~ir varkcn cgcnforctagarc, ansH\llda eller praktikanter. Yid narmarc granskning verkar det som om de i de vara lander "anstallda" i arbetsrattslig mening. anses flesta 64. Ett av natl- lakarc sardrag under for utbildning ar deras jourtjanstgoring. Den undersokning som gjordes 199411 fOr kommissionen visade att jourtjanstgoringen betraktades pa i de enskilda mycket ol ika satt medlemsstaterna. lander I manga lakare under utbildning forvantas arbeta mycket per vecka och ha langa ytterst kontinuerliga som van I igen ar ett arbet~sk ift, och alt resultat jourtjanstgoring laggs till dct van I iga vcckoarbetet. "Om del finns sarskilda om andra tillborliga arbetstidsbestammelser, leder detta i manga till att tjanstgoringssystem Jakare under utbildning arbetar utan tiHborlig vila rutinmassigt 32 timmar i fOljd och overskrider 70 timmar i I rapporten drogs extrema fall. " antalet aven om att slutsatsen veckotimmar varierade mycket, arbetade lakare under utbildning rutinmassigt mer an 55 timmar veckan i manga lander. bestammelscr eller raster inlc 65. Darfor utsatts halsan och sakcrhctcn lakarc under for ett stort antal utbildning for en uppenbar risk. Och i den utstrackning som dessa lakare deltar medicinska forfaranden och beslut som beror dire kt i 11 Coshape Ltd: Doctors in TraininK /)irective 931104/H'. the Working Hours of the context <~f in patienter kan aven dessa patienters sakerhet utsattas for risker. att ordalydelse 66. Friigan om jourtjiinst som liikare under utbildning utfor bor behandla\· pii nationell nivii, men direktivets tilliiter nuvarande medlemsstaterna definiera arbetstiden pa ett restriktivt siitt och alt samtidigt ge begreppet en vidare definition. Det foref aller daifor inte foreligga niigra praktiska raltsliga problem med alt utvidga direktivet till att omf atta under utbildning pii samma salt som det redan galler for andra anstallda lakare, under det att de befintliga awikelsema andras sii att det iir tilldtet for medlemsstatema att gripa sig an jourtjansten. Dii det overvags hur direktivet skall utvidgas, ar det emellertid nodvandigt att beakta de eventuella pa tillhandahiillandet av och kvaliteten pii hiilsoviird. verkningama liikare - 16 - DEL 2: ALTERNATIV Atgardskriterier marknadcn konkurrcrandc transports~itt. och mcllan Mojliga atgarder 6 7. laggs fram ar det Innan fOrslag noovandigt att uppstiilla kriterier enligt vilka de alternativ till atgarder som fOredras kan bedomas. Vad galler atgarder avseende arbetstagare av som arbetstidsdirektivet, fOljande kriterier vara lamp I iga: omfattas torde inte 68. Den foreslagna atgarden skall a) sakerstiilla arbetstagarnas halso och sakerhetsskydd vad gal ler arbetstiden, b) ge fOretagen mojl ighet l0sningar till avseende tlexibla driften, c) beakta eventuella konsekvenser fOr sysselsattningen, d) undvika att lagga orimliga oordor pa fOretagen, i synnerhet pa sma fOretag, och ta hansyn till sardrag i vissa sektorer som andelsfiske och ol ika slag av havsfiske, 69. e) respektera cipen, subsidiaritetsprin- t) respektera proportional itetsprin cipen. atgarder Dessutom ar det ocksa noovandigt att i mojligaste man sakerstiilla att el ler vidtagna underlatenhet att vidta atgarder tar europeiska hansyn till konkurrenskraften och allmanna sakerhetsbestiimmelser, och att de konkurrens- till inte leder inre den pa snedvridning den - 17 - finns sektorer undantagna 70. Analysen i del 1 visar att det finns ett problem att losa, dvs. att det i och alla verksamhetcr vissa arbetstagare som inte ar skyddade mot langa arbetsdagar eller som inte har en garanti for tillracklig vila. Efter att ha faststiillt de alternativa Iosa detta riktlinjerna problem maste kommissionen sakerstiilla att den valda l0sningen uppfyller kriterierna i punkt 68. for att 71. Det finns huvudsakl igen fyra satt att angripa problemet pa som kan overvagas: - Ett icke-bindande tillvaga- gangssatt. - Ett uteslutande ti I lvagagangssatt. sektorinriktat - Ett differentierat tillvaga- gangssatt. - Ett helt och hallet overgripande ti I lvagagangssatt. Altemativ I: tillvagagangssiitt Ett icke-bindande de fram 72. Med detta tillvagagangssatt skulle kommissionen antingen utarbeta en eller flera rekommendationer el ler radets lagga till fOrslag skulle rekommendationer. Detta innebara nuvarande att undantagen fran direktivet bibehalls, om det ar motiverat i en sarskild sektor. Det vasentliga skulle vara att med kraft uppmana medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att vidta noovandiga atgarder for att arbetstagare, sakerstiilla att oavsett vii ken status de har, far inte har tillrackligt med vila och alla fOredrog informella oskal igt langa arbetsdagar. De fl es ta som arbetsgivarorganisationer, yttrade sig om denna vitbok under konsultations det detta forfarandet, inklusive vissa, tillvagagangssatt, dvs. foretradde offshore-sektorn, som havdade att undantagandet av dera~ sektor bor fortga. Fackforeningarna var helt emot det tillvaga icke-bindande gangssattet. sarskilt de som Alternativ 2: Ett uteslutande sektorinriktat tillviigagangssiitt 73. Hittills det har som fOrsoka viktigaste tillvagagangssattet varit, bade inom den gemensamma kommitten och i undersokningarna, att med ledning fOr varje av arbetstidsdirektivet faststfilla sektor arbetstidsbest:ammelser tar hansyn till arbetstagarnas halso- och sakerhetssk ydd, all manna sakerhet() kra v for arbetstagare och foretags flexibilitet. Att detta behov av leda tillvagagangssatt till resultat gemensamma den kommitten verkade anda tills nyligen osannol ikt, men nu finns det viss anledning inom atminstone tva sektorer: sjotransport och jarnvagstransport. Detta tillvaga- av gangssatt Europeiska sam- organisationen (EFS). foresprakats optimism fackliga skulle har till 1 Alternativ 3: Ett dijferentierat tillviiga gdngssiitt 74. Ett tredje alternativ ar att skilja de verksamheter som kan omfattas av arbctstidsdirektivet thin dcm som sarskilda atgardcr. Delta kraver skulle innebara foljande: • Arbetstidsdirektivet utvidgas till icke-mobila att omfatta alla arbetstagare. Undantagen skulle andras pa lamp I igt satt, sa att de tar hansyn till best:ammelserna om tjansternas kontinuitet och andra operationel la krav 12. • Arbetstidsdirektivets bestam- mclscr om fyra veckors betald semester och halsokontroll for nattarbetarc skulle utvidgas till alla mobila att arbetstagare offshorc- arbetstagarc och garant era en tillracklig vila och en maximal arsarbetstid. omfatta och • En sarskild sektorsvis lagstiftning om arbetstid och mobila viloperioder offshore- arbetstagare arbetstagare skulle inforas. for och Altemativ 4: Ett heft och overg ripande tillviigagdngssiitt hdllet pa av intc Det (jarde alternativet ar 75. foresla en helt och hallet au overgripandc atgard som ~ir inriktad sektorspecifika de aspekterna nar det galler arbetstiden. I ett sadant forslag kan foljande inga: direktiv a) Fortydligande 93/ J 04/EG for att sakerstalla att alla detta direktiv galler for icke-mobila arbetstagare. b) Tillhandahallande bestammelser grund laggande minimibestammelser om arbetstid, som till exempel garanterar en ti1lracklig vila och fyra veckors betald semester per ar for alla arbetstagare som inte omfattas av direktiv 93/ I 04/EG. av i 12 lnklusivc I. ex. jourtj~i11stgtiri11g mr l:ikan; under utbildning och inom havsfiskcscktorn vcrksamhctcr pfr kajomradct, vilka har direkl samband med landning av fangslcr. - 18 - DEL 3: FRAMTIDA INRIKTNING Forslag till forfarande 76. Utvarderingen i del 1 leder till tre slutsatser. sektorer forutsatt att det 77. Den forsta ar att det finns ett halso och sakerhetsproblem som maste i alla atgardas, undantagna finns arbetstagare som inte ar skyddade mot halso- och sakerhetsrisker i och med att de ar tvungna att arbeta mycket langa dagar. Dessutom finns det inte nagra rattmatiga objektiva grunder for att utesluta nagon sektor helt. 78. Den andra ar att dct inte finns nagon orsak icke-mobila att behandla arbetstagare annorlunda an ovriga arbetstagare som redan omfattas av direktivet. och sakerhet 79. Den tredje slutsatsen ar att for att sakerstiilla ett minimiskydd avseende halsa bor arbetstidsd irektivets grundpri nciper galla for alla arbetstagare och att det inte finns nagon motivering for att helt undanta nagon sektor' forutsatt att den al I manna sakerheten och driftstlexibiliteten kan tryggas pa ett lampligt sau. ingas antingen 80. Kommissionen anser fortfarandc att avtal mellan arbetsmarknadens parter ar den basta losningen. Sadana avtal skulle kunna i enlighet med de forfaranden och tillvagagangssatt som ar normala for arbetsgivare och arbetstagare eller lagstiftning pa EG-niva. genom konstaterar Kommissionen arbetsmarknadens emellertid att lagstiftning parter foresprakar en inom de scktorcr som redan har ingatt avtal. 8 I. Mot av bakgrund alternativ 3. dessa overvaganden anser kommissionen i forsta hand att det mest praktiska tillvagagangssattet vore att inleda ett enl ighet lagstiftningsforfarande Detta med tillvagagangssatt garanterar tryggandet av halsan och sakerheten samtidigt en tillracklig flexibilitet nar det galler att till operationclla faktorcr som var den ste)rsta orsakcn till undantagen. ta hansyn tillater som det att 82. A andra sidan anser kommissionen mot bakgrund av den sektorsvisa icke-bindandc ett analysen inte skullc vara tillvagagangssatt lampligt, inte det eftersom garanterar att halso- och sakerhets bestammelserna kommer att omfatta alla arbetstagare. Det uteslutande sektorsvisa tillvagagangssattet (alternativ 2) sku1le gora det mycket svart att uppna en enhetlig eller rattvis behandling av icke-mobila arbetstagare, medan det helt och tiBvagagangs hallet overgripande sattet ( alternativ 4) inte skulle klara av att skydd tillhandahatla det avseende ha. Isa och sakerhet som de behaver. arbetstagarna mobila alternativen I Dessutom skulle och 2 till lcda 1 sncdvridning av konkurrcnscn. kunna s1g 83. Hur uppfyller foreslagna tillvagagangssattet (alternativ 3) de kriterier som faststalls i del 2 ovan? det 84. For det forsta skall arbetstagarnas halso- och sakerhetsskydd vad galler arbetstid sakerstallas. De alternativ laggs fram grundar sig pa som arbetstidsdirektivet, som syftar till att uppratta minimistandardcr. - 20 - 85. Arbetstidsdirektivet ti I later betydande flexibilitet fOr fOretagen (se punkt 8 ovan). Alla nya fOrslag bor ge mojlighet till motsvarande flexibilitet. syn punkter kommer ocksa noggrant att overvagas vid alla nya forslag fOr att sakerst:alla ytterligare flexibilitet. Arbetsgivarnas 86. Det i att vad eller far skapa viktigaste arbetstidsforkortning gal ler sysselsattningen ar att atgarder pa europeisk niva antingen skall bidra bibehalla till arbetsplatser, eller atminstone inte. sysselsattningslaget eller forsamra europeiska konkurrenskraften foretag. Asikterna om vilka effekter en for sysselsattningen gar brett isar. Dessa "Ett diskuteras gronboken en partnerskap ny for arbetsorganisation" 11. Arbetstids- direktivet tillater emellertid redan langre arbetstid an vad som ar van] igt av de Kommissionen medlemsstaterna. fast att tror dessutom minimistandarder galler tryggande av arbetstagarnas halsa och sakerhet ar viktiga for att den inre marknaden skall fungera val. fullt och vad fiesta i fragan att foretag. Man 87. Liknande argument galler i samband lagga bordor pa med foretag och sarskilt pa sma och medelstora skall undvika overdriven reglering och att oka bordan i on&lan, men aven om arbetstidsdirektivet ar komplicerat, ar de grundlaggande best:ammelserna i punkt 6 ovan mycket enkla. Den storsta orsaken till komplexiteten ar som ger direktivets flexibilitet, ta medlemsstaterna mojlighet att 11 KOM(97) 128. - 21 - l. '. ,, hansyn till speciella tOrhallanden och nationel la trad itioner. 88. Vad galler till att den och nu dom 14 subsidiaritetsprincipen har kommissionen sitt som forfogande Europeiska gemenskapernas domstol avgett om Forenade konungariket Nordirlands och Storbritannien ansokan om ogiltigforklaring av arbetstidsdirektivet. I denna dom noterar domstolen att da riidet har iir n6dviindigt att ansett att det friimja den befintliga skyddsnivcln vad giiller arbetstagares hiilm och harmonisera siikerhet forhallandena pa detta omrdde gjorda samtidigt forbiittringar bibehalls, forutsiitter uppfyllandet av detta mdl med hjiilp av minimikrav av inforande ovillkorligen atgiirder inom hela gemenskapen. Faktum ar att det intc finns nagon objektiv skillnad nar det galler de sektorer undantagits arbetstidsdirektivet och dem som omfattas av det. Slutsatsen ar darfor att det inte finns nagot att invanda mot ur subsidiaritetssynpunkt. subsidiaritet mellan lagstiftningsatgard redan som som en har vad gall er konsekvent 89. EG-domstolen propor- framhall it tional itetsprincipen att det maste utredas om de satt som anvands for att genomfora gemenskaps best:ammelse ar Liimpliga for det uppstiillda mdlet och att de inte overskrider vad som iir n6dviindigt om fOr best:ammelsen overensst:ammer med fastst:al la kunna att en 14 Dom av EG-domstolcn den 12 novcmbcr 1996 Forcnadc konungarikct Storbritannicn och Nordirland mot Europciska unioncns riid. C-84/94: m~U i proportionalitel~principen. Det ar darfor ncXJvandigt alt kunna fasl'italla om direktivet ar en onooigt kraftig atgard for att skydda arbetstagarnas halsa och sakerhet. EG-domstolens slutsats ar att arbetstidsdirektivet inte ar en for kraftig atgard. Eftersom det ar osannolikt att nagot forslag till undantagna direktiv sektorerna inte skulle vara striktare an bestiimmelserna i arbetstids direktivet, anser kommissionen alt aven tillgodoses. proportionalitet~principen inom de - 22 - SLUTSATSER offshore-arbetstagare inforas. skulle for att 90. Mot bakgrund av overvagandena ovan anser kommissionen att ett tillvagagangssatt bor pragmatiskt for narvarande til lam pas sakersralla och arbetstagare sakerhetsskyddet vad galler arbetstiden inom alla sektorer och verksamheter som just nu ar undantagna fran arbetstids direktivet. halso- for 91. Om inte foljer av annat overvagandena av de synpunkter som har lagts fram i denna vitbok, forslar kommissionen att arbetet skall av fortsatta pa grundval (se punkt 74). Enligt alternativ 3 detta alternativ skulle man skilja de verksamheter som kan omfattas av arbetsdirektivet fran dem som kraver skulle sarskilda atgarder. Detta innebara foljande: • Arbetstidsdirektivet utvidgas till att omfatta alla icke-mobila arbetstagare. Undantagen skulle andras pa lampligt satt, sa att de tar hansyn till bestammelserna om tjansternas kontinuitet och andra operationella krav. • Arbetstidsdirektivets bestam- melser om fyra veckors betald semester och halsokontroll for nattarbetare skulle utvidgas till alla mobila att arbetstagare offshore- arbetstagare och garantera en tillracklig vila och en maximal arsarbetstid. omfatta och • En sarskild sektorsvis lagstiftning om arbetstid och viloperioder for och mobila arbetstagare av gora eventuella arbetsmarknadens tagen av detta till sektorsvisa 92. Med hansyn slag hoppas atgarder skall bl i kommissionen att det framsteg pa mojligt att overenskommelse grundval parter. mellan Vad galler sarskilda atgarder avseende havsfiske (ifall diskussionerna om en gemensam politik inte leder till resultat) och ovrigt arbete till sjoss valkomnar kommissionen att arbetsgivare och fackforeningar inom havsfiske- och lamnar offshoresektorerna synpunkter pa om onskar liknande bestammelser for sin sektor (se som punkterna 47-51 ovan). sjotransport har de 93. Kommissionen i att tillampa faststallde sitt tillampningen av meddelande om A vtalet om social pol itik 15 att den ar det forpliktad som konsultationsforfaranden faststalls i detta meddelande pa alla far viktiga sociala atgarder som konsekvenser av oberoende rattsliga grund. Darfor forslagets overlamnar kommissionen denna vitbok till arbet5marknadens parter konsultation. Kommissionen for kommer naturl igtvis att darefter och samrada med arbetstagare om i alla planerade forslag. arbetsgivare innehallet 94. Kommissionen valkomnar synpunkter fran andra mottagare av denna vitbok pa de tillvagagangssatt i den. Eventuella som fore den synpunkter bor sandas foreslas t 5 KOM(91) 600. - 21 - 31 oktober 1997 til I fOljande adress (referens V /02 - WP): Europeiska kommissionen GD V/02 rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bryssel 95. Synpunkter kan avcn sanda~ Lill fOljande e-postadress: dgS-workingtime@bxl. dgS. cec. be 96. Efter detta datum kommer kommissionen att anta sin slutliga stindpunkt med vederoorl ig hansyn till alla synpunkter som framkommit fiin arbetsmarknadens parter och andra mottagare av denna vitbok. Detta dokument films tillgangJigt under ti>ljande adress: internee hup/eumpa. eu. inti GeDlm1 fi>ljande s<>lcvag nAs he01sidan for GD V: Welcome, Policies, Employment and Social Policies, dar det finns en lanlming till GD V. - 24 - TOTAL SYSSELSAITNING1 6 BILAGA Vagtransport Jarnvagstransport I nre vattenvagar Lufttransport S jotransport Havsfiske Ovrigt arbete till sjoss Arbete som utfors av lakare under utbildning Totalt 3 500 ()()()17 18 965 ()()()19 45 {)()()20 375 0002 1 160 00022 270 ()()()2:1 45 ()()()24 270 00025 5 630 000 Obs. Dessa siffror ar ungefarliga. Se fOrklaring den sektorsvisa analysen punkterna 29-66. 16 EU: s alla medlemsstater. 17 Utesluter arbetstagare som utfor transporter fOr ·cgen rakning• och som inte ar undantagna fran arbctstidsdircktivct. 18 Kalla: Road '/'ram. port in the /<. 'uropean l Inion: A:~pects <~f the Organization and J<. 'n,/iJrcemenl <~l Workin!( and /)riving Time Regulations. 1995 19 Kalla: Main statistical resultsfhr l!J(' Member Railways, 1995. 2o Kalla: GD Vll:s uppskattningar, 1996. 21 Kalla: Fliglit International World Airline Directory, uppgift for 1996. 22 Kalla: TecnEcon:. \'tudy on the maritime profession. \' in the l'. 'uropean Union, 1996. 23 Kalla: Antal fiskare (hel- och deltid) (alla EU-medlemsstater). Uppgifterna ar fran 1993 forutom nar det galler Grekland (1990) och Irland (1991 ). Kalla: OECD, medlcmsstalcr. 24 Kalla: Coshape Ltd: The Working Hours in 'Other Work at Sea' in the <'ontext <~l Directive 931104/EC, 1995. 25 Kalla: Standig arbetsgrupp for yngre sjukhuslakarc i Europa, 1996. - 25 - ISSN I 024-4506 KOM(97) 334 slutlig DOKUMENT sv 04 05 06 Katalognummer CB-C0-97-401-SV-C ISBN 92-78-23332-3 Byran fOr Europciska gcmcnskapcrnas ofliciclla puhlikationcr L-2985 Luxemburg


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1360/97 DA COMISSÃO de 15 de Julho de 1997 que fixa os direitos de importação no sector dos cereais

eurovoc_concepts:
United States
cereals
import
stock-exchange listing


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Regulation on the conclusion of the Protocol establishing, for the period from 1 May 1997 to 30 April 2001, the fishing rights and financial compensation provided for in the Agreement between the European Community and the Government of the Republic of Senegal on fishing off the coast of Senegal (COM(97)0324 C4- 0322/97 97/0179(CNS))

eurovoc_concepts:
Senegal
agreement (EU)
deep-sea fishing
financial compensation of an agreement
fishing agreement

formats: html print


title: Règlement (CE) nº 1351/97 de la Commission du 15 juillet 1997 modifiant le règlement (CEE) nº 3388/81 portant modalités particulières d'application du régime des certificats d'importation et d'exportation dans le secteur viti-vinicole

eurovoc_concepts:
export licence
fruit juice
fruit product
grape
guarantee
import licence

formats: html pdfa1b print