title: WRITTEN QUESTION No. 2405/97 by Hartmut NASSAUER to the Council. Joint actions adopted by the Council under Article K.3(2) of the TEU

text: C 102/38 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 3. 4. 98 Komission ja¤senen Emma Boninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2394/97 ja E-2422/97 (17. syyskuuta 1997) Komissio on arvoisan parlamentin ja¤senen kanssa samaa mielta¤ siita¤, etta¤ kansainva¤lisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) suosituksen, jolla edellyteta¤a¤n sopimuspuolet saattamaan voimaan Belizesta¤ ja Hondurasista pera¤isin olevan punaisen tonnikalan tuontikielto, ta¤yta¤nto¤o¤npano kuuluu yhteiso¤n toimivaltaan, sitten kun ja¤senvaltiot ovat hyva¤ksyneet toimenpiteet. Komissio aikoo antaa viipyma¤tta¤ ICCAT:in punaista tonnikalaa koskevien suositusten yhteiso¤n hyva¤ksymiseen ta¤hta¤a¤va¤t esitykset. (98/C 102/55) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2400/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Monica Baldi (UPE) (10. heina¤kuuta 1997) Aihe: Koulutuksen vapaus Italia on ainoa Euroopan maa, jossa koulutuksen valinnanvapauden osalta on edelleen sa¤ilynyt vahva eriarvoisuus, josta kansalaiset joutuvat ka¤rsima¤a¤n, silla¤ italialaisilla ei ole edellytyksia¤ valita vapaasti julkisten ja yksityisten oppilaitosten va¤lilla¤, koska yksityiset oppilaitokset ovat maksullisia ja koska niilta¤ puuttuu rahoitusta. 1. Oliko Euroopan komissio tietoinen ta¤sta¤ tilanteesta? 2. Viittaan perusperiaatteisiin, joihin Euroopan unionin perustamissopimukset pohjautuvat, kansainva¤listen ja¤rjesto¤jen antamiin julkilausumiin ja yleissopimuksiin ja erityisesti Euroopan parlamentin 14. maaliskuuta 1984 hyva¤ksyma¤a¤n pa¤a¤to¤slauselmaan koulutuksen vapaudesta Euroopan yhteiso¤ssa¤, ja kysyn, eiko¤ komissio ta¤ta¤ taustaa vasten katso, etta¤ kyseessa¤ on perustavien ihmisoikeuksien vastainen loukkaus? Komission ja¤senen Hans Van den Broekin komission puolesta antama vastaus (15. syyskuuta 1997) Yhteiso¤n tuomioistuin varmistaa ihmisoikeuksien kunnioittamisen yhteiso¤n oikeuden yleisten periaatteiden kautta ja erityisesti Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja sen lisa¤po¤yta¤kirjojen avulla. Tehokkaat valvontaja¤rjestelma¤t ja¤senvaltioissa varmistavat laajalti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunni- oittamisen seka¤ sisa¤isten muutoksenhakukeinojen avulla etta¤ ja¤senvaltioiden kauan sitten ratifioimalla Euroopan ihmisoikeussopimuksella toteutettujen menetelmien kautta. Euroopan yhteiso¤n perustamissopimuksen 126 artiklan mukaisesti koulutusja¤rjestelmien ja¤rjesta¤minen ja opetusohjelmien sisa¤lto¤ on kuitenkin yksinomaan ja¤senvaltioiden vastuulla. (98/C 102/56) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2405/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Hartmut Nassauer (PPE) (18. heina¤kuuta 1997) Aihe: Neuvoston hyva¤ksyma¤t Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 3. 2 artiklan alaiset yhteiset toimet 1. Voisiko neuvosto mainita kaikki Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 3. 2 artiklan alaiset yhteiset toimet, jotka on hyva¤ksytty viimeaikaisten Irlannin ja Hollannin puheenjohtajakausien aikana, ilmoittaen kunkin osalta: a) yhteisen toimen alullepanijan (ja¤senvaltio tai komissio), b) milla¤ tavoin parlamentille tiedotettiin ja miten sita¤ kuultiin ennen toimen hyva¤ksymista¤,


title: QUESTION ECRITE no 2617/97 de Glyn FORD à la Commission. Enquêtes anti-dumping de la Commission sur des importations de coton écru (greycloth)

eurovoc_concepts:
EU control
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
complaint to the Commission
cotton
dumping
economic survey
import

formats: html pdf print

text: C 76/130 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 11. 3. 98 (98/C 76/246) QUESTION E· CRITE P-2616/97 pose·e par Richard Howitt (PSE) a‘ la Commission (18 juillet 1997) Objet: Banques et socie·te·s de construction: frais occultes sur arrie·re·s hypothe·caires En re·ponse a‘ une plainte de M. Hill, de Leigh-on-sea, qui re·clame aupre‘s de la socie·te· de construction Cheltenham & Gloucester le remboursement de frais de proce·dure non autorise·s ajoute·s a‘ ses arrie·re·s hypothe·caires, la Commission peut-elle: 1. 2. indiquer s(cid:146)il existe d(cid:146)autres plaintes pour frais et pe·nalite·s occultes entra(cid:14)(cid:136)nant une augmentation des arrie·re·s hypothe·caires, en particulier lorsqu(cid:146)il en est re·sulte· des de·possessions? indiquer si cette pratique des institutions financie‘res est contraire a‘ certaines directives de l(cid:146)Union europe·enne? 3. examiner tous les cas relatifs a‘ ce proble‘me, en e·voquant celui-ci dans les forums approprie·s? Re·ponse donne·e par M. Monti au nom de la Commission (9 septembre 1997) La Commission n(cid:146)a pas re(cid:231)u de plaintes portant sur des proble‘mes similaires a‘ celui porte· a‘ sa connaissance 1. par l(cid:146)Honorable Parlementaire. 2. La question de l(cid:146)Honorable Parlementaire ne permet pas de se faire une ide·e pre·cise sur la pratique en cause. En tout e·tat de cause, le proble‘me des frais et pe·nalite·s affe·rents a‘ un contrat de cre·dit hypothe·caire ne fait pas l(cid:146)objet d(cid:146)une directive communautaire d(cid:146)harmonisation et rele‘ve donc du droit national et du domaine contractuel. Il en irait diffe·remment s(cid:146)il s(cid:146)agissait d(cid:146)un cre·dit a‘ la consommation, qui fait l(cid:146)objet de la directive 87/102/CEE, telle qu(cid:146)amende·e par la directive 90/88/CEE (1). Cette directive dispose a‘ titre de principe que le taux annuel effectif global du cre·dit (TAEG) doit comprendre tous les frais a‘ la charge du consommateur, a‘ l(cid:146)exception de ceux compris a‘ l(cid:146)article 1a(2). La le·gislation communautaire relative au cre·dit a‘ la consommation a ainsi e·te· con(cid:231)ue pour empe(cid:136)cher que des e·le·ments de cou(cid:136)t soient impute·s aux consommateurs sans qu(cid:146)ils en aient connaissance. La Commission a entame· une re·flexion sur la possibilite· d(cid:146)atteindre un niveau de transparence e·quivalent en matie‘re de cre·dit hypothe·caire. La question e·voquant la perception de «frais de proce·dure non autorise·s», la Commission ne doute pas que 3. le plaignant empruntera les voies de recours, administratives ou judiciaires, offertes par le droit national. (1) JO L 61 du 10. 3. 1990. (98/C 76/247) QUESTION E· CRITE P-2617/97 pose·e par Glyn Ford (PSE) a‘ la Commission (18 juillet 1997) Objet: Enque(cid:136)tes anti-dumping de la Commission sur des importations de coton e·cru (greycloth) Devant les incertitudes cre·e·es par des enque(cid:136)tes anti-dumping re·ite·re·es sur des importations de greycloth (coton e·cru), qui ont, a‘ n(cid:146)en pas douter, contribue· a‘ la disparition d(cid:146)emplois dans la re·gion du Grand Manchester, la Commission peut-elle indiquer pour quelles raisons elle enque(cid:136)te a‘ nouveau, pour l(cid:146)essentiel, sur des plaintes qui ont de·ja‘ e·te· rejete·es par le comite· anti-dumping du Conseil de ministres? Re·ponse donne·e par Sir Leon Brittan au nom de la Commission (4 septembre 1997) Bien que la Commission soit consciente du fardeau que repre·sente une enque(cid:136)te pour les parties concerne·es, elle est tenue en vertu du re‘glement (CE) no 384/96 du Conseil relatif a‘ la de·fense contre les importations qui font l(cid:146)objet d(cid:146)un dumping de la part de pays non membres de la Communaute· europe·enne (1) d(cid:146)ouvrir une enque(cid:136)te lorqu(cid:146)il existe des e·le·ments de preuve suffisants pour justifier l(cid:146)engagement d(cid:146)une proce·dure. Compte tenu des


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1397/97 DE LA COMMISSION du 18 juillet 1997 fixant, pour la campagne de commercialisation 1996/1997, le taux de conversion agricole spécifique des prix minimaux de la betterave ainsi que des cotisations à la production et de la cotisation complémentaire dans le secteur du sucre

eurovoc_concepts:
marketing
marketing year
minimum price
representative rate
sugar beet
sugar levy


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2498/97 von Maren GÜNTHER an die Kommission. Gewährleistung einer ordnungsgemäßen Bezahlung ärztlicher Honorare durch Patienten aus dem europäischen Ausland

eurovoc_concepts:
Portugal
health care
residential mobility
social security
social security legislation
worker (EU)

text: 11. 3. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 76/117 (98/C 76/224) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2498/97 von Maren Gu¤ nther (PPE) an die Kommission (18. Juli 1997) Betrifft: Gewa¤hrleistung einer ordnungsgema¤(cid:223)en Bezahlung a¤rztlicher Honorare durch Patienten aus dem europa¤ischen Ausland Es ergeben sich Probleme hinsichtlich des Einzugs von Honoraren fu¤r a¤rztliche Leistungen, insbesondere bei ha¤ufigem Wohnsitzwechsel von portugiesischen Patienten, die in einem Arbeitsverha¤ltnis stehen. Der Nachweis der Versicherung bei einer Krankenkasse ist bei portugiesischen Arbeitnehmern nicht mo¤glich. Des weiteren ist aufgrund eines ha¤ufigen Wohnsitzwechsels auch u¤ber die Angaben in den Personalpapieren kein Zugriff auf den Patienten oder dessen Versicherung mo¤glich. Welche Mo¤glichkeit besteht, eine ordnungsgema¤(cid:223)e Bezahlung a¤rztlicher Honorare durch Patienten aus dem europa¤ischen Ausland zu gewa¤hrleisten? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (9. September 1997) Die Systeme der sozialen Sicherheit der Mitgliedstaaten sind durch die Verordnungen (EWG) Nr. 1408/71 und (EWG) Nr. 574/72 (1) koordiniert. Nach diesen Verordnungen unterliegt ein in Portugal bescha¤ftigter Arbeitnehmer, der von seinem Arbeitgeber zur Erbringung von Arbeitsleistung in einen anderen Mitgliedstaat entsandt wird, weiterhin dem portugiesischen System der sozialen Sicherheit, wenn die Dauer der Entsendung 12 Monate nicht u¤berschreitet. Ist letzteres der Fall, bleibt der portugiesische Arbeitnehmer durch das portugiesische System der Gesundheits- fu¤rsorge erfa(cid:223)t. Dies bedeutet, da(cid:223) er sowohl in Portugal als auch in dem Mitgliedstaat, in dem er seine Erwerbsta¤tigkeit ausu¤bt, Anspruch auf a¤rzliche Leistungen hat. Im letztgenannten Fall werden die Sachleistun- gen im Rahmen des Gesundheitsfu¤rsorgesystems im Erwerbsta¤tigkeitsstaat auf Rechnung des entsprechenden portugiesischen Versicherungstra¤gers gewa¤hrt (Artikel 22 und 22b der Verordnung (EWG) Nr. 1408/71). Damit der Arbeitnehmer Leistungen in Anspruch nehmen kann, stellt der portugiesische Krankenversicherungstra¤ger ihm den europa¤ischen Auslandskrankenschein, Formular E 111/E 106, aus. Zusa¤tzlich dazu wird ku¤nftig ein neues Formular E 128 gelten, das speziell fu¤r in einen anderen Mitgliedstaat entsandte Arbeitnehmer bestimmt ist, die seit dem 1. Februar 1997 in den Genu(cid:223) erweiterter Anspru¤che kommen. Hat der entsandte Arbeitnehmer seinen sta¤ndigen Aufenthalt in dem Mitgliedstaat, in dem er seine Erwerbsta¤tigkeit ausu¤bt, so kann er gegen Vorlage des Formulars E 106 einer Krankenversicherung im Aufenthaltsstaat beitreten. Verfu¤gt er aber nicht u¤ber einen sta¤ndigen Wohnsitz, so hat er bei Inanspruchnahme a¤rztlicher Behandlungsleistungen das Formular E 111 vorzulegen. Dieses Formular dient als Nachweis daru¤ber, da(cid:223) der Arbeitnehmer nach dem portugiesischen System krankenversichert ist. Jeder, der dieses Formular vorlegt, ist berechtigt, die nach den gesetzlichen Bestimmungen des Mitgliedstaats, in dem der Betreffende seine Erwerbsta¤tigkeit ausu¤bt, vorgesehenen a¤rztlichen Leistungen in Anspruch zu nehmen. Die anfallenden Kosten werden vom portugiesischen Versicherungstra¤ger erstattet. (1) Aktualisiert durch die Verordnung (EG) Nr. 118/97 (ABl. L 28 vom 30. 1. 1997), zuletzt gea¤ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1290/97 (ABl. L 176 vom 4. 7. 1997). (98/C 76/225) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2502/97 von Patricia McKenna (V) an die Kommission (18. Juli 1997) Betrifft: Brand der nuklearen Anlage in Sellafeld (Vereinigtes Ko¤nigreich) Am 12. Juni 1997 kam es in dem nuklearen Anlagenkomplex von Sellafield (Cumbria), Vereinigtes Ko¤nigreich, zu einem Brand bei Stillegungsarbeiten. Welche Einzelheiten wurden der Europa¤ischen Kommission › wenn u¤berhaupt › zu diesem Vorfall u¤bermittelt? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (4. September 1997) Der Kommission wurde von British Nuclear Fuels Ltd. (BNFL) mitgeteilt, da(cid:223) der Brand im Inneren einer Kabine unter Kontrolle gebracht wurde, die sich in einem aufgegebenen Geba¤ude befand und zur Zerlegung eines Beha¤lters aus rostfreiem Stahl genutzt wurde. Danach wurde niemand verletzt, und es kam zu keiner Ausbreitung der Kontaminierung bzw. Freisetzung von Radioaktivita¤t. Der Brand wurde von der Werksfeuer- wehr gelo¤scht. Im Newsletter von BNFL Sellafield vom 10. Juni 1997 wird daru¤ber berichtet


title: Comunicazione della Commissione al Consiglio concernente il programma di azioni relative alla promozione del consumo nella Comunità e all'ampliamento dei mercati del latte e dei prodotti lattiero-caseari durante la campagna lattiera 1997/1998

eurovoc_concepts:
action programme
consumption
market enlargement
milk
milk product

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE + * + it it it it it it Bruxelles, 18. 07. C()M(97)377 del'. 1997 COMUNICAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO concernente il programma di azioni relative alla promozione del consumo nella Comunità e all'ampliamento dei mercati del latte e dei prodotti lattiero-caseari durante la campagna lattiera 1997/1998 COMUNICAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO concernente il programma di azioni relative alla promozione del consumo nella Comunità e all'ampliamento dei mercati del latte e dei prodotti lattiero-caseari durante la campagna lattiera 1997/1998 I. 1. 2. 3. OGGETTO DELLA COMUNICAZIONE L'articolo 1, paragrafo 2 del regolamento (CEE) n. 2073/92 del Consiglio1 elenca in maniera esaustiva le misure che la Commissione può adottare per promuovere il consumo nella Comunità e l'ampliamento dei mercati del latte e dei prodotti lattiero-caseari. Ai sensi dell'articolo 2 del regolamento succitato la Commissione è tenuta a comunicare al Consiglio, entro il 11 aprile, il programma delle azioni che intende adottare nel corso della campagna seguente. Conformemente all'articolo 2 del regolamento (CEE) n. 3582/93 della Commissione2 il programma deve indicare, in particolare, una o più misure prescelte tra quelle menzionate dal regolamento n. 2703/92, i temi oggetto delle azioni realizzate nell'ambito delle misure prescelte, la ripartizione dell'importo disponibile per il finanziamento di tali azioni, nonché il calendario per l'attuazione delle procedure d'istruzione e di selezione delle domande di finanziamento. 4. La presente comunicazione consta di sei parti: - sintesi dei risultati delle campagne precedenti, - strategia per la campagna 1997/1998, - sorveglianza, - i mezzi finanziari per la campagna 1997/98 - presentazione delle proposte, - procedure d'istruzione e di selezione delle richieste di finanziamento. II. SINTESI DEI RISULTATI DELLA CAMPAGNA 1994/1995 Le ultime informazioni disponibili riguardano la campagna 1994/1995. La campagna 1995/1996 è cominciata in maggio/giugno 1996. Le relazioni finali verranno presentate alla Commissione nel settembre/ottobre 1997. Per quanto concerne la campagna 1996/1997, i contratti sono stati firmati nel giugno 1997 e le azioni non sono state ancora realizzate. 1 GU n. L215 del 30. 7. 1992, p;ig. 67. 2 GU n. L 326 del 28. 12. 1993, pag. 23. Per la campagna 1994/1995, cinque paesi (Germania, Irlanda, Grecia, Italia e Regno Unito) hanno fatto ricorso ai mass-media classici: stampa e televisione. La campagna ha registrato grande successo per esempio nel Regno Unito, dove si è basata su due spot pubblicitari e si è servita della stampa come supporto. Il consumo di latte è aumentato dell'8% nella fascia di età fra 0 e 2 anni e del 5% tra i bambini di età compresa da 2 a 4 anni, mentre per il futuro un'analisi econometrica prevede un incremento delle vendite di 7,4 milioni di litri entro due anni. È inoltre fortemente aumentata la consapevolezza degli effetti benefìci del latte. In Germania il consumo di latte è aumentato del 4,1% ed è cresciuta anche la domanda delle famiglie. In tre paesi (Belgio, Francia, Danimarca) sono state invece organizzate attività sportive ed i risultati dimostrano che si tratta di un ottimo strumento per attirare l'attenzione dei giovani sul latte. II prodotto viene così collocato in un contesto sportivo che attrae i giovani e si trasmette al tempo stesso un messaggio positivo sui benefici del latte. È stato così possibile contattare varie migliaia di persone e queste attività hanno trovato eco in vari quotidiani e alla televisione. In Spagna e in Portogallo sono state organizzate campagne integrate che hanno indubbiamente contribuito all'aumento del consumo di latte pastorizzato: in Spagna, ad esempio, esso ha registrato un +23% durante i primi 9 mesi del 1995. Le campagne hanno riguardato iniziative pubblicitarie, pubbliche relazioni e attività varie. La settimana del latte e della salute, organizzata in Spagna, ha interessato 84 000 consumatori potenziali, mentre in Portogallo uno dei tre assi principali è stata l'attività della roulotte del latte che si è recata su 31 spiagge permettendo di contattare 44 500 persone. Sono sempre più numerose le persone a consultare l'informazione scientifica che il CERIN (Francia) mette a disposizione di tutti gli Stati membri. Questa banca di dati, aggiornata quotidianamente, costituisce uno strumento prezioso per ottenere informazioni in campo scientifico. III. STRATEGIA PER LA CAMPAGNA 1997/1998 La campagna 1997/1998 deve rientrare in una strategia globale di promozione, basata sull'esperienza degli anni precedenti. Per la campagna 1996/1997 sono in corso di realizzazione, in 14 Stati membri, quattro tipi di programmi diversi che hanno per obiettivo quello di promuovere il consumo di latte e dei prodotti lattiero-caseari e sono destinati essenzialmente ai giovani di età compresa tra 15 e 25 anni. Per 11 Stati membri (Belgio, Danimarca, Francia, Grecia, Irlanda, Paesi Bassi, Austria, Spagna, Finlandia, Svezia e Regno Unito) i programmi costituiscono, interamente o in parte, la continuazione e il potenziamento dei programmi attuati nelle campagne 1994/1995 e 1995/1996. Ad eccezione di tre programmi (due programmi francesi e un programma olandese) tutti quelli approvati per la campagna 1996/1997 sono destinati essenzialmente ai giovani di età fino ai 25 anni. 1. Azioni classiche a mezzo stampa e/o TV: Austria, Irlanda, Grecia e Italia. 2. Attività varie come ad esempio attività sportive, giornate del latte, competizioni ed altre attività destinate ai giovani: Belgio, Francia, Germania, Paesi Bassi. La Francia e la Germania hanno potenziato i propri programmi facendo ricorso ai mass media. 3. Campagne integrate (pubblicità, informazione, relazioni pubbliche, sport e/altre attività): Regno Unito, Svezia, Finlandia, Portogallo, Spagna e Danimarca. 4. Programmi di informazione sulle qualità nutrizionali del latte: Francia (due programmi) e Paesi Bassi. Questi programmi, interamente finanziati dalla Comunità, si svolgono nella maggior parte dei casi parallelamente a campagne nazionali finanziate con "contributi obbligatori", che sono subentrati ai fondi di corresponsabilità. In alcuni Stati membri (E, PT, I, GR), però, questi contributi non esistono ed è pertanto necessario studiare azioni maggiormente rispondenti alla realtà dei mercati. In altri Stati membri, invece, ci si può orientare maggiormente verso iniziative "a monte" utilizzando un messaggio dal contenuto essenzialmente nutrizionale. A questo proposito è tuttavia necessaria la massima prudenza, per evitare di diffondere messaggi non fondati scientificamente. E facile comprendere come sia impossibile realizzare una campagna paneuropea unica, per quanto questa possa sembrare economicamente interessante. È pertanto necessario mettere a punto una strategia diversificata, che tenga conto delle caratteristiche delle varie zone geografiche di consumo. Come per le campagne precedenti, le misure prescelte per la campagna 1997/1998 debbono rientrare tra quelle previste dall'articolo 1, paragrafo 2, lettere a) e e) del regolamento (CEE) n. 2073/92. 1 Gli obiettivi Secondo i dati provvisori il consumo complessivo di latte e di prodotti lattiero- caseari è diminuito leggermente nel 1996. Se si considera ad esempio il consumo in termini di chilogrammi pro capite, vi è stata una flessione da 76,1 kg nel 1995 a 75,4 kg nel 1996. Questa diminuzione è dovuta soprattutto al minor consumo di latte intero (- 8%), mentre il consumo di latte scremato e semiscremato è aumentato. Nella Comunità il consumo globale di latte e di prodotti lattiero-caseari, misurato in equivalente latte intero, è passato da 306 kg pro capite nel 1990 a 315 kg pro capite nel 1995. La situazione varia dai 163 kg pro capite in Portogallo, con un aumento di 2 kg pro capite rispetto all'anno precedente, ai 422 kg pro capite in Finlandia, che è scesa dai 430 kg pro capite registrati nel 1994. Occorre ricordare che tra il 1990 e il 1995 il consumo di prodotti lattiero- caseari, misurato in equivalente latte intero, è diminuito nei Paesi Bassi, nel Regno Unito, in Danimarca, in Italia, in Irlanda, in Austria, in Finlandia e in Svezia, mentre è aumentato in Germania, in Grecia, in Spagna e in Portogallo ed è rimasto stabile in Francia, in Belgio e in Lussemburgo (Allegato I). Secondo il documento di lavoro della Commissione europea "Situazione e prospettive nel settore dei prodotti lattiero-caseari", pubblicato nel maggio 1997, a medio termine la produzione di latte bovino dovrebbe diminuire leggermente ogni anno - dai 121,6 milioni di t nel 1996 a circa 119,4 milioni di t nel 2001 e a circa 118,1 milioni di t nel 2005. L'obiettivo principale della campagna 1997/1998 deve essere quello di aumentare il consumo medio complessivo: si tratta pertanto di frenare la tendenza negativa negli Stati membri con un forte consumo e di sostenere la tendenza positiva negli Stati membri con un consumo scarso. Se si tiene conto delle caratteristiche particolari di tali mercati, questi obiettivi potranno essere conseguiti evidenziando certi aspetti positivi dei prodotti lattiero-caseari, in particolare le loro qualità nutrizionali. 2. I destinatari Come per le campagne precedenti, i destinatari principali saranno i giovani fino a 25 anni (a prescindere dalla fascia di reddito). E infatti necessario che per questa classe d'età, che presenta un basso grado di differenziazione sociale, il consumo di latte non sia più un'imposizione, bensì una scelta. I destinatari secondari sono costituiti da alcuni gruppi particolari della popolazione considerati a forte rischio nutrizionale (gestanti, bambini piccoli, anziani, immigrati), per i quali l'argomento nutrizionale (calcio e vitamine) è importante. 3. Itemi Come per le campagne 1994/1995, 1995/1996 e 1996/1997, i programmi prescelti insisteranno almeno su uno dei seguenti temi: gli aspetti nutrizionali: il latte e/o i prodotti lattiero-caseari sono un alimento sano, il cui consumo soddisfa il fabbisogno di calcio e di vitamine e la cui mancanza può provocare gravi carenze; la modernità e gli aspetti organolettici: il latte e/o i prodotti lattiero- caseari, pur essendo alimenti puri e naturali, si prestano perfettamente agli attuali schemi di consumo e sono inoltre fonte di sensazioni piacevoli compatibili con i valori e i gusti attuali. L'inserimento, nei programmi, dei prodotti lattiero-caseari viene accettato a condizione che tali prodotti non vengono specificati: il tema sarà pertanto il latte liquido e/o tutti i prodotti lattiero-caseari. IV SORVEGLIANZA Trattandosi di gestione indiretta, l'organismo nazionale contraente è responsabile della sorveglianza delle azioni previste dal programma (articoli 7 e 8 del regolamento (CE) n. 3582/93). A tal fine l'organismo competente riceve, per poter effettuare i pagamenti, fatture trimestrali corredate di documenti giustificativi e di una relazione intermedia di esecuzione del contratto, nonché una domanda di pagamento del saldo corredata di documenti giustificativi, di un riepilogo delle misure realizzate e di un rapporto di valutazione dei risultati ottenuti. L'organismo la veridicità delle le misure necessarie per verificare competente adotta informazioni e dei documenti giustificativi forniti e il rispetto di tutti gli obblighi derivanti dal contratto, in particolare mediante controlli tecnici, amministrativi e contabili presso i contraenti e i loro eventuali partner. I servizi della Commissione possono eventualmente eiìcttuarc controlli contabili e ispezioni presso i contraenti ed i loro eventuali partner. V. I MEZZI FINANZIARI PER LA CAMPAGNA 1997/1998 Nel 1996/1997 il bilancio totale, che ammontava a 8 765 521 milioni di ecu, è stato utilizzato nel seguente modo: - Mass media classici 59,8% di cui:-TV Stampa Radio Altri3 37,4% 17,0% 4,9% 0,5% - Materiale4 - Attività classiche di Public Relation 7,5% 3,1% - Attività sportive, settimana 19,6% del latte, ecc. - Altre attività5 - Personale6 - Costi generali 5,7% 3,7% 1,0% Rispetto alla campagna 1995/1996 è diminuita la spesa per i mass media classici, mentre è aumentata quella per le attività sportive ed altre attività. E diminuita inoltre la dotazione della voce "personale"; ciò è dovuto in parte al fatto che sono attualmente le agenzie a svolgere alcune delle attività realizzate in passato dal contraente e che figuravano quindi sotto la voce "personale". A questo si aggiunge che, a causa di vincoli di bilancio, il contraente ha dovuto assumere a proprio carico i costi per il personale, che non figurano pertanto tra le spese finanziate dalla CE. Questi dati dimostrano comunque che sono stati complessivamente seguiti gli orientamenti indicati al punto V della comunicazione della Commissione relativa alla campagna 1996/19977. 3 4 Internet, manifesti, ecc. Pubblicazioni, volantini, ecc. 5 Base di dati sugli aspetti scientifici dei prodotti lattiero casoari, visite mediche, ecc. 6 Le spese di agenzia comprendono in parte e indirettamente i costi di personale. 7 GU n. C 226 del 3. 8 1996 pag. 9 Nell'ipotesi di una dotazione di IO milioni di ecu nel bilancio 1998 per le iniziative di promozione nel settore lattiero-caseario, nella campagna 1997/1998 la dotazione del capitolo "personale" e "costi generali" dovrebbe essere ridotta al minimo, per poter così aumentare la dotazione delle altre voci. Dalle valutazioni delle campagne precedenti emergono risultati estremamente positivi per le attività sportive e di altro genere volte ad associare maggiormente i prodotti lattiero-caseari con l'idea di "attività", "energia", "salute", "freschezza" e "divertimento". A questo proposito va sottolineato che le attività in questione, debbono essere considerate uno strumento per promuovere il consumo di latte e dev'esservi quindi un ovvio legame con i prodotti lattiero-caseari. Tali attività vanno preferibilmente combinate con azioni classiche di PR, degustazioni, ecc. Dalla valutazione delle precedenti campagne emergono inoltre gli ottimi risultati delle iniziative pubblicitarie e di sensibilizzazione; i promotori vengono pertanto incoraggiati a presentare programmi che utilizzino le attività sportive e/o di altra natura (come ad esempio le giornate del latte) e/o le iniziative pubblicitarie come strumento per promuovere il consumo di prodotti lattiero-caseari. A questo proposito va sottolineata la necessità di escludere, in futuro, il finanziamento di iniziative pubblicitarie o promozionali associate a vendite per corrispondenza e/o radio-televisive. Occorre inoltre considerare con prudenza le inziative promozionali realizzate presso i punti di vendita, per non favorire determinate marche commerciali. VI PRESENTAZIONE DELLE PROPOSTI-: Le proposte dovranno contenere, in particolare, i seguenti capitoli: 1. L'indicazione degli obiettivi, dei destinatari e dei mezzi proposti per realizzare la strategia globale illustrata al precedente capitolo II. 2. Un'analisi preliminare costi/benefìci della proposta (secondo quanto specificato nell'allegato della presente comunicazione). 3. Una descrizione dettagliata di come i risultati del programma verranno valutati a posteriori, che fornisca le informazioni sulle azioni da valutare, i metodi di valutazione da impiegare e il relativo bilancio. Le spese per lo studio di valutazione vanno incluse nel bilancio generale. Prima della fine del contratto l'autorità competente designa, previo accordo della Commissione, un esperto indipendente per la valutazione che viene scelto in base ad almeno tre nominativi proposti dal contraente. 4. Un bilancio chiaro e dettagliato, espresso in ecu, che contenga informazioni particolareggiate sulle attività proposte. Per le campagne pubblicitarie vanno presentati piani mediali provvisori che specifichino la copertura prevista, il costo per spot/messaggio pubblicitario e le spese di agenzia. Per quanto concerne i costi di personale occorre indicare, per ogni attività e per ogni categoria di personale, il costo orario, il numero di persone interessate e la durata dell'azione. Per tutte le altre attività occorre fornire il numero massimo di dettagli; nel caso di volantini, ad esempio, il costo unitario e il numero di volantini previsti. 5. L'impegno a proporre solamente messaggi positivi rinunciando a qualsiasi pubblicità comparativa. 6. L'impegno a non utilizzare messaggi pubblicitari associati alla vendita di prodotti per corrispondenza e/o alla radio o alla televisione (televendite). 7. L'impegno a presentare una risultati del programma, elaborata da un organismo indipendente in base allo schema di cui al precedente punto 2. relazione di valutazione dei E ovvio che le misure proposte dovranno essere conformi alle disposizioni dell'articolo 3, paragrafo 2 del regolamento (CE) n. 3582/93. VII PROCEDURA D'ISTRUZIONE E DI SELEZIONE DELLE DOMANDE 1. Le proposte, con il relativo riassunto, dovranno essere presentate entro il 30 settembre 1997 agli organismi competenti in tre esemplari. 2. Tutte le proposte verranno il 3 1 ottobre 1997, alla trasmesse, entro Commissione in due esemplari, corredate di un parere motivato dell'organismo competente; questo parere comporterà una classificazione delle proposte in ordine di priorità. 3. La Commissione stilerà l'elenco delle azioni prescelte e lo trasmetterà agli Stati membri. Verranno privilegiate: - - - - le azioni che evidenziano gli aspetti positivi (le "qualità") del latte e dei prodotti lattiero-caseari, le azioni chiaramente presentate e che contengono una descrizione dettagliata delle attività proposte e un bilancio particolareggiato, espresso in ecu, le azioni che rispettano gli orientamenti relativi ai mezzi finanziari stabiliti al precedente capitolo V, le azioni giustificate dalla precedenti, se l'interessato ha già partecipato a tali campagne. relazione di valutazione delle campagne Si terrà inoltre conto dei criteri di priorità indicati all'articolo 5, paragrafo 3 del regolamento (CEE) n. 3582/93. Vili CONCLUSIONE I primi tre anni d'applicazione del regolamento (CEE) n. 3582/93 hanno consentito di mettere a punto programmi coerenti, ma sufficientemente diversificati per tener conto delle esigenze specifiche dei consumatori. La Commissione intende proseguire in tale direzione nel 1997/1998. Essa tenterà pertanto di selezionare, tra le proposte presentate, quelle che offrono il miglior rapporto costi/benefici e il maggior grado di sinergismo e consentono un consolidamento duraturo del mercato europeo del latte e dei prodotti lattiero-caseari ALLEGATO 1 CONSUMO PRO CAPITE DI LATTE E DI PRODOTTI LATTIERO- CASEARI , MESURATO IN TERMINI EQUIVALENTI DI LATTE INTERO Germania Francia Italia Paesi Bassi Belgio/Lussemburgo Inghilterra Irlanda Danimarca Grecia Spagna Portogallo Suezia Finlandia Austria 1990 (en kg) 1994 (en kg) 1995 (en kg) 362 403 285 311 367 308 360 465 189 154 145 358 460 351 375 399 274 277 368 274 342 405 197 170 161 347 430 340 379 401 278 285 365 283 350 420 202 170 163 405 422 334 io ALLEGATO II ELEMENTI DI ANALISI COCTIBENKFIO 1. Obiettivi specifici quantificabili, popolazione destinataria - Obiettivi specifici: in che modo si rapportano all'obiettivo generale - Popolazione destinataria: distinguere eventualmente in base agli obiettivi, precisare i beneficiari finali dell'intervento finanziario della Comunità e gli intermediari di cui ci si è avvalsi. 2. Motivazione dell' azione - Necessità dell'intervento finanziario comunitario - Scelta delle modalità d'intervento * vantaggi rispetto a misure alternative (vantaggi comparativi) * analisi di azioni analoghe eventualmente realizzate a livello comunitario o a livello nazionale - Principali incognite che potrebbero influenzare i risultati specifici dell'azione. 3 Sorveglianza e valutazione detrazione - Indicatori di successo * indicatori di output (misura delle attività realizzate) * indicatori d'impatto in base agli obiettivi previsti - Modalità e periodicità della valutazione prevista - Valutazione dei risultati conseguiti. ISSN 0254-1505 COM(97) 377 def. DOCUMENTI IT 03 10 N. di catalogo : CB-C0-97-373-IT-C ISBN 92-78-22853-2 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo


title: WRITTEN QUESTION No. 2491/97 by Werner LANGEN to the Commission. Non-payment of SOCRATES funds

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
administrative formalities
education policy
educational institution
higher education
invitation to tender
payment
terms for aid
university

text: 3. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 102/49 Komission ja¤senen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (22. syyskuuta 1997) Italian ja Albanian va¤lisen Interreg II:n -ohjelman tavoitteet, sisa¤lto¤ ja tuensaajat pa¤a¤tettiin yhteisymma¤rryksessa¤ komission, Italian hallituksen ja Apulian alueen va¤lilla¤ yhteiso¤n osarahoittamien interventio-ohjelmien hyva¤ksymismenettelya¤ noudattaen. Monopolin satama ei sisa¤lly 10. lokakuuta 1996 hyva¤ksytyn ohjelman tukea saaviin erityishankkeisiin. Alueen viranomaiset ovat kuitenkin ka¤ynnista¤neet ohjelman seurantakomitean ja¤senten kuulemismenettelyn ja ehdotta- neet Monopolin sataman ottamista mukaan hankkeeseen. Ehdotuksen arvioimiseen tarvittavat tiedot on myo¤s toimitettu, ja ne ovat paraikaa komission ja muiden seurantakomitean ja¤senten tutkittavina. Tukikelpoisten alueiden osalta muistutettakoon, etta¤ Barin maakunta kokonaisuudessaan on oikeutettu ohjelman tukeen. Interreg-rahoitusta saavat erityiskohteet riippuvat rahoitettujen hankkeiden sijaintipaikoista. Hankkeiden valintaperusteet vaihtelevat rahoitettavan toiminnan laadusta riippuen. Ne on eritelty ohjelman toimenpiteissa¤ ja Italian viranomaisten julkaisemissa tarjouskilpailuissa. (98/C 102/69) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2488/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (28. heina¤kuuta 1997) Aihe: EU:n ja¤senvaltioiden sotilaiden raakuudet Somaliassa Kansainva¤lisessa¤ lehdisto¤ssa¤ esiintyneiden tietojen mukaan EU:n ja¤senvaltioiden sotilaat, jotka olivat mukana YK:n suojeluksessa toimineissa 21 valtion kansainva¤lisissa¤ joukoissa, syyllistyiva¤t ennenkuulumattomiin ja julmiin Somalian siviiliva¤esto¤o¤n kohdistuneisiin va¤kivaltaisuuksiin ja kidutuksiin. Na¤iden joukkojen tavoitteena piti olla ta¤ma¤n afrikkalaisen maan sisa¤llissodan koetteleman kansan suojeleminen ja auttaminen, mutta esitetyt syyto¤kset (kidutuksista, lasten ja naisten no¤yryytta¤misesta¤, raiskauksista ja armottomista pahoinpitelyista¤) kertovat vakuuttavasti, etta¤ loppujen lopuksi tiettyjen ja¤senvaltioiden sotilaiden ka¤yto¤s ei sovi yhteen sen kuvan kanssa, joka Euroopan valtioiden tulisi antaa itsesta¤a¤n nykyisessa¤ maailmassa. Haluaisin saada tieta¤a¤ neuvostolta: Miten se aikoo reagoida na¤ihin ennenkuulumattomiin julmuuksiin, jotka unionin ja¤senvaltioihin (ja viela¤pa¤ perustajavaltioihin) kuuluvat sotilaat aiheuttivat ja jotka vahingoittavat vaarallisella tavalla unionin yleista¤ mainetta seka¤ tekeva¤t tyhjiksi sen (cid:148)ihmisoikeuksien suojelua(cid:148) koskevat julistukset? Vastaus (13. marraskuuta 1997) Arvoisan parlamentin ja¤senen esitta¤ma¤ kysymys ei kuulu neuvoston toimivaltaan. (98/C 102/70) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2491/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Werner Langen (PPE) (18. heina¤kuuta 1997) Aihe: SOKRATES-varojen maksamatta ja¤tta¤minen Komissio aikoo maksaa edunsaajille 30 % SOKRATES-ohjelman toimelle I myo¤nnetyista¤ varoista vasta lopullisen kertomuksen esitta¤misen ja¤lkeen. Ta¤ma¤ menettely tulee aiheuttamaan useita haittoja ohjelmaan osallistuville korkeakouluille: › varojen myo¤nta¤misperusteista ilmoitetaan vasta hakuajan lopussa, vaikka EU:n muiden tukiohjelmien yhteydessa¤ vastaavat tiedot annetaan jo ennen hakemusten tekemista¤


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2362/97 del Patricia McKENNA al Consejo. Negativa de Indonesia a permitir la entrada de periodistas en Timor Oriental

eurovoc_concepts:
Amnesty International
East Timor
Indonesia
communications profession
diplomatic representation
freedom of movement
human rights
international organisation
non-governmental organisation

text: 30. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 134/3 3. Fondo Social Europeo; 4. Programas de investigacio·n de la Unio·n Europea; 5. Programas de la Unio·n Europea en el sector energe·tico; 6. Programas de la Unio·n Europea en el sector del medio ambiente; 7. Otros programas de la Unio·n Europea? Respuesta complementaria del Sr. Santer en nombre de la Comisio·n (24 de noviembre 1997) Habida cuenta de la amplitud de la respuesta, la Comisio·n la env(cid:14)·a directamente a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y a la Secretar(cid:14)·a General del Parlamento. (98/C 134/05) PREGUNTA ESCRITA P-2296/97 de Joan Colom i Naval (PSE) a la Comisio·n (26 de junio de 1997) Asunto: Cre·ditos pendientes de liquidacio·n (RAL) en las acciones estructurales ¿Puede la Comisio·n facilitar los datos siguientes a fecha 31. 12. 1996: 1. cuant(cid:14)·as de los cre·ditos pendientes de liquidacio·n (RAL) en el FEOGA-O, IFOP, FEDER, FSE y en el Fondo de Cohesio·n, distribuidos por Estado miembro y con indicacio·n de si han sido comprometidos en 1996, 1995, 1994 o anteriormente, 2. relacio·n entre RAL por Estado miembro y compromisos acumulados por cada Estado en el per(cid:14)·odo 1994-1996, 3. evolucio·n comparada de la ejecucio·n de los cre·ditos de compromiso, de pago y del RAL, 4. RAL a 31 de diciembre en relacio·n a los cre·ditos de compromiso anuales? Respuesta complementaria del Sr. Liikanen en nombre de la Comisio·n (1 de diciembre de 1997) Habida cuenta de la amplitud de la respuesta, la Comisio·n la env(cid:14)·a directamente a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y a la Secretar(cid:14)·a General del Parlamento. (98/C 134/06) PREGUNTA ESCRITA E-2362/97 de Patricia McKenna (V) al Consejo (18 de julio de 1997) Asunto: Negativa de Indonesia a permitir la entrada de periodistas en Timor Oriental El 24 de junio de 1997, el Embajador australiano en Indonesia visito· Timor Oriental. Las autoridades indonesias no permitieron que lo acompan(cid:152)ara ningu·n periodista durante su visita. Tambie·n se ha denegado el acceso a Timor Oriental a Amnist(cid:14)·a Internacional y a otras organizaciones de defensa de los derechos humanos que se propon(cid:14)·an investigar las continuas informaciones acerca de violaciones de los derechos humanos en dicho territorio, controlado por Indonesia, al igual que a algunos diputados que han intentado visitarlo en el pasado


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2338/97 del Nuala AHERN al Consejo. Problemas de funcionamiento en la planta de residuos y reelaboración nuclear de La Haya

eurovoc_concepts:
Upper Normandy
fuel reprocessing
ionising radiation
nuclear industry
nuclear safety
occupational health
public health
radiation protection
radioactive waste
radioactivity

text: C 102/28 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 3. 4. 98 (98/C 102/40) PREGUNTA ESCRITA E-2329/97 de Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) y Raimo Ilaskivi (PPE) a la Comisio·n (7 de julio de 1997) Asunto: Molestias ocasionadas por los servicios de aduanas de Rusia al transporte de mercanc(cid:14)·as por carretera Las autoridades aduaneras de Rusia han anunciado que no se permitira· el paso por la frontera entre Finlandia y Rusia de aquellos camiones cuya cabina y remolque este·n matriculados en pa(cid:14)·ses distintos. Esta nueva pra·ctica de los servicios de aduana rusos es arbitraria y no guarda relacio·n alguna con las disposiciones en materia de seguridad para el transporte de mercanc(cid:14)·as por carretera aprobadas tanto por la Unio·n Europea como por Rusia. Lo u·nico que pretenden los servicios de aduanas rusos es obstaculizar el transporte, el comercio y el suministro de mercanc(cid:14)·as. La Comisio·n se comprometio· a adoptar medidas para influir en la actuacio·n de los servicios de aduanas rusos. Esta promesa se consigno· en una respuesta anterior a una pregunta escrita de Raimo Ilaskivi relativa a la misma cuestio·n. La situacio·n actual muestra que la gestio·n de la Comisio·n no ha tenido ninguna trascendencia. ¿Que· medidas espec(cid:14)·ficas ha adoptado la Comisio·n para lograr que se modifiquen los principios por los que se rige el funcionamiento de los servicios de aduanas rusos y que· medidas complementarias tiene previsto adoptar para resolver los nuevos problemas del transporte de mercanc(cid:14)·as por carretera ocasionados por la situacio·n actual en la frontera entre Finlandia y Rusia? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisio·n (22 de septiembre de 1997) La Comisio·n es consciente de los diversos problemas y retrasos a que el transporte de mercanc(cid:14)·as por carretera se enfrenta en los cruces de frontera. Se presta una atencio·n espec(cid:14)·fica a la frontera entre la Unio·n y Rusia con objeto de mejorar la infraestructura de transporte y facilitar los procedimientos aduaneros y de control de frontera. Los resultados preliminares de las acciones y programas emprendidos por las autoridades de la Comisio·n y rusas muestran progresos reales en los tiempos de espera, aunque la situacio·n este· au·n lejos de la normalidad. La Comisio·n continu·a, por tanto, reiterando sus preocupaciones por los obsta·culos fronterizos, que tienen un impacto en las relaciones comerciales y de transporte con Rusia. En una reunio·n entre el Presidente de la Comisio·n y el Primer Ministro ruso, celebrada el 18 de julio de 1997 en Bruselas, las partes definieron varias iniciativas conjuntas para la modernizacio·n de los controles fronterizos y de tra·nsito y para una mayor cooperacio·n aduanera. El problema tambie·n fue tratado con representantes regionales en San Petersburgo, el 30 de agosto de 1997, por el Comisario responsable de las relaciones exteriores con los pa(cid:14)·ses de Europa Central y Oriental. La Comisio·n esta· tambie·n informada de los problemas espec(cid:14)·ficos de los transportistas por carretera en el transporte bilateral entre determinados Estados miembros y Rusia. Uno de estos problemas es el anuncio de que los rusos no permitira·n a los camiones articulados cruzar la frontera entre Finlandia y Rusia si el tractor y el remolque esta·n registrados en pa(cid:14)·ses distintos. La Comisio·n entiende que los pocos Estados miembros ma·s directamente afectados esta·n intentando solucionar los problemas sobre una base bilateral. Adema·s, en una Resolucio·n de 1994 sobre el transporte de mercanc(cid:14)·as por carretera, los miembros de la Conferencia Europea de Ministros del Transporte (CEMT) abordaron ya la cuestio·n de los permisos en caso de distinto registro del tractor y del remolque. La solucio·n dada (el permiso se obtiene de la autoridad del pa(cid:14)·s donde esta· registrado el tractor y cubre el veh(cid:14)·culo articulado incluso en caso de diversidad de registros) puede ser pertinente en este caso, ya que Rusia es miembro de la CEMT desde julio de 1997. (98/C 102/41) PREGUNTA ESCRITA E-2338/97 de Nuala Ahern (V) al Consejo (18 de julio de 1997) Asunto: Problemas de funcionamiento en la planta de residuos y reelaboracio·n nuclear de La Haya En unas informaciones publicadas en Le Monde el 17 de abril de 1997 se indica la existencia de serios problemas de funcionamiento en el complejo de residuos nucleares y reelaboracio·n de La Haya situado en la pen(cid:14)·nsula


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2619/97 του Pat GALLAGHER προς την Επ τροπή. Συμβουλευτική Επιτροπή για την Ανταγωνιστικότητα

eurovoc_concepts:
EU national
Ireland
competitiveness
self-employed person

text: 11. 3. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 76/131 anti·stoixhw diadikasi·aw. Lo·gv tvn antikeimenikv· n krithri·vn poy uespi·zontai me ton kanonismo· (EK) ariu. 384/96 toy Symboyli·oy gia thn ki·nhsh tvn diadikasiv· n antinta·mpingk, h Epitroph· periori·zetai sthn ajiolo·ghsh tvn apodeiktikv· n stoixei·vn poy perie·xontai sthn kataggeli·a. Sthn prokeime·nh peri·ptvsh, efo·son sthn kataggeli·a anafe·rontan pragmatika· gegono·ta poy synistoy·san eparkh· apo·deijh gia thn y·parjh zhmiogo·noy praktikh·w nta·mpingk, h Epitroph· h·tan ypoxrevme·nh na kinh·sei ne·a diadikasi·a. (1) EE L 56 thw 6. 3. 1996. (98/C 76/248) GRAPTH ERVTHSH P-2619/97 ypobolh· : Pat Gallagher (UPE) prow thn Epitroph· (18 Ioyli·oy 1997) Ue·ma: Symboyleytikh· Epitroph· gia thn Antagvnistiko·thta Mporei· na anafe·rei h Epitroph·: 1. se poia krith·ria basi·sthke gia ton orismo· tvn melv· n thw dey·terhw Symboyleytikh·w Epitroph·w gia thn Antagvnistiko·thta; 2. ea·n zh·thse apo· toyw koinvnikoy·w etai·royw thw Irlandi·aw h· apo· thn Irlandikh· Kybe·rnhsh na protei·nei ypoch·fio, kai 3. gia poio lo·go de mete·xei Irlando·w sthn oma·da ayth·; Apa· nthsh toy k. Santer ej ono· matow thw Epitroph· w (10 Septembri·oy 1997) H Symboyleytikh· Oma·da gia thn Antagvnistiko·thta dhmioyrgh·uhke apo· thn Epitroph· vw aneja·rthth oma·da ejexoysv· n prosvpikoth·tvn, ton Febroya·rio toy 1995, meta· apo· sy·stash toy Eyrvpai¤koy· Symboyli·oy toy (cid:201)ssen (Deke·mbriow 1994). Sto te·low thw dietoy·w uhtei·aw thw, kai lo·gv thw epityxi·aw thw, h Epitroph· apofa· sise (Febroya·riow 1997) o·ti to e·rgo thw ua e·prepe na synexistei· ori·zontaw ne·a Symboyleytikh· Oma·da gia thn Antagvnistiko·thta. H apo·fash xaireti·sthke apo· to Eyrvpai¤ko· Symboy·lio toy `msterntam (Ioy·niow 1997). H anejarthsi·a ei·nai e·na apo· ta oysiastika· xarakthristika· thw Oma·daw. Ayto· shmai·nei, idi·vw, o·ti ka·ue me·llow kalei·tai na symmete·xei se prosvpikh· ba·sh kai o·xi vw ekpro·svpow kybe·rnhshw h· organismoy·. Pre·pei na shmeivuei· o·ti me·xri tv· ra thn Oma·da apoteloy·san yph·kooi 13 kratv· n melv· n. O k. Peter Cassel, geniko·w grammate·aw toy synedri·oy tvn irlandikv· n syndikalistikv· n organv· sevn, yph·rje me·low thw prv· thw Oma·daw kau’ o·lh th dia·rkeia thw uhtei·aw thw. (98/C 76/249) Ue·ma: Eniai·a agora· GRAPTH ERVTHSH P-2634/97 ypobolh· : Roberto Mezzaroma (UPE) prow thn Epitroph· (22 Ioyli·oy 1997) Mporei· na dhlv· sei h Epitroph· se poio· sta·dio e·xei fua·sei h e·reyna poy dieja· gei sxetika· me tiw kataggeli·ew gia kata·xrhsh despo·zoysaw ue·shw sthn agora· epejergasi·aw kapnoy· ekme·royw thw polyeunikh·w Philip Morris kai tvn italikv· n dhmosionomikv· n arxv· n; (cid:201)xei h e·reyna epishma·nei ton mhxanismo· poy me·xri stigmh·w yponomey·ei tiw apo·peirew synagvnismoy· me thn polyeunikh· etairi·a poy sh·mera fai·netai o·ti kaly·ptei to 55% thw italikh·w agora·w; Ypa·rxei plh·rhw eleyueri·a kai antagvnismo·w sthn Italia· poy na epitre·pei se oiondh·pote eyrvpai·o paragvgo· na pvlei· proi¤o·nta, xvri·w periorismoy·w poy na ofei·lontai se kyklv· mata apokleistikh·w pv· lhshw; Te·low, mporei· h Epitroph· na gnvstopoih·sei po·so xro·no xreia·zetai gia na oloklhrv· sei tiw e·reyne·w thw; Apa· nthsh toy k. Van Miert ej ono·matow thw Epitroph· w (4 Septembri·oy 1997) H Epitroph· ki·nhse th diadikasi·a ba·sei toy kanonismoy· ariu. 17/62 o·son afora· thn efarmogh· tvn a· rurvn 85 kai 86 thw synuh·khw EK (1), me skopo· na ejakribv· sei ea·n orisme·new praktike·w thw Amministrazione autonoma dei monopoli di Stato («AAMS») ston tome·a tvn tsiga·rvn sthn Itali·a apotelei· kata·xrhsh despo·zoysaw ue·shw sy·mfvna me to a·ruro 86 thw synuh·khw EK. H en lo·gv diadikasi·a e·xei kyri·vw vw antikei·meno ta empo·dia poy ue·tei h AAMS sthn pro·sbash tvn je·nvn tsiga· rvn


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1389/97 DELLA COMMISSIONE del 18 luglio 1997 che stabilisce entro quali limiti possono essere accettate le domande di titoli di importazione presentate in luglio 1997 per taluni prodotti del settore lattiero-caseario nel quadro del regime previsto dall'accordo interinale concluso con la Repubblica di Slovenia

eurovoc_concepts:
import licence
milk
milk product
quantitative restriction


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1395/97 af 18. juli 1997 om ændring af forordning (EØF) nr. 689/92 om fastsættelse af fremgangsmåden ved og betingelserne for interventionsorganernes overtagelse af korn

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
barley
intervention agency
product quality

formats: html pdfa1b print


title: Risoluzione legislativa recante il parere del Parlamento europeo sulla proposta di regolamento del Consiglio che modifica il regolamento (CEE) n. 1696/71 relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore del luppolo (COM(97)0098 C4- 0184/97 97/0066(CNS))

eurovoc_concepts:
agricultural production
common organisation of markets
hops
producer organisation
production aid


title: Entschließung zum Grünbuch der Kommission zur EG- Wettbewerbspolitik gegenüber vertikalen Wettbewerbsbeschränkungen (KOM(96)0721 C4-0053/97)

eurovoc_concepts:
competition policy
distributive trades
single market
trade restriction


title: WRITTEN QUESTION No. 2357/97 by Leonie van BLADEL to the Council. Desirability of an EU ambassador to China and the ASEAN states

eurovoc_concepts:
ASEAN countries
China
EU relations
common foreign and security policy
democracy
foreign policy
fundamental rights
human rights
rule of law

text: C 158/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 98 (98/C 158/08) SKRIFTLIG FR¯GA E-2357/97 fr(cid:229)n Leonie van Bladel (UPE) till r(cid:229)det (18 juli 1997) A¤mne: O¤ nskva¤rt med ett EU-sa¤ndebud fo¤r Kina och ASEAN Kan r(cid:229)det bekra¤fta att r(cid:229)det anser respekten fo¤r de ma¤nskliga ra¤ttigheterna som ett viktigt utrikespolitiskt instrument och s(cid:229)som n(cid:229)got som a¤r a¤gnat att fra¤mja stabiliteten ute i va¤rlden? Anser r(cid:229)det att respekten fo¤r de ma¤nskliga ra¤ttigheterna samtidigt bo¤r fra¤mjas i Afrika, Latinamerika och Asien? Anser r(cid:229)det att de enorma vinster som EU-la¤nderna gjort till fo¤ljd av den snabba utvecklingen av marknaderna i Kina och Asien utgo¤r en tillra¤cklig anledning fo¤r att man skall a¤gna mindre uppma¤rksamhet (cid:229)t respekten fo¤r de ma¤nskliga ra¤ttigheterna inom dessa omr(cid:229)den? Delar r(cid:229)det uppfattningen om att varken r(cid:229)dets (cid:229)sikt eller de m(cid:229)natligen (cid:229)terkommande br(cid:229)dskande resolutionerna fr(cid:229)n Europaparlamentet ang(cid:229)ende respekten fo¤r de ma¤nskliga ra¤ttigheterna inom dessa omr(cid:229)den lett till att myndigheterna inom ifr(cid:229)gavarande omr(cid:229)den lagt om sin politik? A¤ r r(cid:229)det villigt att p(cid:229) basis av pragmatiska o¤verva¤ganden med tanke p(cid:229) fra¤mjande av stabiliteten i omr(cid:229)det o¤verva¤ga om det kunde leda till ba¤ttre relationer mellan (cid:229) ena sidan EU och Europaparlamentet och (cid:229) andra sidan Kina och ASEAN om det uts(cid:229)gs ett sa¤rskilt EU-sa¤ndebud fo¤r dessa la¤nder och att detta indirekt kunde fo¤ra med sig en fo¤rba¤ttring av respekten fo¤r de ma¤nskliga ra¤ttigheterna? Svar (16 februari 1998) Den a¤rade parlamentsledamoten a¤r korrekt i sin analys att utvecklingen och konsolideringen av demokratin och ra¤ttsstaten, respekten fo¤r de ma¤nskliga ra¤ttigheterna och de grundla¤ggande friheterna a¤r ett av de viktigaste inslagen i Europeiska unionens gemensamma utrikes- och sa¤kerhetspolitik grundad p(cid:229) artikel J 1 i fo¤rdraget om Europeiska unionen. Principen tilla¤mpas av unionen o¤ver hela va¤rlden. Europeiska unionen fo¤rdo¤mer fo¤ljaktligen o¤vergrepp mot de ma¤nskliga ra¤ttigheterna varhelst de fo¤rekommer. I syfte att ytterligare fra¤mja och skydda de ma¤nskliga ra¤ttigheterna i Kina och ASEAN-staterna, fo¤r Europeiska unionen en sta¤ndig dialog om de ma¤nskliga ra¤ttigheterna i m(cid:229)nga forum. I synnerhet med de kinesiska myndigheterna har Europeiska unionen fo¤rt en dialog p(cid:229) expertniv(cid:229) sedan 1995. Det senaste av dessa mo¤ten a¤gde rum i Beijing den 1(cid:150)2 december 1997. EU fo¤rso¤ker att uppn(cid:229) konkreta fo¤rba¤ttringar av situationen fo¤r de ma¤nskliga ra¤ttigheterna i Kina genom en konstruktiv dialog och ett aktivt samarbete p(cid:229) detta omr(cid:229)de. Slutligen vill r(cid:229)det go¤ra den a¤rade parlamentsledamoten uppma¤rksam p(cid:229) de mycket positiva initiativ som ett antal medlemsstater har tagit fo¤r att o¤ka det internationella medvetandet om fr(cid:229)gor som ro¤r ma¤nskliga ra¤ttigheter (seminarier, kongresser, expertutbyte, osv. ). (98/C 158/09) SKRIFTLIG FR¯GA E-2424/97 fr(cid:229)n Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) till kommissionen (11 juli 1997) A¤mne: Ha¤lsorisker fo¤rorsakade av koksalt En o¤verdriven anva¤ndning av salt a¤r den sto¤rsta orsaken till fo¤rho¤jt blodtryck och hypertoni. Fo¤rho¤jt blodtryck och hypertoni a¤r (cid:229) sin sida de sto¤rsta och fra¤msta orsakerna till hja¤rnblo¤dning. A¤ ven risken fo¤r hja¤rtinfarkt o¤kar med fo¤rho¤jt blodtryck. En minskad anva¤ndning av salt skulle framfo¤r allt medfo¤ra ba¤ttre folkha¤lsa och s(cid:229)ledes a¤ven sa¤nkta kostnader fo¤r ha¤lsov(cid:229)rden. I Finland klassificerades salt fo¤re EU-medlemskapet som tillsatsa¤mne. Da¤rfo¤r var anva¤ndningen av salt a¤ven noga reglerat. I Europeiska unionen existerar denna reglering a¤nnu inte


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2348/97 af Patricia McKENNA til Rådet. Retsforfølgelse af Khmer Rouge-lederne

eurovoc_concepts:
Amnesty International
Cambodia
International Court of Justice
crime against humanity
human rights
political violence
ruling
the EU's international role

text: C 102/30 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 3. 4. 98 skyld skal man i den forbindelse n(cid:230)vne R(cid:229)dets direktiv 90/314/E(cid:216)F af 13. juni 1990 om pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure (2). I dette direktivs artikel 4, litra b iv), fasts(cid:230)ttes det, at rejsearrangłren og/eller formidleren skriftligt eller p(cid:229) en anden dertil egnet m(cid:229)de i god tid inden rejsens begyndelse skal give oplysning om muligheden for at tegne en fakultativ forsikring, der d(cid:230)kker udgifterne, hvis forbrugeren afbestiller rejsen, eller en rejseforsikring, der d(cid:230)kker udgifterne ved hjemtransport i tilf(cid:230)lde af ulykke eller sygdom. Hvad ang(cid:229)r den af det (cid:230)rede medlem beskrevne situation, hvor turistforsikringsd(cid:230)kning udelukkes for personer, der ikke er statsborgere i Det Forenede Kongerige, er Kommissionen af den opfattelse, at der er tale om en praksis, der fłlger af den forretningspolitik, som fłres af forsikringsselskabet eller af rejsebureauet, hvor vedkommende har bestilt sin rejse, s(cid:229)ledes at der ikke er tale om diskrimination, der er begrundet i nationalitet, og for hvilken en medlemsstat er ansvarlig. Kommissionen har ikke kompetence til at regulere kontraktm(cid:230)ssige tvister, som forbrugerne kan anl(cid:230)gge mod rejsebureauet eller forsikringsselskabet. De nationale domstole er kompetente til at tr(cid:230)ffe afgłrelse i en s(cid:229)dan sag og til at tage stilling til spłrgsm(cid:229)let om eventuel tilbagebetaling af fakturerede udgifter i henhold til en turistforsikring, der allerede er indeholdt i en pakkerejse, men som visse forbrugere ikke desto mindre er udelukket fra. I denne kontekst kan man i givet fald forlange relevante oplysninger, s(cid:229)ledes som foreskrevet i direktivet om pakkerejser. (1) EFT L339 af 27. 12. 1984. Dette direktiv er senest blevet (cid:230)ndret ved R(cid:229)dets tredje direktiv 92/49/E(cid:216)F (EFT L228 af 11. 8. 1992) og R(cid:229)dets og Parlamentets direktiv 95/26/E(cid:216)F › EFT L168 af 18. 7. 1995. (2) EFT L 158 af 23. 6. 1990. (98/C 102/43) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2341/97 af Stephen Hughes (PSE) til R(cid:229)det (18. juli 1997) Om: Forskellige regler for bilister Kan R(cid:229)det opstille en liste over, hvilke medlemsstater, der 1. 2. 3. forlanger, at der forefindes en advarselstrekant i bilen, forlanger, at der forefindes en ildslukker i bilen, tillader opbevaring af en forseglet dunk benzin (5 l) i bilens bagagerum? Svar (10. november 1997) R(cid:229)det r(cid:229)der ikke over de oplysninger, som det (cid:230)rede parlamentsmedlem har udbedt sig. (98/C 102/44) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2348/97 af Patricia McKenna (V) til R(cid:229)det (18. juli 1997) Om: Retsforfłlgelse af Khmer Rouge-lederne I en rapport for nylig opfordrede Amnesty International det internationale samfund til at v(cid:230)re med til at fłre de Khmer Rouge-ledere, som antages at have v(cid:230)ret ansvarlige for grove overtr(cid:230)delser af menneskerettighederne i Cambodja, for en domstol og słrge for, at de f(cid:229)r en fair rettergang


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1398/97 DE LA COMMISSION du 18 juillet 1997 fixant les taux de conversion agricoles

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
representative rate


title: QUESTION ECRITE no 2278/97 de Luigi MORETTI au Conseil. Emploi

eurovoc_concepts:
EU action
EU programme
European social policy
job creation
unemployment

text: 3. 4. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 102/23 (98/C 102/34) QUESTION E· CRITE E-2278/97 pose·e par Luigi Moretti (NI) au Conseil (18 juillet 1997) Objet: Emploi Au mois de de·cembre 1993, le Conseil europe·en de Bruxelles a manifeste· son soutien envers une nouvelle strate·gie e·conomique et sociale destine·e a‘ combattre le fle·au du cho(cid:136)mage. En 1994, le Conseil europe·en de Corfou, puis celui d(cid:146)Essen ont confirme· cet engagement en adoptant des mesures spe·cifiques comprenant l(cid:146)encouragement d(cid:146)initiatives, au niveau re·gional et local, qui permettent la cre·ation de nouveaux emplois. Par sa proposition COM(95) 250 final du 13 juin 1995 (1) la Commission a souhaite· donner un nouvel e·lan a‘ cette action en cre·ant un nouveau programme intitule· ESSEN, destine· a‘ valoriser de nouvelles sources d(cid:146)emplois. Le Conseil peut-il expliquer la raison du blocage du programme susmentionne·? Quelles mesures le Conseil a-t-il l(cid:146)intention d(cid:146)adopter? (1) JO C 235 du 9. 9. 1995, p. 8. Re·ponse (7 novembre 1997) La Commission a effectivement soumis au Conseil, le 19 juin 1995, une proposition relative a‘ des activite·s de la Commission en matie‘re d(cid:146)analyse, de recherche, de coope·ration et d(cid:146)action dans le domnaine de l(cid:146)emploi (JO C 235/95). Cette proposition a e·te· modifie·e par la Commission en septembre 1996 (JO C 342/96). C(cid:146)est cette dernie‘re qui est actuellement soumise a‘ l(cid:146)examen des instances du Conseil. Il convient de faire part a‘ l(cid:146)Honorable Parlementaire qu(cid:146)a‘ la lumie‘re des re·sultats du Conseil europe·en d(cid:146)Amsterdam, l(cid:146)ensemble des de·le·gations ont indique· pouvoir appuyer en principe l(cid:146)instauration de l(cid:146)action propose·e. Si un blocage a pu exister a‘ un certain moment, l(cid:146)examen du texte me(cid:136)me de la de·cision a e·te· repris par la Pre·sidence luxembourgeoise en juillet dernier. Il y a bon espoir qu(cid:146)une de·cision du Conseil en la matie‘re puisse e(cid:136)tre prochainement adopte·e. (98/C 102/35) QUESTION E· CRITE E-2281/97 pose·e par Johanna Boogerd-Quaak (ELDR) et Jan Mulder (ELDR) a‘ la Commission Objet: Peste porcine aux Pays-Bas et ailleurs en Europe (2 juillet 1997) Il appara(cid:14)(cid:136)t que la me·thode de lutte consistant a‘ abattre les animaux contamine·s par la peste porcine n(cid:146)apporte pas les re·sultats souhaite·s aux Pays-Bas et dans d(cid:146)autres pays. Simultane·ment, les re·ticences que suscite cette me·thode augmentent dans la socie·te·. Il conviendrait donc d(cid:146)envisager, dans la mesure du possible, d(cid:146)autres me·thodes de lutte. Eu e·gard a‘ ce qui pre·ce‘de, la Commission est-elle dispose·e a‘ autoriser l(cid:146)essai, dans certaines re·gions des 1. Pays-Bas, d(cid:146)un vaccin ou du vaccin nouvellement mis au point? 2. Sur combien d(cid:146)animaux devrait, de l(cid:146)avis de la Commission, porter cet essai aux Pays-Bas? La Commission juge-t-elle ne·cessaire que la viande des porcs vaccine·s n(cid:146)entre pas, sous quelque forme que 3. ce soit, dans la cha(cid:14)(cid:136)ne de consommation humaine et qu(cid:146)elle soit de‘s lors de·truite? La Commission juge-t-elle la capacite· de destruction actuelle des Pays-Bas suffisante au cas ou‘ il serait 4. de·cide· de de·truire la viande des porcs vaccine·s? 5. Au cas ou‘ la Commission autoriserait cet essai de vaccin aux Pays-Bas, cela aurait-il des conse·quences en ce qui concerne les exportations de viande porcine provenant des re·gions situe·es hors de la re·gion d(cid:146)essai et non touche·es par la peste porcine?


Aplicación de los artículos 85 y 86 del Tratado CE por las jurisdicciones nacionales de los Estados miembros.


title: QUESTION ECRITE no 2320/97 de Leonie van BLADEL au Conseil. Lutte contre la criminalité internationale et surveillance des frontières extérieures européennes en ce qui concerne le transit de cocaïne organisé aux Pays-Bas par le cartel de la drogue surinamien

eurovoc_concepts:
Netherlands
Surinam
drug traffic
organised crime

text: 3. 4. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 102/21 (98/C 102/31) QUESTION E· CRITE E-2319/97 pose·e par Leonie van Bladel (UPE) au Conseil (18 juillet 1997) Objet: Lutte contre la criminalite· internationale et surveillance des frontie‘res exte·rieures europe·ennes en ce qui concerne le transit de coca(cid:14)¤ne organise· aux Pays-Bas par le cartel de la drogue surinamien 1. La pre·sidence ne·erlandaise du Conseil est-elle consciente que la suspension de M. Charles Van der Voort, procureur de La Haye et dirigeant de l(cid:146)e·quipe du CoPa, a gravement nui a‘ l(cid:146)enque(cid:136)te judiciaire relative aux activite·s du syndicat surinamien de la drogue, ainsi qu(cid:146)a‘ l(cid:146)instruction pre·paratoire relative a‘ l(cid:146)ancien dictateur surinamien, De·sire· Delano Bouterse? 2. La pre·sidence a-t-elle re·fle·chi au fait que la suspension de M. Van der Voort compromet gravement la ta(cid:136)che assure·e par les autorite·s ne·erlandaises dans le cadre de l(cid:146)accord de Schengen, a‘ savoir garantir la se·curite· en contro(cid:136)lant les frontie‘res exte·rieures, compte tenu des grandes quantite·s de coca(cid:14)¤ne originaire de Colombie ou du Surinam qui transitent par les Pays-Bas a‘ destination des autres E· tats membres? La pre·sidence est-elle dispose·e a‘ autoriser M. Van der Voort a‘ reprendre imme·diatement ses fonctions de‘s 3. lors que le de·mante‘lement du syndicat surinamien de la drogue et la poursuite de l(cid:146)instruction pre·paratoire contre l(cid:146)ancien dictateur surinamien Bouterse serviraient grandement l(cid:146)inte·re(cid:136)t ge·ne·ral, qui est de mettre fin au transit de coca(cid:14)¤ne, via les Pays-Bas, vers les autres E· tats membres, et qu(cid:146)il existe le pre·ce·dent de l(cid:146)ancien directeur du service ne·erlandais des renseignements exte·rieurs, M. K. M. Meulmeester, et de l(cid:146)ancien secre·taire ge·ne·ral du ministe‘re des affaires ge·ne·rales, M. R. J Hoekstra, disculpe·s pour la forfaiture commise en de·truisant tous les dossiers de l(cid:146)ancien service ne·erlandais des renseignements exte·rieurs, notamment en ce qui concerne le Surinam? (98/C 102/32) QUESTION E· CRITE E-2320/97 pose·e par Leonie van Bladel (UPE) au Conseil (18 juillet 1997) Objet: Lutte contre la criminalite· internationale et surveillance des frontie‘res exte·rieures europe·ennes en ce qui concerne le transit de coca(cid:14)¤ne organise· aux Pays-Bas par le cartel de la drogue surinamien 1. La pre·sidence ne·erlandaise du Conseil pourrait-elle indiquer pourquoi l(cid:146)ancien secre·taire ge·ne·ral du ministe‘re des affaires ge·ne·rales, M. R. J. Hoekstra, doit rester membre de l(cid:146)organe consultatif le plus e·leve· des Pays-Bas, le Conseil d(cid:146)E· tat, en de·pit de la forfaiture commise sous sa direction › la destruction ille·gale des dossiers de l(cid:146)ancien service ne·erlandais des renseignements exte·rieurs ›, alors que M. Van der Voort, soup(cid:231)onne· de complicite· dans un cas semblable, la destruction d(cid:146)un dossier, a e·te· suspendu? La pre·sidence pourrait-elle expliquer comment il est possible qu(cid:146)en sa qualite· de conseiller du Premier 2. ministre, l(cid:146)ancien directeur du service ne·erlandais des renseignements exte·rieurs, M. K. M. Meulmeester, participe le 14 septembre prochain, en tant qu(cid:146)orateur invite·, au congre‘s de Bucarest sur la lutte contre la criminalite· internationale dans l(cid:146)Europe de l(cid:146)an 2000 en de·pit de la forfaiture qu(cid:146)il a commise en de·truisant ille·galement les dossiers de l(cid:146)ancien service ne·erlandais des renseignements exte·rieurs, et pourquoi M. Van der Voort, soup(cid:231)onne· de complicite· dans un cas semblable, la destruction d(cid:146)un dossier, est quant a‘ lui suspendu? 3. La pre·sidence n(cid:146)estime-t-elle pas que, s(cid:146)agissant des soup(cid:231)ons pesant sur M. Van der Voort, il conviendrait d(cid:146)appliquer le principe de l(cid:146)opportunite· de‘s lors que la lutte contre la mafia de la drogue surinamienne sert bien davantage l(cid:146)inte·re(cid:136)t ge·ne·ral de l(cid:146)ensemble de l(cid:146)Europe et que ces soup(cid:231)ons reposent exclusivement sur une complicite· dans un cas de forfaiture qui a consiste· dans la destruction d(cid:146)un dossier, un acte ente·rine· en fonction de l(cid:146)inte·re(cid:136)t ge·ne·ral dans des cas beaucoup plus graves tels que ceux de MM. K. M. Meulmeester et R. J. Hoekstra? Re·ponse commune aux questions e·crites E-2251/97, E-2319/97 et E-2320/97 (7 novembre 1997) Les questions e·voque·es par l(cid:146)Honorable Parlementaire ne rele‘vent pas de la compe·tence du Conseil


title: WRITTEN QUESTION No. 2418/97 by Laura DE ESTEBAN MARTIN to the Council. Committees of experts

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

formats: html print


title: Regulamentul (CE) nr. 1390/97 al Comisiei din 18 iulie 1997 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1091/94 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 3528/86 al Consiliului privind protecția pădurilor din Comunitate împotriva poluării atmosferice

eurovoc_concepts:
EU financing
air quality
data collection
environmental monitoring
exchange of information
forest conservation

formats: pdf print xhtml

text: 03/vol. 22 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 5 31997R1390 L 190/3 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 19. 7. 1997 REGULAMENTUL (CE) NR. 1390/97 AL COMISIEI din 18 iulie 1997 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1091/94 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 3528/86 al Consiliului privind protecția pădurilor din Comunitate împotriva poluării atmosferice COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, întrucât rezultatele observațiilor făcute la parcelele de observare permanente pentru supravegherea continuă a ecosistemelor fores- tiere trebuie să fie transmise anual Comisiei; având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, întrucât măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt con- forme cu avizul Comitetului forestier permanent, având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 3528/86 al Consiliului din 17 noiembrie 1986 cu privire la protecția pădurilor în Comu- nitate împotriva poluării atmosferice (1), modificat ultima dată de Regulamentul (CE) nr. 307/97 (2), în special articolul 3 alinea- tul (2), ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 întrucât, în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 3528/86, acțiunea comunitară are ca scop să ajute statele membre să realizeze o supraveghere intensă ș(cid:13)i continuă a ecosistemelor forestiere în parcelele de observare permanente; Regulamentul (CE) nr. 1091/94 se modifică după cum urmează: 1. În articolul 1, alineatul (2) se înlocuieș(cid:13)te cu textul următor: întrucât, în temeiul articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 3528/86, statele membre transmit Comisiei datele colec- tate prin rețeaua de parcele de observare permanente, pentru o supraveghere intensă ș(cid:13)i continuă; întrucât această rețea a fost instalată de către statele membre conform anexei I la Regulamentul Comisiei (CE) nr. 1091/94 (3), modificat ultima dată de Regulamentul (CE) nr. 690/95 (4); întru- cât metodologia ș(cid:13)i formatul comun care se aplică prezentării date- lor referitoare la inventarul permanent al stării coroanelor, inventarul stării solului ș(cid:13)i frunziș(cid:13)ului, măsurătorile creș(cid:13)terii ș(cid:13)i depunerilor ș(cid:13)i observațiile meteorologice au fost definite în anexele III – IX la Regulamentul (CE) nr. 1091/94; „(2) În parcelele de observare permanentă se efectuează o supraveghere intensă ș(cid:13)i continuă a ecosistemului forestier, care constă în inventarierea constantă a stării coronamentului ș(cid:13)i a stării pedologice ș(cid:13)i a frunziș(cid:13)ului, măsurarea schimbărilor creș(cid:13)terii, a ratelor de depunere ș(cid:13)i a datelor meteorologice ș(cid:13)i eș(cid:13)antionarea ș(cid:13)i analiza soluțiilor de sol pe baza procedeelor de eș(cid:13)antionare obiective ș(cid:13)i a metodelor de analiză stabilite. ” 2. În articolul 1, alineatul (3) se înlocuieș(cid:13)te cu următorul text: „(3) Statele membre transmit Comisiei, sub formă standardi- zată, înaintea sfârș(cid:13)itului fiecărui an, toate datele colectate în timpul anului precedent în fiecare parcelă de observare per- manentă conform indicațiilor din anexa VIIa, precum ș(cid:13)i un raport de însoțire după cum se specifică în anexa VIIb. Comisiei i se transmite, înainte de data de 31 decembrie a fie- cărui an, ș(cid:13)i un raport anual interimar asupra evaluărilor ș(cid:13)i interpretărilor rezultatelor realizate la nivel național conform indicațiilor din anexa VIIb. ” întrucât rezultatele colectării ș(cid:13)i analizei soluției de sol sunt deja prevăzute, iar metodologia ș(cid:13)i formatul comune aplicabile prezen- tării datelor trebuie adăugate la Regulamentul (CE) nr. 1091/94; 3. În articolul 1, alineatul (4) se înlocuieș(cid:13)te cu următorul text: „(4) Detaliile tehnice sunt definite în anexele III – X. ” (1) (2) (3) (4) JO L 326, 21. 11. 1986, p. 2. JO L 51, 21. 2. 1997, p. 9. JO L 125, 18. 5. 1994, p. 1. JO L 71, 31. 3. 1995, p. 25. 4. În articolul 2 alineatul (1), după ultima liniuță se adaugă urmă- toarea liniuță: „— realizarea prelevării de probe ș(cid:13)i a analizei soluției solului. ” 6 5. RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 22 În anexa II, formularele 2a ș(cid:13)i 2b se înlocuiesc cu anexa I la prezentul regulament. 9. Anexa V la prezentul regulament se adaugă ca anexa X. 6. Anexa III se modifică conform anexei II la prezentul regula- ment. 7. Anexa VIIa se modifică conform anexei III la prezentul regu- lament. 8. Anexa VIIb se înlocuieș(cid:13)te cu anexa IV la prezentul regulament. Articolul 2 Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 18 iulie 1997. Pentru Comisie Franz FISCHLER Membru al Comisiei 03/vol. 22 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 7 I A X E N A : e r a l u m r o f e l e r a o t ă m r u u c c s e i u c o n l î e s 4 9 / 1 9 0 1. r n ) E C ( l u t n e m a l u g e R a l I I a x e n a n d i b 2 i s, a 2 e l e r a l u m r o F 8 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 22 03/vol. 22 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 9 ANEXA II Anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1091/94 se modifică după cum urmează: — în anexa III, punctul II. 3 se înlocuieș(cid:13)te cu următorul text: „II. 3. Date de bază generale Se colectează următoarele date privind parcelele ș(cid:13)i arborii: — numărul parcelei — expunerea — numărul arborelui — date asupra tăierii ș(cid:13)i mortalității — esența — clasificarea vârfului — expunerea coroanei — vizibilitatea precum ș(cid:13)i data evaluării. ”; — la punctul II. 4. 1, se adaugă următorul text: „Un arbore încă în viață, a cărui defoliere este cuprinsă între 95 ș(cid:13)i 100 %, se notează cu 99. Nivelul 100 este rezervat arborilor morți. ”; — punctul II. 5 devine punctul II. 6 ș(cid:13)i se adaugă următorul punct II. 5: „II. 5. Metode Manualul de evaluare vizuală a stării arborilor din parcelele de observare intensivă, elaborat de către experții «PIC Păduri», stabileș(cid:13)te dispoziții suplimentare pentru selecția arborilor ș(cid:13)i realizarea evaluărilor. Manualul conține ș(cid:13)i informații tehnice asupra parametrilor adiționali care trebuie evaluați ș(cid:13)i asupra prezentării lor. Se recomandă urmarea procedurilor tehnice definite în acest manual ș(cid:13)i prezentarea facultativă la Comisie a rezultatelor evaluării parametrilor opționali obținuți în urma aplicării procedurilor corespunzătoare din manual. ” 10 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 22 ANEXA III În anexa VIIa la Regulamentul (CE) nr. 1091/94, se adaugă următorul text: — la alineatul (1), se adaugă următorii termeni (denumirea fiș(cid:13)ierelor pentru fiecare studiu): Evaluarea Anexa Frecvența Numele fiș(cid:13)ierului „Soluția solului X continuă XX1996. PSS, XX1996. SSM, XX1996. SSO” — ultimul alineat se înlocuieș(cid:13)te cu următorul text: „Fiecare denumire a fiș(cid:13)ierului se compune din codul țării format din două litere (reprezentate prin XX în lista numelor), urmat de anul evaluării (în exemplu 1996) sau de GENER atunci când informația este furnizată o singură dată pentru toți anii; urmează punctul (. ) ș(cid:13)i extensia, care este un cod din trei litere. Pentru fiș(cid:13)ierele parcelelor acest cod se compune din literele PL (sau P) ș(cid:13)i din prima literă a evaluării Sol, Frunze, Creș(cid:13)tere, Depunere, Meteorologie sau Soluția Solului. Pentru fiș(cid:13)ierele specifice, acest cod se compune din două litere (sau una) desemnând SOl, FRunze, CReș(cid:13)tere, DEpunere, MEteorologie, sau Soluția Solului ș(cid:13)i din una (sau două) litere pentru desemnarea caracterului Obligatoriu sau Opțional sau diferitele părți ale evaluării creș(cid:13)terii (EV), ale evaluării depunerii (aer) sau a meteorologiei (climat sau distrugere). ”; — se adaugă următoarele trei formulare: XX1996. PSS, XX1996. SSM ș(cid:13)i XX1996. SSO; — formularele 3a ș(cid:13)i 3b se înlocuiesc cu formularele 3a ș(cid:13)i 3b anexate mai jos; — se adaugă următoarele elemente la „Lista codurilor referitoare la datele de analiză ale parcelelor de observare permanentă care trebuie transmise Comisiei”: — la punctul (1) Țări, se adaugă următoarele trei coduri: „13 Sverige 14 Österreich 15 Suomi-Finland” ș(cid:13)i după punctul (50): „— I n f o r m a ț i i r e f e r i t o a r e l a s u p r a v e g h e r e a s o l u ț i i l o r d e s o l (51) Numărul dispozitivului de eș(cid:13)antionare Dispozitivele de eș(cid:13)antionare de pe parcelă se numerotează o dată pentru totdeauna (de la 1 la 99). (52) Codul dispozitivului de eș(cid:13)antionare Se aplică următoarele coduri dispozitivelor de eș(cid:13)antionare a soluției solului: 1: lizimetrie cu tensiune 2: lizimetrie fără tensiune 3: centrifugare 4: extracție prin saturare (53) Profunzimea eș(cid:13)antionării Profunzimea eș(cid:13)antionării se indică în metri sub suprafață (de exemplu – 0,40). — I n f o r m a ț i i r e f e r i t o a r e l a e v a l u a r e a s t ă r i i a r b o r i l o r (54) Expunere 1. Fără expunere anume (parcelă situată într-o zonă forestieră importantă cu puține forme de relief sau fără). 2. Expunere limitată (parcelă situată aproape de liziera unei păduri, pe o pantă etc. ). 3. Parcelă foarte expusă (pe vârful unui munte, etc. ). 03/vol. 22 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11 (55) Tăiere ș(cid:13)i mortalitate Arbore doborât ș(cid:13)i tăiat, din care nu a rămas decât trunchiul: 11 intervenție planificată (de exemplu rărire), 12 intervenție din rațiuni biotice (de exemplu pagube cauzate de insecte), 13 intervenție din rațiuni abiotice (de exemplu arbore dezrădăcinat de vânt), 18 cauze necunoscute de dispariție. Arbore încă în picioare, dar ai cărui parametri nu mai sunt evaluați: 21 coroană deformată pe o parte sau arbore înclinat, 22 ruptură a unei părți importante a coroanei (mai mult de 50 %) sau trunchi rupt, 23 arbore care nu se mai potriveș(cid:13)te cu clasele 1, 2 sau 3 ale lui Kraft (nu se aplică în primul inventar al unei parcele), 29 alte motive (se specifică). Arbore mort dar nedoborât: 31 cauze biotice (de exemplu atac al carilor), 32 cauze abiotice (de exemplu secetă sau fulger), 38 cauze necunoscute ale morții. Arbore dezrădăcinat (viu sau mort): 41 cauze abiotice (de exemplu furtuni), 42 cauze biotice (de exemplu castori), 48 cauze necunoscute. Note: — clasa 22 nu se aplică decât în țările care nu înregistrează arbori cu coroana afectată în măsură mai mare de 50 %; — clasa 23 nu se aplică decât în țările care limitează prelevarea de probe la clasele 1, 2 ș(cid:13)i 3 ale lui Kraft. (56) Clasificarea vârfului: 1. arbori predominanți (inclusiv arborii izolați) a căror coroană se ridică deasupra nivelului mediu al coronamentului; 2. arbori dominanți a căror coroană formează nivelul mediu al coronamentului; 3. arbori codominanți, care ating nivelul coronamentului ș(cid:13)i primesc puțină lumină, dar sunt mai mici decât cei din clasele 1 ș(cid:13)i 2; 4. arbori dominați, a căror coroană se situează sub nivelul mediu al coronamentului ș(cid:13)i care nu primesc lumină direct de sus. (57) Expunerea coroanei: 1. coroană foarte afectată (pagube sau interacțiuni fizice) pe una din părți; 2. coroană foarte afectată (pagube sau interacțiuni fizice) pe două părți; 3. coroană foarte afectată (pagube sau interacțiuni fizice) pe trei părți; 4. coroană foarte afectată (pagube sau interacțiuni fizice) pe patru părți; 5. arbore izolat sau neafectat de arborii vecini; 6. arbore dominat. (58) Vizibilitate: 1. toată coroana este vizibilă; 2. coroana este parțial vizibilă; 3. coroana nu se vede decât pe înserat (contur); 4. coroana nu este vizibilă. ” 12 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 22 03/vol. 22 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13 14 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 22 03/vol. 22 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 15 16 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 22 03/vol. 22 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17 ANEXA IV „ANEXA VII B MODALITĂȚI DE TRANSMITERE A DATELOR DE BAZĂ REFERITOARE LA METODELE DE SUPRAVEGHERE APLICATE Ș(cid:13) I A REZULTATELOR EVALUĂRII/INTERPRETĂRII OBȚINUTE LA NIVEL NAȚIONAL I. Observații generale Pe lângă transmiterea datelor rezultate în urma supravegherii intensive a ecosistemelor forestiere, statele membre elaborează ș(cid:13)i prezintă Comisiei un document referitor la datele de bază referitoare la metodele de supraveghere aplicate (raport de însoțire) ș(cid:13)i un raport anual în legătură cu stadiul interpretării/evaluării rezultatelor la nivel național (raport interimar). Raportul de însoțire se constituie din două părți: prima descrie metodele aplicate efectiv pentru procedura de eș(cid:13)antionare, echipamentul utilizat, evaluarea, analiza etc. (vezi detalii la punctul II. 1); a doua parte a raportului conține excepțiile ș(cid:13)i perturbările întâlnite (vezi detalii la punctul II. 2). Statele membre prezintă Comisiei, interpretarea ș(cid:13)i evaluarea rezultatelor la nivel național. Acest raport conține: în fiecare an, începând cu 1997, un raport interimar referitor la — informații despre rezultatele Centrului național de coordonare (CNC); — descriere (la zi) a strategiei de evaluare națională; — un rezumat al rezultatelor obținute la nivel național; — informații despre publicațiile naționale ș(cid:13)i internaționale din acest domeniu făcute de către CNC sau alte instituții. Punctul III de mai jos conține recomandări pentru interpretarea ș(cid:13)i evaluarea rezultatelor la nivel național. II. Raportul de însoțire II. 1. Partea raportului care descrie metodele aplicate efectiv etc. Această parte a raportului descrie metodele efectiv aplicate pentru procedura de eș(cid:13)antionare, echipamentul utilizat, evaluarea, analiza etc. Se precizează detaliile următoare: Metode de inventariere/eș(cid:13)antionare Numeroase anchete de supraveghere intensă a ecosistemelor forestiere demonstrează o mare libertate de selectare a echipamentului, a profunzimii eș(cid:13)antionării, a calendarului, a intensității testării etc. Se vor oferi detalii despre echipamentul utilizat, profunzimea efectivă a eș(cid:13)antionării, calendarul frecvența testării/prelevării. Trebuie furnizate detalii despre eș(cid:13)antionare, inclusiv despre stocare ș(cid:13)i transport, de fiecare dată când se prelevează probe. ș(cid:13)i Toate măsurile de control efectuate se vor descrie pe scurt. Metode de analiză ș(cid:13)i de calcul al rezultatelor În ceea ce priveș(cid:13)te analiza eș(cid:13)antioanelor, prepararea eș(cid:13)antioanelor ș(cid:13)i metodele aplicate pentru analiza lor trebuie să fie detaliate. Pentru cea mai mare parte a anchetelor sunt recomandate anumite metode specifice. În cazul utilizării unor metode diferite, procedurile aplicate efectiv se detaliază cu precizie, inclusiv posibilitățile de (re)calculare a rezultatelor obținute. Toate măsurile de control efectuate (participarea la ring tests) se vor descrie pe scurt. Chestionarele de însoțire, elaborate de Institutul de coordonare a monitorizării intensive a pădurilor al Comisiei europene în strânsă colaborare cu preș(cid:13)edinții grupurilor de experți ai PIC Păduri (NU/CEE), pot servi ca bază pentru descrierea metodelor ș(cid:13)i pot fi utilizate pentru prezentarea generală a evaluării rezultatelor. Informațiile transmise cu ajutorul acestor chestionare rămân valabile atâta timp cât metodele aplicate nu se schimbă. 18 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 22 Se observă ș(cid:13)i se notează în special modificările referitoare la metodele de inventariere, de transport ș(cid:13)i de analiză. Diferențele regionale se vor menționa ș(cid:13)i explica în detaliu (de exemplu laboratoare de analiză diferite). II. 2. Partea raportului referitoare la excepții ș(cid:13)i la perturbări (raport anual de însoțire) Pentru completarea datelor de bază referitoare la metodele descrise cu ajutorul chestionarului de însoțire, trebuie descrise problemele specifice, excepțiile, perturbările ș(cid:13)i problemele de validare a datelor transmise în fiecare an. Excepții ș(cid:13)i perturbări Se vor relata situațiile excepționale ș(cid:13)i perturbările importante în raport cu situația normală. Pe lângă descrierea metodelor aplicate pentru prelevare de probe, analiză etc. , prezentate în chestionarele de însoțire, trebuie ataș(cid:13)ată documentarea completă referitoare la excepții, la situațiile excepționale ș(cid:13)i la perturbări. Aceste informații vor figura într-un raport anual de însoțire, prezentat Comisiei împreună cu datele transmise. Validarea ș(cid:13)i gestionarea datelor Vor fi indicate procedurile aplicate pentru controlul calității datelor, inclusiv limitele de validare a datelor (controlul validității), ca ș(cid:13)i procedurile aplicate pentru verificarea coerenței ansamblului datelor la nivel național. În cazul în care lipsesc anumite date, este posibil, în anumite cazuri, să se facă estimări plecând de la rezultate care provin din alte surse. După indicarea acestor estimări se va face justificarea amănunțită a ipotezelor folosite. III. Raportul anual interimar referitor la interpretarea/evaluarea rezultatelor la nivel național Acest raport conține informații despre stadiul de interpretare/evaluare a rezultatelor la nivel național. Se indică detaliile următoare: Date de bază Statele membre vor realiza o evaluare ș(cid:13)i o interpretare a datelor la nivel național. Statele membre au dreptul de a decide asupra evaluării sau interpretării realizate la nivel național ș(cid:13)i transmise Comisiei. Totuș(cid:13)i, în scopul acestei evaluări, se dau următoarele sugestii: Evaluarea ș(cid:13)i interpretarea pe baza unei singure anchete Când sunt disponibile rezultatele anchetelor realizate în anii precedenți, ar trebui să se încerce determinarea tendințelor. Rezultatele anchetei vor fi reanalizate ș(cid:13)i comparate cu cele ale altor anchete (similare) efectuate în (aceeaș(cid:13)i) regiune sau țară. Diferențele ș(cid:13)i asemănările trebuie indicate ș(cid:13)i, dacă este posibil, evaluate. Tot aici trebuie menționate datele care provin din alte surse ș(cid:13)i care pot explica anumite raporturi între parametri. Evaluarea ș(cid:13)i interpretarea integrată Realizarea mai multor anchete face posibilă o evaluare integrată. Toate rezultatele anchetelor precum ș(cid:13)i rapoartele de evaluare sunt adunate de Centrul național de coordonare. CNC coordonează evaluarea integrată ș(cid:13)i interpretarea diferitelor rezultate ale anchetelor la nivel național. Evaluarea ș(cid:13)i interpretarea în combinație cu date externe Rezultatele evaluării ș(cid:13)i interpretării integrate vor fi reanalizate ș(cid:13)i comparate cu rezultatele care provin din alte surse. Diferențele ș(cid:13)i asemănările se vor nota ș(cid:13)i explica de fiecare dată, în măsura posibilităților. 03/vol. 22 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 19 IV. Calendarul pentru prezentarea raportului de însoțire ș(cid:13)i a raportului anual interimar referitor la interpretarea/evaluarea rezultatelor la nivel național IV. 1. Calendarul pentru raportul de însoțire Chestionarul de însoțire se va completa ș(cid:13)i transmite Comisiei împreună cu primele date. În cazul schimbării metodelor aplicate, se vor furniza informații despre modificări. Partea raportului consacrată descrierii perturbărilor ș(cid:13)i excepțiilor va fi adresată Comisiei în acelaș(cid:13)i timp cu datele transmise anual. IV. 2. Calendarul pentru raportul interimar referitor la interpretarea/evaluarea rezultatelor la nivel național Rapoartele interimare referitoare la evaluările ș(cid:13)i interpretările efectuate la nivel național se vor transmite Comisiei în fiecare an înainte de 31 decembrie. ” 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 22 ANEXA V „ANEXA X METODOLOGIA COMUNĂ PENTRU MONITORIZAREA SOLUȚIEI SOLULUI PE PARCELELE DE OBSERVARE PERMANENTE I. Observații generale Monitorizarea soluției solului trebuie realizată în cel puțin 10 % dintre parcelele de observare permanente. Este recomandabil să se supravegheze soluția solului în parcelele de observare care fac ș(cid:13)i obiectul unei monitorizări a depunerilor. Instalarea echipamentului necesar trebuie să fie încheiată până la 30 iunie 1998. Prezenta anexă se bazează pe recomandările tehnice ale experților grupului «Sol» al programului internațional comun de evaluare ș(cid:13)i monitorizare a efectelor poluării atmosferice asupra pădurilor (PIC Păduri) al NU/CEE. Se face trimitere la manualul redactat de acest grup de experți în 1996. II. Metodologia inventarierii II. 1. Selectarea locului fiecărui eș(cid:13)antion Dispozitivele de eș(cid:13)antionare a soluției solului trebuie să fie instalate în apropierea locului unde este efectuată inventarierea stării coroanelor. Este recomandată dispunerea lizimetrelor în mod aleatoriu sau sistematic pe întreaga parcelă, chiar dacă această repartizare ar putea fi limitată de prezența pietrelor sau a trunchiurilor (distanța față de arbori nu se precizează). Din cauza faptului că perturbă solul, lizimetrele fără tensiune nu trebuie instalate în partea centrală a parcelei unde sunt monitorizați parametrii arborilor. Din motive practice, este posibilă recurgerea la o sub-parcelă reprezentativă. Lizimetrele deja instalate pot fi păstrate, dar noile instalații trebuie plasate ținându-se cont de recomandările anterioare. II. 2. Profunzimea eș(cid:13)antionării Se recomandă instalarea lizimetrelor la adâncimi fixe, dar se acceptă ș(cid:13)i instalarea lor orizontală. — Colectoare de soluție a solului Se recomandă în mod expres plasarea lizimetrelor la cel puțin două adâncimi diferite, primul în zona rădăcinii (adâncime sugerată: între 10 ș(cid:13)i 20 cm) pentru aprecierea concentrațiilor de elemente nutritive ș(cid:13)i de elemente toxice din apropierea rădăcinilor secundare (primul obiectiv), iar al doilea sub această zonă (adâncime sugerată: de la 40 la 80 cm), pentru aprecierea respingerii elementelor (obiectivul al doilea). Se recomandă, de asemenea, plasarea unui al treilea lizimetru imediat sub stratul de humus. — Probe de sol În cazul în care se recurge la metoda centrifugării sau la cea a soluției de sol saturat, straturile solului care trebuie prelevate sunt cele menționate în manualul referitor la metodologia prelevării ș(cid:13)i analizei solurilor forestiere, ș(cid:13)i anume: strat de humus, 0-10, 10-20, 20-40 ș(cid:13)i 40-80. Este posibilă efectuarea unei selecții sau amestecarea mai multor probe. II. 3. Frecvența eș(cid:13)antionării Pe parcelele unde se desfăș(cid:13)oară alte programe de monitorizare intensivă, de exemplu măsurarea depunerilor sau culegerea de date meteorologice, prelevarea de eș(cid:13)antioane din soluția solului trebuie efectuată o dată sau de două ori pe lună. În cazul prelevării de eș(cid:13)antioane cu extragerea soluției de sol, trebuie să se facă maximum patru măsurări pe an, din cauza caracterului distructiv al procedurii. Prelevarea de eș(cid:13)antioane trebuie efectuată în aceleaș(cid:13)i luni ale anului. II. 4. Transportul, depozitarea ș(cid:13)i prepararea Eș(cid:13)antioanele se transportă ș(cid:13)i se depozitează astfel încât să se reducă la minimum modificările chimice. În cazul utilizării lizimetrelor, depozitarea la rece (4 °C) ș(cid:13)i la adăpost de lumină a soluției de sol permite diminuarea activității biologice. În numeroase cazuri, ș(cid:13)i în special în timpul sezonului rece, este suficientă păstrarea sticlei ferită de lumină. Pot fi utilizați conservanți organici sau anorganici, dar aceș(cid:13)tia pot să interfereze cu analiza. Pentru a limita eventualele modificări ale eș(cid:13)antioanelor, soluția de sol trebuie colectată cât mai repede posibil după ce a fost extrasă. Trebuie indicate modalitățile de transport ș(cid:13)i de depozitare (inclusiv perioadele de aș(cid:13)teptare). Trebuie indicate în detaliu problemele care pot apărea ș(cid:13)i abaterile în raport cu procedurile, dacă este cazul. Pentru determinarea urmelor de metale, părți din eș(cid:13)antion, păstrate în sticle spălate în acid, trebuie transportate la laborator. 03/vol. 22 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 21 În cazul prelevării probelor de sol, acestea trebuie să fie păstrate la rece, în saci de plastic sau de polietilenă ș(cid:13)i stocate la 4 °C până la centrifugare sau până la prepararea soluției de sol saturat. Centrifugarea sau saturarea trebuie să aibă loc în ziua (18 – 30 de ore) care urmează colectării probelor de sol. II. 5. Datele de bază generale Trebuie culese următoarele date generale: — numărul parcelelor; — date despre dispozitivul de eș(cid:13)antionare (tip, adâncime); — data începerii perioadei de monitorizare; — data sfârș(cid:13)itului perioadei de monitorizare; — numărul perioadelor de măsurare (egale) din timpul perioadei de monitorizare. II. 6. Metodele de analiză «Manualul de metodologie a prelevării ș(cid:13)i analizei solurilor forestiere», elaborat de grupul de experți «Sol» al PIC Păduri, descrie metodele aplicabile în analiza diferiților parametri ai solului. Se recomandă utilizarea metodelor aprobate. În cazul aplicării altor metode (naționale), compatibilitatea rezultatelor analizei ar trebui expusă în detaliu în acelaș(cid:13)i timp cu folosirea acestor metode. În inventarierea monitorizării soluției de sol forestier, trebuie să se facă distincția între parametrii obligatorii ș(cid:13)i parametrii facultativi (vezi lista următoare). Parametru Unitate Obligatoriu/Opțional Conductibilitate pH Alcalinitate COD Sodiu (Na) Potasiu (K) Calciu (Ca) Magneziu (Mg) Aluminiu (total) Aluminiu (labil) Fier (Fe) Mangan (Mn) Încărcătură fosforoasă totală (P) NO3-N SO4-S NH4-N Clor (Cl) Crom (Cr) Nichel (Ni) Zinc (Zn) Cupru (Cu) Plumb (Pb) Cadmiu (Cd) Siliciu (Si) μS/cm μmolc/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l mg/l μg/l μg/l μg/l μg/l μg/l μg/l mg/l Opțional Obligatoriu Opțional (dacă pH > 5) Obligatoriu Opțional (1) Obligatoriu Obligatoriu Obligatoriu Obligatoriu (dacă pH < 5) Opțional Opțional Opțional Opțional Obligatoriu Obligatoriu Opțional (2) Opțional (1) Opțional Opțional Opțional (3) Opțional (3) Opțional Opțional Opțional (1) Măsură recomandată în calculul echilibrului acido-bazic. (2) Este recomandată măsurarea nivelului de NH4 în zonele care acuză depuneri importante de NHx (mai mari de 20 kg NHx la ha pe an). (3) Măsură recomandată pentru că este vorba de elemente nutritive minerale. Lista parametrilor Statele membre au libertatea de a analiza alți parametri opționali, pe toți sau o parte. II. 7. Transferul datelor Statele membre transmit Comisiei aceste date, pentru fiecare parcelă, sub formă standardizată (vezi anexa VIIa, formularele 9a, 9b ș(cid:13)i 9c). ”


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2618/97 von Jan SONNEVELD an die Kommission. Ausfuhr von getrocknetem Geflügelmist nach Frankreich

eurovoc_concepts:
France
agricultural trade
animal product
environmental protection
export
health control
intra-EU trade
organic fertiliser
veterinary legislation


title: Komission asetus(EY) N:o 1390/97, annettu 18 päivänä heinäkuuta 1997, yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3528/86 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1091/94 muuttamisesta


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2355/97 del Leonie van BLADEL al Consejo. Ofensiva militar del ejército gubernamental de Angola pese al Acuerdo de paz

eurovoc_concepts:
Angola
UN Security Council
armed forces
ethnic conflict
international sanctions
peacekeeping
settlement of disputes
the EU's international role

text: C 102/32 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 3. 4. 98 (98/C 102/46) PREGUNTA ESCRITA E-2354/97 de Leonie van Bladel (UPE) al Consejo (18 de julio de 1997) Asunto: Papel de las tropas gubernamentales angolen(cid:152)as en la conquista del Zaire por Kabila ¿Que· opina el Consejo del hecho de que las tropas gubernamentales fueron ayudadas con el apoyo militar efectivo del eje·rcito oficial angolen(cid:152)o para conquistar el territorio del Zaire? ¿Ha dado a conocer el Consejo que es contrario a este tipo de ayuda militar, cuya financiacio·n proviene de la venta de la reserva petrol(cid:14)·fera existente, dinero que precisamente ha de ser destinado al desarrollo de Angola en general y a la mejora de la situacio·n humanitaria en particular? ¿Co·mo explica el Consejo al ciudadano europeo que las reservas petrol(cid:14)·feras angolen(cid:152)as para los pro·ximos tres an(cid:152)os este·n ya vendidas y que los beneficios de las mismas se utilicen para la compra de material militar ofensivo ›adquirido en gran parte de un pa(cid:14)·s que participa en el Acuerdo de paz, esto es, Rusia› mientras que la UE concede fondos para el desarrollo general del pa(cid:14)·s? Respuesta (13 de noviembre de 1997) Segu·n los informes que han llegado al Consejo, al parecer, unidades del eje·rcito angolen(cid:152)o pretaron apoyo a las tropas de Kabila, miemtras, al mismo tiempo, unidades de la UNITA apoyaron al expresidente Mobutu. U· ltimamente, el gobierno de Rwuanda a reconocido pu·blicamente la intervencio·n que sus tropas han efectuado en la lucha por el control del pa(cid:14)·s. Ha quedado claro que tambie·n han intervenido en este conflicto tropas de otros pa(cid:14)·ses de la regio·n. El Consejo ha condenada toda intervencio·n militar ajena al conflicto en el antiguo Zaire, y ha pedido a las partes congolen(cid:152)as resuelvan el conflicto de manera pac(cid:14)·fica. El Consejo, por medios diploma·ticos y por medio de su Enviado Especial para la regio·n de los Grandes Lagos, Sr. Ajello, ha rogado a los gobiernos de los pa(cid:14)·ses de la regio·n que se abstengan de cualquier intervencio·n. La cuestio·n de la compra de material be·lico por el gobierno angolen(cid:152)o no es competencia del Consejo. No obstante, el Consejo considera ciertamente conveniente que tanto las autoridades angolen(cid:152)as como la UNITA asignen el ma·ximo posible de sus ingresos a los objetivos comunes de desarrollo, segu·n los define el Convenio de Lome·. (98/C 102/47) PREGUNTA ESCRITA E-2355/97 de Leonie van Bladel (UPE) al Consejo (18 de julio de 1997) Asunto: Ofensiva militar del eje·rcito gubernamental de Angola pese al Acuerdo de paz El eje·rcito angolen(cid:152)o ha iniciado una ofensiva contra la Unio·n nacional para la independencia total de Angola (UNITA), pese al Acuerdo de paz de Lusaka de 1994. Esta ofensiva pone en peligro dicho acuerdo de paz, ya fra·gil de por s(cid:14)·. En diversas localidades se han producido ya enfrentamientos entre el eje·rcito gubernamental y la UNITA, especialmente en las zonas que se encuentran bajo el control provisional de esta u·ltima en virtud de dicho acuerdo de paz. 1. ¿No cree el Consejo que, en contraste con su actitud pasiva frente a los recientes acontecimientos en la Repu·blica Democra·tica del Congo y en vista de que uno de sus Estados miembros ›Portugal› ha participado activamente en dicho acuerdo de paz, deber(cid:14)·a adoptar un papel ma·s prominente en el proceso de paz? ¿No considera el Consejo que los acontecimientos recientes constituyen un impedimento para que la mayor 2. fuerza opositora del pa(cid:14)·s, UNITA, continu·e participando con confianza en el proceso de paz? ¿Esta· considerando el Consejo la posibilidad de retirar la ayuda financiera a Angola si el Gobierno de dicho 3. pa(cid:14)·s no cesa de inmediato sus acciones militares?