title: Reglamento (CE) nº 1353/97 de la Comisión de 15 de julio de 1997 que modifica el Reglamento (CE) nº 1324/96 por el que se establece el plan de abastecimiento a las Azores y a Madeira de productos del sector del arroz y las normas de ajuste de las ayudas a los productos procedentes de la Comunidad

eurovoc_concepts:
Azores
EU aid
Madeira
aid system
rice
supply balance sheet

formats: html pdfa1b print


title: Komission asetus(EY) N:o 1353/97, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1997, Azorien ja Madeiran riisialan tuotteiden hankintataseen vahvistamisesta ja yhteisöstä lähtöisin olevien tuotteiden tukien tarkistamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1324/96 muuttamisesta


title: Informationssamhället och utvecklingen: Europeiska unionens roll - Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén

eurovoc_concepts:
EU action
cooperation policy
developing countries
information technology
telecommunications

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 15. 07. 1997 KOM(97) 351 slutlig Informationssamhället och utvecklingen: Europeiska unionens roll Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén INNEHÅLL INLEDNING UTMANINGEN ATT A. INFORMATIONSSAMHÄLLET INTEGRERA UTVECKLINGSLÄNDERNA I 1. INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSTEKNIKENS BIDRAG TILL UTVECKLINGEN 3 2. UTMANINGAR SOM UTVECKLINGSLÄNDERNA STÅR INFÖR 5 B. GEMENSKAPENS VERKSAMHET OCH DESS MÖJLIGHETER EUROPEISKA 3. UNIONENS INFORMATIONSSAMHÄLLET I UTVECKLINGSLÄNDERNA BIDRAG TILL 7 FRÄMJANDE AV 4. STIMULERING AV GEMENSKAPENS VERKSAMHET I UTVECKLINGSLÄNDERNA 9 13 SLUTSATSER BILAGA I Förteckning över initialord z INLEDNING De påbörjade förändringarna i riktning mot informationssamhället berör potentiellt de flesta av de mänskliga verksamheterna vare sig det handlar om att lära sig, kommunicera, arbeta eller roa sig. Detta gäller också utvecklingsländerna oberoende av skillnader i situationen för marknader, politik eller teknisk kapacitet. Detta meddelande innehåller en samling riktlinjer och mekanismer för att medverka till att utvecklingsländerna deltar i informationssamhället inte bara som konsumenter utan också som aktörer. G7-konferensen om informationssamhället, som ägde rum i Bryssel i februari 1995, uttryckte en önskan att undvika att ytterligare vidga klyftan mellan industriländerna och utvecklingsländerna och manade till "en gemensam vision om mänskligt berikande"1. "Vår insats skall bidra till alla länders integration i en global ansträngning. Övergångsländerna och utvecklingsländerna skall ges möjlighet att helt och fullt delta i denna process som skall möjliggöra teknologiska språng och stimulera social och ekonomisk utveckling. " Konferensen om informationssamhället och utvecklingen, som ägde rum i Midrand den 13-15 maj 1996 på inbjudan av president Mandela och samlade mer än femtio länder och internationella organisationer, inriktade sig på att fastställa utvecklingsländernas specifika behov och att visa upp den nya teknikens potentialer (se bilaga 6). Den gav möjlighet att gemensamt reflektera över erforderliga gemensamma regler, samarbetsprinciper för byggandet av det globala informationssamhället och lämpliga prioriteringar för utveckling. Egypten åtog sig att organisera uppföljningen av denna konferens. EU har för egen del inlett en satsning för att omforma och modernisera sina relationer med var och en av de främsta utvecklingsregionerna genom att i relationerna med dessa ta med dimensionen informationssamhället. Det gäller att skapa en referensram för gemenskapens verksamhet genom att säkra nödvändig samstämmighet, främja möjlig samverkan mellan olika politiska program och samordning med medlemsstaternas och berörda internationella organisationers verksamheter. I detta syfte rekommenderas ett regionalt koncept för att säkerställa att denna verksamhet bedrivs inom ramen för existerande relationer och att tillgängliga samarbetsinstrument utnyttjas. Gentemot yttre partnerländer skall budskapet vara realistiskt och uppmärksamma dem på vad som står på spel med de pågående omvälvningarna och vilka ansträngningar som krävs av dem. söka en A. UTMANINGEN ATT INTEGRERA UTVECKLINGSLÄNDERNA I DET GLOBALA INFORMATIONSSAMHÄLLET 1. INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSTEKNIKENS UTVECKLINGEN (IKT) BIDRAG TILL 1. 1 Som det klargjordes vid Midrand- och Romkonferenserna om Medelhavsområdet använder informationssamhället (IS) revolutionerande och genomgripande teknik 1 Möte mellan G7-ländernas ministrar och Europeiska unionens medlemsstater i Bryssel den 26 februari 1996. 2> som i grunden ändrar organisationen av arbete, undervisning och mera allmänt samhället. Det åtföljs av ett minskat beroende av tid och rum och erbjuder en uppsättning nya redskap av en aldrig tidigare skådad kapacitet som gör det möjligt för utvecklingsländerna att göra en del teknologiska språng genom att spara in de mellanetapper som industriländerna har upplevt. De ekonomiska relationernas ökande komplexitet och explosionsartat ökande kunskaper och erfarenheter utgör en växande integrationsfaktor på världsplanet. De länder som stänger sig ute från dessa förändringar och således isolerar sig såväl från näten för handelsutbyte och investeringsflöden som från näten för vetenskapligt och kulturellt skapande och deras spridning, skulle emellertid utsätta sig för risken att hamna i skymundan. För övrigt riskerar man att se ett ojämlikt samhälle skapas i vissa länder, där endast en del av befolkningen skulle ha tillgång till de nya näten, tjänsterna och utrustningarna och kunna använda dem utan svårighet samt åtnjuta de fördelar de medför. 1. 2 På det tekniska planet mobiliserar utvecklingen mot informationssamhället en samling nya redskap som har börjat spridas i stor skala i utvecklingsländerna. Mobiltelefoni har fått en explosiv tillväxt, särskilt där den kan kompensera bristen på fasta nät. I fråga om sate//iïkommunikationer ökar geostationär teknik (multispot- system eller beställningsanslutning) och låg- eller mellanhögbanesystem kommer snart att erbjuda globala tjänster. Denna teknik är mindre kapitalintensiv och bättre anpassad för avlägsna områden och glesbygd (solenergiomkopplare, Vsat). Fiberkabelkapaciteten ökar och förbindelserna mångdubblas, exempelvis de som håller på att upprättas mellan Chile och de övriga länderna vid Sydamerikas Stillahavskust, eller Flag-projektet som förbinder Europa och Asien via Medelhavet. Internet och www-tekniken utgör en integrationsplattform för annan teknik vare sig det handlar om tillämpningar av ISDN-ledningar eller ATM-routrar. Redan nu använder sig många varierande projekt av sådana lösningar och nästan alla icke statliga organisationer använder dem. Telehamnar utgör "anslutningscentra" för distansarbetsverksamheter i synnerhet för starkt sysselsättningsintensiva tjänster flygbokningssystem som (Mauritius, Jamaica, Indien, Filippinerna). Rymdteknik erbjuder oanade möjligheter till utvecklingsbistånd särskilt inom områdena navigering, positionsbestämning och jordobservation. I synnerhet observationssatelliterna gör det möjligt att samla in information som är väsentlig för resursförvaltning, fysisk planering och miljöövervakning. CD-ROM tar över utbildning, informationslagring och informationsspridning. Inom produktionen och medför flödesförvaltningstekniken (Just in Time) betydande produktivitetsvinster. statistik, bokföring, programvaruproduktion tillverkningstekniken datorintegrerade (CIM) eller den 1. 3 I fråga om informationssamhällets tillämpningar avtecknar sig nya möjligheter för utvecklingsländerna som för med sig fördelar som är jämförbara med vad man kan se i industriländerna, till exempel för små och medelstora företag: effektivare förvaltning, tillgång till ekonomisk information, utbildning, interaktiva klient- servernät och internationella marknader, och även en ökad effektivitet för regeringar och statsförvaltningar. Den utbildningsteknik, särskilt för distansutbildning och multimedia, och de nya inlärningsmetoder som erbjuds via informationssamhället, skulle kunna vara nyttiga som instrument att bemöta dessa kvantitativa och strukturella behov i länder, som skall ta emot, utbilda och integrera i den ekonomiska strukturen en ansenlig mängd \ är och handel informations- internationell arbetskraft (i de flesta fall är hälften av befolkningen under tjugo år gammal) i spridda eller dåligf utrustade områden. För övrigt gäller det att fortlöpande ge en livslång kompetensutveckling tack vare fortbildning. Vissa länder är drabbade av endemier och epidemier i stor skala. Läkarvård på distans kan bidra till att bemöta dessa utmaningar genom att stärka organisationen och förbättra hälsovårdsförvaltningen. Telematiknäten kan förbinda databaser sinsemellan för att följa sjukdomsutveckling (epidemiologi), ge tillgång till medicinsk expertis genom distansutlåtanden och öppna vägen för behandlingshjälp på distans. IKT spelar också en viktig roll vid utformning och genomförande av hälsovårdspolitik. Inom och industri kommunikationstekniken en avgörande faktor för konkurrenskraften vare sig den förbättrar produktionskvaliteten (strängare normer, kvalitetskontroll) eller dess immateriella innehåll som är knutet till mode (textil), integrerar en tillverkning i en komplicerad process, som reservdelar för bilar, eller kanske utgör en väg för överföring av order och detaljerade beskrivningar som förebådar elektronisk handel. I vissa länder ger programvaruproduktion och datainsamling möjlighet att skapa betydande sysselsättning (100 000 programvaruingenjörer i Indien). Nya marknader uppstår också inom textbehandling för press, media och den audiovisuella sektorn. I fråga om forskning inom jordbruk, kemi, vattenhushållning, fiske, miljö, stadsplanering, etc. ger utvecklingen av nät möjlighet i utvecklingsländerna att förfoga över information, bilda lag av begränsad omfattning och sålunda integreras i den globala vetenskapliga gemenskapen, vilket också bidrar till att begränsa forskarflykten. i många utvecklingsländer samt Uppkomsten av en ny oberoende press explosionen av liberaliseringen av etermedierna och fenomenet utvecklingen av statlig radio och television i riktning mot en ställning som förmedlare av offentlig tjänst skapar en växande efterfrågan på såväl skriftlig som audiovisuell nyhetsinformation. Denna pluralistiska information bidrar till att stärka det civila samhället och att trygga demokratiseringen i många utvecklingsländer. Den språkliga mångfalden, som inbegriper såväl vissa gemenskapsspråk som utvecklingsländernas egna språk, utgör en kulturell rikedom som är en del av det mänskliga arvet. Den kan tack vare IKT ombesörja utvecklingen av en industri för mångkulturellt och multimedialt innehåll som speciellt vilar på elektronisk utgivning. forskarna Internet, för 1. 4 IKT är inte det enda redskapet som kan främja den strukturella utvecklingen. Sådan teknik kan fungera optimalt endast om de samhällen som utnyttjar den kan behärska den. Erfarenheter från utvecklingsbistånd visar att användning av ny teknik i stor utsträckning måste anpassas till nationella och lokala förhållanden, till den landets ekonomiska struktur eller geografiska situationen, grundläggande behov. ITK har dock en betydande potential som kan utnyttjas till nytta för utvecklingsländernas utvecklingsstrategier och konkurrensförmåga, och denna potential är långt ifrån optimalt utnyttjad. Syftet med detta meddelande är att föreslå en global strategi på detta område. till det aktuella T 2. UTMANINGAR SOM UTVECKLINGSLÄNDERNA STÅR INFÖR Informationssamhällets fördelar för utvecklingsländerna beror emellertid på kommunikations- den utvecklingskapacitet som deras ekonomiska och regelmässiga system erbjuder. informationsinfrastrukturernas nivå och och tillgång 2. 1 Nivån på utvecklingsländernas telekommunikationsinfrastrukturer är mycket skiftande men rent allmänt är den långt ifrån industriländernas. Om man hänvisar till indikatorn för telefontäthet2, så har industriländerna mer än 48, medelinkomstländerna omkring 10, medan de minst utvecklade länderna har omkring 1,5 och medeltalet i världen ligger på 11,5. Denna kvantitativa skillnad understryks av nätens kvalitativa otillräcklighet, som påverkar samtalens kvalitet och tillförlitlighet, och strukturskillnader mellan stads- och landsbygdsområden. Telefontätheten i landsbygdsområdena är till exempel inte högre än 0,8 i låglöneländerna. Infrastrukturerna bemöter inte efterfrågan och ger inte möjlighet till de globala kommunikationsnäten. För övrigt berövas till telekommunikationsoperatörerna på resurser för sin verksamhet på grund av betalningsunderlåtenhet av offentliga administrationer i vissa fall, underlåtenhet att avsätta medel för betalning av internationella samtal (som dragits av från statens allmänna budget) och kostnadsstrukturen som övertaxerar internationella samtal och subventionerar lokalsamtal. Den offentliga förvaltningen är en belastning för ett optimalt utnyttjande av befintliga medel3. Dynamiska faktorer saknas dock inte. Först och främst finns det en betydande solvent efterfrågan vilket framgår av överfulla väntelistor och anslutningstider på upp till tio år, förekomsten av veritabla "svarta marknader" för telefonlinjer i vissa fall och slutligen de höga medellönenivåerna per linje. Detta förklarar varför många länder har haft en oförminskad tillväxt av telekommunikationer, till exempel mer än 17 % per år för samtliga länder med en inkomst under USD 700 för perioden 1984- 1994. Sänkningen av teknikkostnaden och konkurrensen från de nya globala operatörerna som till exempel använder call-back medför en sänkning av de traditionella inkomsterna av internationella samtal, vilket oroar utvecklingsländerna. Detta leder till att de blir medvetna om de pågående förändringarna. ger För övriga fördelningen av informationsinfrastrukturer 2. 2 persondatorer per 100 invånare en anvisning om datagapet, med en variation mellan 18 i höglöneländerna, 2,3 i medellöneländerna och 0,01 i låglöneländerna. Vad beträffar marknaden för informationsteknik står USA för 34,7 %, Europa 29,3 % och Japan 14,6 % medan resten av världen inte står för mer än 21,4 %. På samma sätt återspeglar dataöverföring och fördelningen av Internet-servrar och deras användare samma skillnader. Liksom tidigare saknas inte dynamiska faktorer, där prissänkning, utveckling av multimedietillämpningar och Internet-anslutning spelar en stimulerande roll. Persondatormarknaden är dynamisk och den skulle kunna följa Antal huvudlinjer per 100 invånare. 3 "Grönbok om Afrika - Telekommunikationspolitik för Afrika", dokument 2-F, 2 april 1996, Kontoret för utveckling av telekommunikationer, UIT. 6 samma utveckling som televisionen, som har en stor spridning i låglöneländerna, där 46 % av hushållen har TV. 2. 3 Enligt Världsbanken uppgår de årliga investeringar som är nödvändiga för utvecklingen av telekommunikationer i utvecklingsländerna under de fem närmaste åren till USD 60 miljarder. Finansieringarna genom offentligt internationellt stöd torde inte överskrida USD 2,3 miljarder och de flesta staterna kan inte finansiera skillnaden. Endast den privata sektorn kommer att vara i stånd att genomföra investeringar som motsvarar behoven. Dess åtagande är emellertid beroende av en stabil, förutsebar och öppen ram av lagstiftningar och bestämmelser som gör det möjligt att fatta rationella ekonomiska beslut. Åtagandena rörande marknadstillträde och nationell behandling, liksom de principer för reglering, som antagits av 69 länder varav många utvecklingsländer inom ramen för WTO/GATS-förhandlingarna om liberalisering av telekommunikationstjänsterna, som avslutades den 15 februari 1997, utgör en allmän ram som kan passa för samtliga utvecklingsländer. De berör tillsynsinstansens oberoende, grundläggande konkurrensregler, nätens samtrafikförmåga, krav på samhällsomfattande tjänster och öppenhet vid licens- och frekvenstilldelning. För att gå snabbare framåt mot informationssamhället borde utvecklingsländerna börja fundera på hur man ska finna bästa möjliga process för en utveckling av sina nationella telekommunikationssystem i riktning mot de principer som anges i G ATS. Utvecklingsländerna kommer därmed att kunna uppfylla sina åtaganden gentemot WTO vad gäller telekommunikationstjänster, och de länder som inte har accepterat sådana åtaganden kan göra det, även vad gäller principer för reglering. 2. 4 De mänskliga resurserna är avgörande för denna utveckling eftersom det är de som skall klara förändringarna. Det rör tekniker inom telekommunikations- och dataindustrin, och särskilt inom programvaruområdet, där det är troligt att nya jobb kommer att inom informationsyrken som lärare och journalister, ansvariga för regelverk, förvaltning (marknadsföring, finansiella tjänster, handelstjänster och kvalitetskontroll) samt nya förmedlare som är specialister på IT-anslutning och IT-användning. För övrigt bör möjlighet till livslångt lärande ges. innebär också personalutbildning skapas. Det 2. 5 En dialog om de aspekter av informationssamhället som är knutna till utvecklingen förs inom vissa internationella organisationer som ITU, Unesco, Unctad, UNDP med programmet SDNP, Världsbanken med sitt initiativ InfoDev och OECD. B GEMENSKAPENS VERKSAMHET 3. EUROPEISKA INFORMATIONSSAMHÄLLET I UTVECKLINGSLÄNDERNA UNIONENS BIDRAG TILL FRÄMJANDE AV Samarbetsåtgärderna inom telekommunikationer och informationsteknik i EU har gradvis stärkts under åren. Erfarenheten visar att de fyller ett växande behov som ¥ har uttryckts tydligare av våra partnerländer samt att de uppvisar konkreta och som har undertecknats med viktiga utvecklingsländerna innehåller formella bestämmelser om informationssamhället och besläktad teknik. resultat4. De nya samarbetsavtal för telekommunikationstjänster Det ekonomiska, finansiella och tekniska samarbetet har gett upphov 3. 1 till betydelsefull verksamhet i unionens olika partnerregioner5. I Medelhavsområdet har flera projekt genomförts, däribland stödet till förfrågningar i gemenskapens databaser. På Malta har Europeiska kommissionen delvis finansierat en upprustning av telekommunikationsnätet. Nyligen godkändes ett program på 10 miljoner ecu för modernisering av den syriska telekommunikationsoperatören. I Afrika har man inriktat sig på telekommunikationer på landsbygden och på satellitkommunikationer. Två projekt landsbygden har genomförts i Moçambique (13 miljoner ecu) från EUF VI och i Tanzania (25 miljoner ecu) från EUF VII. Dessutom här ett stort projekt för satellitkommunikation för civilflygsäkerhet påbörjats i Väst- och Centralafrika (38 miljoner ecu) från EUF VI och VII. I Stillahavsområdet har projekten gjort det möjligt att utveckla kommunikationer mellan öarna. I Centralamerika håller ett stöd för modernisering av telekommunikationerna på att genomföras med den regionala organisationen COMTELCA med en finansiering på 18 miljoner ecu. Andra projekt, t. ex. en studie av de mänskliga resurserna i Venezuela och telematiktillämpningar i Mexiko, har slutförts och AHCIET genomför ett program med seminarier. I Asien har de åtgärder som är relaterade till informationssamhället inkluderats i andra verksamheter. ECIP-mekanismerna för främjande av partnerskap som kompletterar vart och ett av de regionala programmen ALINVEST, Asia-INVEST tjugo än och MEDINVEST har gjort det möjligt samriskföretagsprojekt för information samt introduktion av IKT i industrin. stödja mer att 3. 2 Det internationella vetenskapliga samarbetet med utvecklingsländerna inleddes 1990 genom de kompletterande åtgärderna till ramprogrammet, och projekt för 27 miljoner ecu startades mellan 1990 och 1994, inbegripet verksamhet i Kina och Indien. Sedan 1995 ingår detta samarbete i det fjärde ramprogrammet för FoU, aktivitet 2, internationellt samarbete, som har gjort det möjligt att starta 25 projekt för 9 miljoner ecu som täcker områden som mikroelektronik, telematiktillämpningar (läkarvård på distans i Latinamerika, distansundervisning i Afrika och Latinamerika, förvaltning av naturtillgångar och språkforskning i arabländerna), förvaltning av tillämpningar tropiska regnskogar) och naturtillgångar (textilindustri i Nordafrika och verktygsmaskiner i Latinamerika). Man har börjat industriella (särskilt Se SEK(94) 428 "Telekommunikationer och utveckling, Europeiska unionens roll". Arbetsdokument från kommissionens enheter. Se bilagan, som visar de totala belopp som utdelats av gemenskapen (kommissionen + EIB) till telekommunikationsprojekt i utvecklingsländerna uppdelat på geografiskt område (Medelhavet, Afrika, Latinamerika och Asien. Länderna i Central- och Östeuropa är inte inräknade i dessa uppgifter fastän de är föremål för ett betydande samarbete med unionen). « överväga möjligheten att koppla samman europeiska motsvarande nät i utvecklingsländerna. forskningsnät med och berör initiativ land till utvidgning Europeiska investeringsbanken har för sin del beviljat en del av den 3. 3 finansiering som är avsedd för tredje inom ramen för Lomékonventionen och avtalen med Medelhavsländerna. Sedan 1980 har mer än 350 miljoner ecu lånats ut till Medelhavsländerna och AVS-länderna och sedan 1993 till de länder i Latinamerika och Asien som har slutit samarbetsavtal med gemenskapen. Banken har gett sitt stöd till projekt som har skapats på begäran av mottagarländerna av telekommunikationsnäten. Flera lån och satsningar i form av riskkapital har beviljats i afrikanska länder för att finansiera nät, särskilt i landsbygdsområden som Eritrea, Etiopien, Burkina Faso och Namibia. I Marocko har EIB beviljat ett lån på 80 miljoner ecu för en utvidgning av de internationella förbindelserna via kabel, som har gjort det möjligt att skapa en förbindelse från Tetuan till Spanien och från Casablanca till Portugal och Frankrike. I Eritrea har 8 miljoner ecu lånats ut för att stärka lokalnätet och för internationella förbindelser, som ett tillägg till ett regionalt projekt som också berör Djibouti. En investering på 75 miljoner ecu genomfördes i Chile 1994 för en anknytning via digitalnät av 400 000 nya abonnenter under de två följande åren, vilket medförde en ökning på 23 % av den ursprungliga telefontätheten (omkring 12 linjer per 100 invånare). eller modernisering i av främjar London seminarier organisationen 3. 4 Medlemsstaterna har också bilaterala program inom IKT. Som exempel och utan anspråk på fullständighet kan nämnas att Commonwealth-sekretariatet med säte om telekommunikationsbestämmelser samt tekniska utbildningar. Projektet Governet syftar till att visa de utmaningar som åtföljer Internet-införandet i Afrika och lägger fram förslag till att lösa dem genom att nätansluta förvaltningsspecialister i Afrika i samarbete med sammanslutningen av institutionerna för förvaltningsutbildning i östra och södra Afrika (AMTIESA). Det spanska vetenskapliga och tekniska samarbetsprogrammet med länderna i Latinamerika (CYTED) har slutfört flera projekt inom IKT-områdena. I Frankrike kan man bland olika initiativ nämna Rio projektet (Réseau Intertropical d'Ordinateurs, det intertropiska datornätet) av Orstom, som i slutet av 80-talet anslöt centra och laboratorier i länderna i södra Afrika till de världsomfattande forskningsnäten. Utvidgningen av det franska nätet Refer till utvecklingsländerna har planerats med stöd av AUPELF/UREF som utvecklar ett vetenskapligt informationssystem Syfed i de fransktalande länderna. För övrigt har INRIA samarbete med många partner i utvecklingsländerna. Den italienska regeringen har tillsammans med Unesco och republiken Korea finansierat RINAF-projektet (Regional Informatics Network for Africa) för att skapa flera anslutningspunkter till informationsnäten i Afrika i samarbete med andra liknande initiativ i regionen, som Rio-projektet av Orstom. 4. STIMULERING AV GEMENSKAPENS VERKSAMHET I UTVECKLINGSLÄNDERNA. 4. 1 Mot bakgrund av ovanstående kan sägas att man i gemenskapen liksom i mottagarländerna insikt om vilken strategisk karaktär integreringen av utvecklingsländerna i informationssamhället har. Detta bör i viss mån har fått * i att, emellertid bli föremål för en strategi, som tar hänsyn till denna dimension vid utvärderingen av projekten och samarbetsprogrammen, för att säkerställa en samstämmighet av samtliga samarbetsinstrument genom att stärka deras effektivitet. För att genomföra dessa riktlinjer handlar det inte om att planera nya anslag, utan införa samråd med partnerländerna, snarare om informationssamhället som dimension i befintliga program, genom att eventuellt ge en ny inriktning åt vissa satsningar, särskilt där denna dimension kan bli till nytta. Ett första prioriterat mål är att främja genomförandet av en ekonomisk och regelmässig ram som gör det möjligt att locka fram lokalt och internationellt kapital för och få kommunikationstekniken och dess fördelar. Det andra målet är att ställa tekniken i utvecklingens tjänst. att utvecklingsländerna informations- systematiskt tillgång skall till Att skapa villkoren för denna integrering innebär: - att skapa förutsättningar för en utveckling av informationssamhället: en regelram som gynnar investeringar, åtaganden gentemot WTO vad avser principer om reglering för grundläggande telekommunikation, standarder, - att främja utvecklingsländernas tillträde till informationssamhället med åtgärder avseende de mänskliga resurserna, tekniköverföring i synnerhet inom produktions- och handelsverksamhet, förevisning av tillämpningar; detta innebär att de deltar i gemenskapens FoU-verksamhet, - att stödja partnerskapsfrämjande åtgärder mellan unionens privata operatörer och utvecklingsländerna, till en förbättrad - att bidra informations- och kommunikationssystem i utvecklingsländer från samma region för att stimulera sammankoppling av deras system och utveckling av nya tjänster enligt gemenskapsmodell, integration mellan - att främja dialog och samordning med medlemsstaternas och berörda internationella organisationers sida. internationella initiativ från I dessa aktiviteter kommer hänsyn att tas till partnerländernas prioriteringar. I de flesta fall påverkar de inte samarbetets syften, utan siktar till att tjäna dem effektivare mot bakgrund av varje lands specifika ekonomiska situation. Kort sagt handlar det inte heller om att överta utvecklingsländernas roll utan om att ge dem möjligheter att delta i fastställandet de globala ramarna för informationssamhället och att utveckla inhemska modeller för dess utnyttjande. 4. 2 Det föreslås att samarbetet organiseras runt åtta verksamhetsformer som innebär följande: aspekterna. Detta kan göras genom • Att fortsätta med information och dialog genom att inkludera de sociala och dimensionen samhälleliga informationssamhället inbegrips i den institutionella dialog som Europeiska unionen upprätthåller med större delen av utvecklingsländerna. I den mån det är informationsinitiativ av möjligt bör denna verksamhet samordnas med (InfoDev), Unesco och internationella organisationer som Världsbanken att JdO Internationella telekommunikationsunionen (i synnerhet Världskonferensen för utveckling av telekommunikationer 1998 på Malta och regionala konferenser) samt i förekommande fall vara ett stöd för initiativ som skulle kunna tas inom ramen för uppföljningen av Midrandkonferensen. I detta sammanhang är det nödvändigt att främja bildandet av medlingsinstanser mellan leverantörer, operatörer och användare (utvecklingsländers regeringar, lokala beslutsfattare, det civila samhället) för att undersöka hur den nya tekniken kan förbättra de nationella och lokala utvecklingsstrategierna. • Att stödja utformningen av en regelram för infrastrukturutveckling, där Europeiska unionen har en bred erfarenhet av gradvis liberalisering som kan tjäna som inspiration, självfallet med nationella nyanser. Detta inbegriper teknisk assistans vid uppfyllandet av utvecklingsländernas åtaganden gentemot WTO, liksom stöd till de länder som överväger att acceptera sådana åtaganden. • Att använda de finansiella instrument som förvaltas av kommissionen och EIB, och samtidigt beakta möjligheterna hos övriga långivare (Världsbanken och även BID, AUB, etc. ) och låta det finansiella samarbetet åtföljas av en viss villkorlighet, som stöder strukturjusteringar och en gradvis anpassning av operatörerna. Åtgärderna bör således vara målinriktade, sikta till att åtfölja de gradvisa förändringarna och därmed stödja trovärdiga och kvalificerade operatörer som utlovar effektivitet och varaktighet. Ett särskilt intresse skulle kunna ägnas åt projekt av landsbygdskaraktär eller av regional betydelse. • En åtgärd för främjande av att det på det regionala planet antas identiska normer som å ena sidan säkerställer möjligheten till nätens samtrafikförmåga och driftskompatibilitet för tjänster och å andra sidan gör det möjligt för användarna att dra fördel av prissänkningar på grund av stordrift. Detta innebär också en stimulans till att anta strikta kvalitetsregler för komponenter och system. EU har utvecklat en dynamisk standardiseringspolitik som i synnerhet har lett till standarder som GSM, ISDN, DECT och ERMES. Utvecklingsländerna skulle kunna göras mer delaktiga i standardiseringsarbetet, och på så sätt skulle de kunna dra fördel av gemenskapens erfarenheter. Ett sådant samarbete bör planeras med stöd av europeiska organ som ETSI och CEN/CENELEC. • Pilotprojekt gör det möjligt att visa upp de konkreta fördelarna av tillämpningarna, testa deras tekniska genomförbarhet och mäta de ekonomiska effekterna och den kulturella godtagbarheten. De gör det möjligt för användarna att i stegvisa etapper öka såväl sin anpassning till tillämpningarna som kapaciteten att behärska dem. Det rekommenderas således att i de befintliga programmen föra in projekt som är inriktade på områden som prioriteras i regionala handlingsplaner. Detta bör göras i nära samråd med de projekt som påbörjats på det globala planet följd av Brysselkonferensen. Global Inventory Project skulle kunna tjäna som stöd för informationsutbytet på detta område. för G7 ramen inom till A\ • Beaktandet av IKT i industrin, särskilt i de sektorer där samarbete utvecklas med EU6. • Stödet för fastläggande av en utvecklingsstrategi för informationssamhället innebär att man sätter in erforderliga mänskliga resurser, i synnerhet genom en erfarenhetsöverföring i fråga om utbildning, flerspråkig tillgång till kunskap och utnyttjande av de nya teknikerna på området. En särskild betoning bör läggas på specialutbildningsåtgärder, i synnerhet regionala, avsedda för tillsynsinstanser, och förvaltare, beslutsfattare, informationsspridare. Lokal utbildningskapacitet bör prioriteras, särskilt vad gäller utbildning av tekniker samt förbättring av kapaciteten när den är otillräcklig. högutbildade distributörer, tekniker • EU har skrivit in informationssamhället bland de främsta inriktningarna i det femte ramprogrammet för FoU7. I vissa fall kan utvecklingsländerna delta i gemenskapsprogram inom detta område på projektbasis. Detta skall organiseras i i det femte enlighet med bestämmelserna om ramprogrammet. Förbindelserna mellan forskarnäten i utvecklingsländerna skall främjas systematiskt, särskilt för att bryta isoleringen specifik för utvecklingsländernas dokumentation. forskare och ge dem internationellt samarbete i Europa och tillgång till 4. 3 För att ta hänsyn till utvecklingsländernas specifika karaktär ekonomiskt, politiskt och kulturellt, och till deras krav, bör de planerade åtgärderna anpassas efter varje huvudregions särprägel och den dialog som gemenskapen för med var och en av dem. För varje enskilt fall bör en regional handlingsplan utarbetas och genomföras. Barcelona från om • För Medelhavsområdet står gemenskapens samarbete inbegriper ett byggandet (30-31 maj av 1996) underströk inom ramen för Barcelonadeklarationen för ett Europa-Medelhavspartnerskap (november 1995). informationssamhället. Handlingsplanen Europa-Medelhavsländernas Romkonferensen informationssamhälle en vikten kommunikationsyta som står i förhållande till utbytesflödena. En handlingsplan som utarbetats inom ramen för Meda omfattar åtgärder av regionalt intresse och föreslår samverkan mellan de olika instrumenten för strukturanpassning, särskilt genom stöd för anpassning till förordningarna, en dialog via ett forum om informationssamhället, kompletterande åtgärder för omstruktureringen av telekommunikationer, utbildning samt sex pilotprojektsområden: hälsovård, elektronisk handel, turism-kulturarv, IT innovation, tillämpningar av rymdteknik, forsknings- och utbildningsnät. Tilläggsprojekt föreslås också av mottagarländerna på bilateral grund. industri och av i 6 Dokument från kommissionens enheter om industrisamarbete i länderna kring Medelhavet och Asien. 7 KOM(97) 47 slutlig, Meddelande från Europeiska kommissionen: "Mot Femte ramprogrammet: de vetenskapliga och tekniska målen". JA- • Lomékonventionen innehåller bestämmelser som erbjuder en ram för utveckling av ett kommunikations- och informationssamarbete med de 70 partnerländerna i Afrika, Västindien och Stilla havet. Prioriterade tillämpningar avseende sociala och ekonomiska tjänster bör utvecklas i förhållande till uttryckta behov. En referens i grönboken om EU-AVS-ländernas förbindelser8 öppnar vägen för en ny tillnärmning i detta avseende. På det politiska planet skulle det vara nödvändigt att stimulera AVS-ländernas regeringar att beakta nät- och IKT- problematiken genom att stödja sina egna användare och om det är nödvändigt skapa nya instanser med ansvar att främja utvecklingen. Ett särskilt koncept bör övervägas för de minst utvecklade länderna. • Länderna i Latinamerika är knutna till Europeiska gemenskapen genom bilaterala avtal, genom avtal på nivån under regionnivå avseende länderna i Kartagenaavtalet (Anderpakten) och de centralamerikanska länderna, och genom ett nytt avtal med Mercosur. En regional dialog förs också med Centralamerika (San José) och med samtliga berörda länder inom ramen för Rio-gruppen. Referenser till samarbete inom informationssamhället och IKT har planerats. De flesta av dessa länder har redan med ett aktivt deltagande av europeiska industrier och utvecklat infrastrukturerna eller påbörjat processen. Samarbetet bör enligt principen om ömsesidighet gälla normer, forskning och prioriterade industriaspekter, tillämpningar. För att påbörja detta samarbete föreslås det att en konferens organiseras om samarbetet mellan Europeiska unionen och Latinamerika rörande informationssamhället. telekommunikationerna omstrukturerat operatörer och • Länderna i Asien framträder både som konsumenter och dynamiska tillverkare av informations- och kommunikationsutrustning. Med omkring hälften av världens befolkning framstår de som mycket tilldragande för de europeiska operatörerna, som önskar ett närmare samarbete enligt en studie som nyligen gjordes om samarbetsplanerna mellan EU och Syd- och Sydostasien9. På grundval av denna studies slutsatser skapas en första ram för samarbete med dessa länder. Den täcker huvudsakligen prioriterade tillämpningsområden inom IKT samt skapandet av ett asiatiskt "teknikfönster" som skall underlätta samarbetet mellan europeiska och asiatiska företag men också främja avregleringar och standarder. Vad beträffar Asean-länderna påbörjades ett program vid ASEM-toppmötet som hölls i Bangkok i april 1996. IKT kommer att inta en framträdande plats vid mötet "Partnerskap med Asean" som hålls i november 1997 i Singapore. Projekt som utnyttjar observationssatelliter har bidragit till att utveckla lokalt kunnande. Idag talar den stora efterfrågan från denna region för ett särskilt program, där det första målet skulle vara att bidra till partnerskap mellan företag. I Indiens och Kinas fall bör de målinriktade 8 9 "Grönbok om förbindelserna mellan Europeiska unionen och AVS-länderna i början av 2000-talet", KOM(96) 570. "EU-Asien informations- och kommunikationstekniskt ekonomiskt samarbete", slutlig heltäckande rapport, augusti 1996, EG/EKO uppdrag nr 569/96 (ref. EG CC/B/EKO/2/B7-3001/95/155). /& samarbetena med industriella perspektiv fortsätta. Avslutningsvis för de fattigaste länderna, som exempelvis Vietnam eller Mongoliet, bör åtgärderna i första hand gälla grundläggande informations- och kommunikationstjänster och en förberedelse till deras inträde i informationssamhället. SLUTSATSER De insikts- och informationsåtgärder som har vidtagits hittills har belyst vad som står på spel och hur viktig utvecklingsländernas integration i informationssamhället är. Följande tre mål har uppnåtts, i synnerhet tack vare Midrandkonferensen: - Att påbörja en dialog mellan utvecklade länder och utvecklingsländer. - Att starta den process som bör leda till en vision om det globala informationssamhället som delas av de samhällssektorer som berörs av utvecklingen. - Att utarbeta gemensamma principer och samarbetsåtgärder för att stärka den gemensamma visionen och bemöta informationssamhällets utmaningar. Denna dialog har gjort det möjligt att mäta i vilken utsträckning klyftan mellan industriländerna och de minst utvecklade länderna hotar att vidgas under påverkan av de påbörjade förändringarna och detta motiverar en särskild åtgärd. I detta sammanhang föreslår Europeiska kommissionen, som redan har en betydande erfarenhet av samarbete inom de berörda teknikområdena, att dra upp en riktlinje som utvecklingsländerna och att samarbetspolitik med dessa länder. i i sin allmänna inkludera denna dimension främjar utvecklingen informationssamhället beslutsamt av De föreslagna åtgärderna använder sig av de befintliga samarbetsmekanismerna för att i förekommande fall tillämpa dem på dialog och information, utformande av en lämplig politik, utveckling av och förbindelser mellan informationsinfrastrukturer, utbildning av de mänskliga resurserna, spridning av användningar och utarbetande av innehåll. Dessa aktiviteter kommer att ingå i regionala handlingsplaner, vilket säkrar en sammanhängande gemenskapsinsats, samverkan med medlemsstaternas åtgärder och en grundval för samråd med internationella organisationer. Denna tillnärmning erbjuder en ram för EU och dess medlemsstater att spela en aktiv roll som brobyggare mellan industriländerna och utvecklingsländerna och bidra till att förverkliga utvecklingsländernas deltagande i det nya växande informationssamhället och att utforma det så att alla finner sin plats i det. JM Lista dyer förkortningar AVS-länder: AHCIET: Länderna i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet som har undertecknat Lomékonventionen Associacion Hispanoamericana de Centros de Investigacion y empresas de Telecomunicaciones (Spansk-amerikanska sammanslutningen av forskningscentra och telekommunikationsföretag) ALINVEST: Investeringsprogram för Latinamerika AMTIESA: ASEAN: ASEM: Association of Management Training Institutions of Eastern and Southern Africa Association of South East Asian Nations Asian-European Meeting ASINVEST: Investeringsprogram för Asien ATM: AUB: Asynchronous Transfer Mode Afrikanska utvecklingsbanken AUPELF/UREF: Association des Universités Partiellement ou Entièrement de Langue Française - Université des Réseaux d'Expression Française (Sammanslutningen av delvis eller helt franskspråkiga universitet - de franskspråkiga nätens universitet) EIB: BID: Europeiska investeringsbanken Banco Interamericano de Desarollo (Interamerikanska utvecklingsbanken) CEN/CENELEC: för CEPT: CIM: Centre Européen de Normalisation - Centre Européen de Normalisation dans le domaine de P Electricité (Europeiska organisationen för standardisering - Europeiska organisationen standardisering på elområdet) Conférence Européenne des Postes et Télécommunications (Europeiska post- och telekommunikationskonferensen) Computer Integrated Manufacturing (datorintegrerad tillverkning) COMTELCA. Comisiön Tecnica de las Telecomunicaciones de Centroamérica (Centralamerikanska tekniska kommittén för telekommunikationer) x<r CYTED: teknologi DECT: ECIP: ETSI: EU: Flag: GATS: GSM: G7: IKT: INRIA: Ciencia y Tecnologia para El Desarrollo (Vetenskap och för utveckling) Digital European Cordless Telephone (E. Commission standard for digital cordless telephones) European Community Investment Partnership Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder Europeiska unionen Fiber-optic Link Around the Globe Allmänna tjänstehandelsavtalet Global System for Mobile Communications (the E. Commission and CEPT digital pan-european mobile telephone system) Grupp av de sju mest industrialiserade länderna Informations- och kommunikationsteknik Institut National de Recherche en Informatique et Automatique (France) (Nationella institutet för dator- och automatikforskning) InfoDev: Information for Development (World Bank) ISDN: ITU: NGO: Tjänsteintegrerat digitalt nät Internationella telekommunikationsunionen Icke-statlig organisation MEDINVEST: Investeringsprogram för Medelhavsområdet MERCOSUR: Mercado Comun del Cono Sur (Gemensamma marknaden för Sydkontinenten) OECD: ORSTOM: PC: REFER: RIO: Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling. Organisation de la Recherche Scientifique et Technique d'Outre- Mer (Organisationen för utomeuropeisk vetenskaplig och teknisk forskning) Persondator Réseau Français de la Recherche (Franska forskningsnätet) Réseau Intertropical d'Ordinateurs (Intertropiska datornätet) SDNP/UNCTAD: Sustainable Development Network Program (United Nations) UNCTAD: Förenta Nationernas konferens för handel och ekonomisk utveckling Aé UNDP: Unesco: Vsat: WWW: United Nations Development Program United Nations Education Science Culture Organisation Very-Small-Aperture Terminal (for satellite communications) World Wide Web JÏ THE INFORMATION SOCIETY AND DEVELOPMENT: THE ROLE OF THE EUROPEAN UNION COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL TO THE EUROPEAN PARLIAMENT TO THE ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND TO THE COMMITTEE OF THE REGIONS Reference annexes, complementary to the main document: (1) (2) (3) (4) (5) Statistics on Information and Communication Infrastructures in thé Developing Countries European Commission Projects for the development of the Information Society in the Developing Countries European Investment Bank loans in the sector of telecommunications Information Society and Development Conference, Midrand 13-15 May 1996, Chair's Conclusion Euromediterranean Conference on information society, Rome 30-31 May 1996, Conclusion of the Presidency (6). Reference paper on regulator)' principles negotiated in the framework of the General Agreement on Trade in Services (GATS) Jit Annex I: Statistics on Information and. Communication Infrastructures in the Developing Countries (Source: ITU, World Telecommunication Development Report, 1995) TKLKPIIONK: main lines and International traffic table Main lines {Thousand) CAGR1 (%) 84-94 Main lines per 100 inhab. CAGR (%) per 100 inh. S4-9-1 Outgoing telephone traffic M. mi nut es CAGR(%) outgoing telephone trnffic Outgoing Tel. Traf. minute/ Inh. Low Income^ 47204. 5 18. 1 Lower Middle Inc. ** Upper Middle Inc. ** à 92590 70083 Higher Inc. 424140. 7 World 634 019. 2 7. 9 8. 3 3. 4 5. 0 1. 44 9. 64 14. 12 50. 80 11. 39 15. 9 6. 2 6. 4 2. 5 3. 3 1 880 3 558 4 032 38 402 47 872 29. 1 21 15 14. 2 15 0. 6 4. 2 8. 5 46 9. 1 1 Compound annual growth rate. It is computed by the following formula: [(Pv/po)l/n)-l, where Pv= Present value, Po= Beginning Value, n=numbcr of periods. The result is multiplied by 100 to obtain a percentage. 2 GNP per Capita of US$ 675 or less. 3 Between US$676-2 695 4 Between US$ 2 696 - 8 355 5 US$ K 356 or more. , «. , ', • •. -. • • ' INTERNET, PCs and TELEVISION INTERNET DATA TRANSMIS SION PC TELEVISION Networks Hosts Total estimated users Packet- Switch6 Estimated Pcs(1994)7 Total television receivers 1994 TV Rec. per 100 Inhab. Total TV Household 1994 Per/100, of TV Household 1994 (%) 52 I 405 7 728 4. 14 0. 09 370 855 11. 4 269 262 46. 4 815 39 851 219 181 35. 20 1. 00 174 967 18. 3 103 084 76. 1 921 77 886 428 373 60. 61 2. 28 115 792 23. 9 84 034 81. 7 23 509 1 586 125 723 6SS S2I. 67 17. 95 499 684 59. 9 277 862 90. 8 Low Income Lower Middle Inc. Upper Middle Inc. Higher Income 6 Thousands of subscribers. 7 Per 100 inhabitants. Annex 2: Projects financed by the European Community for the development of the Information Society in the Developing Countries 1. RÅD Framework Programme Projects Projects launched between 1990-1994 within the III Framework Programme (. APAS) committed a total amount of 27. 3 Mio ECU to Asian. Latin American and Mediterranean countries. The main projects of particular interest for developing countries for the support of S&T Research are the following: - Data Transmission System Concept for Decision Support System: a project based on the application cf information and communications technologies that aims at developing an Integrated Flood Risk Management System for Shanghai. Partners of the project were the S&T Commission of Shanghai Municipality and the Shanghai Bureau of Water Conservancy. (3. 532. 000 ECUs) - Computer Integrated Manufacturing: a program consisting of 4 projects in the field of Engineering Research and design, in cooperation with Tsinghua and Beijing Universities, and the East China Institute of Technology). (1. 179. 000 ECUs) -, Communication Mobile GSM: a R&DT project in the field of the new generation of mobile telephony technologies in China. (5. 938. 000 ECUs) - DÄB-DVB: Digital Audio Broadcasting and Digital Video Broadcasting for the definition of common standards in China (2. 000. 000 ECUs) - Research on the interfaces of Arab and Community languages for databases or videotex in the Mediterranean. (130. 000 ECUs) - Training plan: For Latin America with AHCIET (540. 000 ECUs). - REDALC: Research networks in Latin America (140. 000 ECUs). ,, Two mini-programmes targeting Information Technology issues of specific importance for developing countries were launched by DGlll. - Keep-In-Touch Programme: 26 projects at a cost of 1. 7 Mecu. to build IT cooperation based on researchers returning to their home countries from the European Union - a strategy to stabilise the local expertise in IT which is essential for development. ITDC Programme: 2S projects at a cost of 4. 0 Mecu. to help build capacity in High Performance Computing, a domain of gen:ral importance for industry, for infrastructure and for natural resource planning as well as satellite data exploitation. In the 1995 Call for Proposals, within the IV Framework Program (INCO-DC). the Commission, DGlll launched 12 projects and DGXIII launched 7 projects:. - ARAMED: Extension and integration of Arabic lingware component in a unification based MT System for the field of medical terminolog> and classification (130. 000 ECUs) - GAIA: A Multimedia tool for natural resources management and environmental education :-: (700. 000 ECUs). ~ - TELESUN: A World Wide Multimedia Tcleteaching System for Universities (600. 000 ECUs). - AREF: Arabic English French Software Localisation Tool (350. 000 ECUs). - DAWRON': Design of advanced wavelength-routed optical networks (597. 000 ECUs). - ELCANO: European and Latin American countries associated for a networked database of outstanding guidelines in unusual clinical cases (465. 000 ECUs). - African Telecom: African Telecommunication Research (211. 000 ECUs). - Micropower sources: Micro-batten technologies - (500. 000 ECUs). - Porous Tech Sensors: Integrated porous silicon based sensor technology - (32). 000 ECUs). - 1TUBR. : Implantable telemetry for physiological data acquisition -( 350. 000 ECUs). - P ARAL IN: High Performance Computing applied to energy efficiency in mining and electrical power industry - (630. 000 ECUs). - Peace by HPC: High Performance Computing and networking for joint research in medicine and hi-tech design -(350. 000 ECUs). - HIPSIA: High Performance Computing applied to manufacturing technology - (220. 000 ECUs). - H?C Finance: High Performance Computing applied to financial and economic planning (500. 000 ECUs). - QCIME: Quality control management software tools (299. 000 ECUs). #1 - Iberstandard: Maintainable database for industrial standards in Information Svstems development (135. 000 ECUs). - SCM+: Extended agri-enterprise - (100. 000 ECUs). - DASEC: EDI for Chinese public administration and government - (300. 000 ECUs). I3ERCHIP: CAD and ASIC design and fabrication network - (300. 000 ECUs). - An additional initiative financed by DG XIII was a Workshop on: Information Society in the Euro- Mediterranean context (104. 000 ECUs). For the second call for proposals (1996) under INCO-DC. the following list of projects to be financed by the Commission has been established: 21 to be financed by DGlll and 9 to be financed by DGXIII. Information Society • - ARGONAUTA. for the development of a network application in the sector of health care and continuous medical education in remote regions of Argentina and Chile. (1. 000. 000 ECUs) - MUBOSIC, will allow to develop new a communication tool to use of Digital Audio Broadcasting (DAB) multimedia services to fixed and mobile DAB users in China with a great ad vantage, for rural areas. (S49. 000 ECUs) ': -" HARMONY, will earn. - out fundamental research in the field of psycho-pedagogy applied to social insertion for the disabled and those socially excluded people. (5S0. OOO ECUs) - TEBALA, for the promotion of tele-working initiatives and to develop a network and links between Latin America and Europe. (253. 000 ECUs) - TISMAC. will promote fundamental applied research in the field of transport. (655. 000 ECUs) - MEDEDI: Arabic language EDt and Internet technologies (425. 000 ECUs). - MEDINA: Information networks for the Arab world (4S9. 000 ECUs). Internet in Asia: Social usage of internet in Asia (150. 000 ECUs). - - MEDISAT: Mediterranean S&T information network (300. 000 ECUs). • Advanced Telecommunications Technologies - USEE SM, will allow the upgrading of Science and Engineering education in Southern Mediterranean universities using the Telematics technologies. (309. 000 ECUs) - TRINET, for the development of data communications network appropriate for use in remote areas of DCs using Low Earth Orbit Satellite technology. (500. 000 ECUs) » Linguistics Engineering - DIINAR-M3C. for the research activities to create a multilingual lexical database for the benefit - of both Arabic and European parties. (430. 000 ECUs) IDOL, for the development of a computer assisted translation tools for users of less favoured languages. (511. 000 ECUs) • Suftn-ure Technologies: - MAGICTOURNET: Multimedia and GIS applied to regional tourism (400. 000 ECUs). - SIMES: Multimedia systems for sub-saharan environment (450. 000 ECUs). - SQUAD: Software quality (275. 000 ECUs). - PROSME: Quality management for SMEs (400. 000 ECUs). - ESIMEAU: IT in water resource management (700. 000 ECUs). - AMOVIP: Advanced modelling of visual information processing (400. 000 ECUs). f: ' • Computer Integrated Manufacturing: - CARJBCAD: Internet based Computer Aided Design (350. 000 ECUs). - MTOM3D: IT design tools hr the textile industry (450. 000 ECUs). - TEXCOM TOOLS- Tools for communications in the textile industry (450. 000 ECUs). - EIAM-IPE: Systems ^or management of intelligent actuators in industry' (100. 000 ECUs). - PROQUS: Model based industrial quality control (2S0. 000 ECUs). - TAUTEM: Integration in Manufacturing and technology transfer (350. 000 ECUs). • Keep /// Touch 5 actions will be supported in domains related to micro-electronics. IT in manufacturing, software engineering and multimedia technologies (350. 000 ECUs). In addition a new call for proposals has been issued for information technologies in the mediterranean area. set 2. The main protects implemented or under implementation conccrnhrj different areas of application (financed hv ALAMED and ACP funds) • - - - In the telecom infrastructure area Improvement of national telecom network in Ivory Coast. Sierra Leone, Senegal, Ethiopia, Sudan, Kenya. Zimbabwe. Fiji, Benin. Congo. Kiribati. Mozambique, Niger Improvement of regional satellite telecommunications in the Pacific Improvement of regional satellite telecommunications in Western Africa as a participation to the ITU/PANAFTEL project Improvement of a regional air navigation telecom in the Indian Ocean and in the Pacific. - - Regional programme for improvement of the telecommunications in the Central american Countries - Studies on regional satelite communications in the Andean Pact - Programme of rehabilitation of Syrian Telecommunications • In the Trun sport area - Telecom Network for civil aviation control and safety linking all international airports of the-pulf of Guinea countries via the Intelsat satellite. •- -" Improvement of a regional air navigation telecom in the Indian Ocean and in the Pacific. • In the trade area - Automated System for Customs (ASVCUDA) in several countries in Africa. Indian Ocean and the Caribbean as part of an UNCTAD programme - Advanced Cargo Information System (AGS) on some of the main transport mode in east African countries - Regional Telematics Network Services (RTNS) for the Horn of Africa Countries - Information and Communication Systems In the framework of a trade exchange projects in the Caribbean region * - Computerised system for external trade statistics in the Indian Ocean countries. • In the environment, natural resources, forestry, fisheries areas - Early warning crop forecasting and environment surveillance system for the Horn of Africa using - satellites data Information system and support to decision making for a permanent and global management of coastal zones of the Indian Ocean countries - Hurricane early warning and tracking system in the south pacific region, in the Meteorological Organisations (WMO) programmes - Participation to the elaboration of two data bases : Fishbase and Reefbase - Large scale dissemination of Fishbase to all ACP countries concerned including support for research environment in the context of ACP-EU Fisheries Research Initiative " - Lake Victoria Fisheries Research programme with management of related databases - Installation of 14 terminals to improve the telecommunications through the PEACESAT network. between the Forum Fisheries Agency (FFA) in the Pacific with its member states. In Educational and cultural ureas integrated library automatization system for the public library of Curaçao -\ The main projects for which no financintl decision has been taken vet (under appraisal or for possible consideration) are the follow in1^: Installation of ground facilities for a global navigation satellite system in Africa and in the Indian Ocean region to expand to these regions the European Geostationery Navigation Overlay Service (EGNOS) to be deployed in the EU. - Regional fisheries Information and Analysis System (FIAS) for West African countries to link up otherwise incompatible and isolated data bases covering different disciplines - Participation to the FAO project of the Land Cover Map and Database of Africa (AFRICOVER) - - based on satellite remote sensing Installation of Trade Points in West Africa. East and Southern Africa countries and in Mauritius as a participation to the UNCTAD Trade Efficiency Initiative Implementation of monitoring, control and surveillance of fishing activities (MCS) witf* the SADC Countries £2> • - - INFORMATION SOCIETY AND DEVELOPMENT CONFERENCE 13-15 May 1996 Gallagher Estate Afidrand, South Africa CHAIR'S CONCLUSIONS INTRODUCTION The world is in the throes of a new and highly potent revolution. This revolution will forever changé" the way WÎ live, work, play, organise our societies and ultimately define ourselves. Unlike previous technological revolutions which were focused oo energy and maner, this fundamental change involves our understanding of time, space, distance and knowledge. This revolution is leading to the creation of the Global Information Society (GIS). • BACKGROUND In February 1995, Ministers from the Group of Seven Highly Industrialised Nations (G-7) and Members of the European Commission (EC) met in Brussels at the G-7 Ministerial Conference on the Information Society. This Conference re-emphasised the need for all countries, including developing countries and countries in transition, to be integrated in the GIS. However, the challenges of integrating the less industrialised countries of the world into the GIS are tremendous. As South African Executive Deputy President Thabo Mbeki argued in his keynote address to the G-7 Information Society Conference, '"there are more telephone lines in Manhattan than in all ofsub- Saharan Africa,'* and that "half of humanity has never made a telephone call. " Mbeki challenged the-G-7 and the EC to convene a follow-up conference bringing together a cross-section of the developing world with the G-7 and the EU to exchange views on such questions as strategy, finance and international coordination in corifrondng the global information and communication challenge. He offered South Africa as host for such an initiative. The Information Society and Development (IS AD) Conference is the result of that challenge. The IS. AD Conference, held in Midrand. South Africa under the auspices of South African Executive Deputy- President Thabo Mbeki, included representatives from 40 countries and 18 international organisations. Delegations consisted of government ministers and senior officials, CEOs and other private sector participants, and civil society representatives. This historic conference accomplished its three primary* objectives of: • Launching a dialogue between the developed and developing worlds and within the developing world on the emerging Global Lnfcrmaùon Society, Initiating the process to define a shared vision f:r the Global Information Society between, the relevant societal sectors in the developed zrA developing countries; Working towards '"Common Principles" and "Collaborative Actions*' to strengthen our shared vision and meet the challenges of the Côba! Information Society. %M Is FORM ir. o v SOCIETY ASD DEI ZLOP ME>T COSFEHESCE: CH. HR S CO \CLI S;O\ S USING THE POTENTIAL OF THE INFORMATION SOCIETY TO MEET THE NEEDS OF THE DEVELOPING WORLD Trie Present Reality While we speak of a "global" information societv, Lhe present reality is daunting The technology gap between the less developed and industrialised countries of the world is widening. This situation must be addressed by Lhe world community if we are to build a truly Global Information Society. In respect to the present reality, we acknowledge the following: •. •. • • • Information and Communication Technologies and Sen ices have Lhe potential 1*0 offer a significant contribution towards the promotion of sustainable grov\th in all countries: There currendy exists a huge gap between the highly-industrialised countries. " and Lhe less-indus trial i sed countries in terms of information infrastructure. Through developing an information infrastructure and effectively utilising information and communications technologies and services, developing countries can narrow the current gap in economic and social development and prevent it from widening; There are tremendous and div erse needs in die developing world which often differ from Lhe needs of the more industrialised"countries: and. Developing countries must assess their own requirements and strategies for entry into the Global Information Society based on their specific realities. Mobilising the Reauired Investments 'There is clearly an unsatisfactory level of investment in information infrastructure development in the le ss industrialised countries. Being able to mobilise the necessary investment, particularly from the private sectc. tor. is of paramount importance to the developing countries. Of equal importance, is being able to develop networks which enable the whole of their populations to gain access to the global information infrastructure and participate in the GIS at affordable prices. In respect to mobilising Lhe required investments for information infrastructure development, we acknowledge Lhe following: • • • There is currently an insufncient investment in developing information infrastructures in Lhe less indusLrialised countries; There is an extensive demand for information and communications technologies and services in Lhe developing world; and. To create a truly Global Information Society, we must mobilise appropriate investment. Employment. Labour Market and Work The new techr. o-economic paradigm of the global economy is increasingly driven by knowledge-intensive sectors which utilise information and communications technologies. These economic sectors could form the basis of entirely new multi-media industries, products and services which could contribute to attracting investment and creating emploient within national economies Ln respect to emplovmer. t, labour market and work i". the GIS, we acknowledge Lhe following: • • • A new knowledge intensive global economy is emerging: The new global economy can stimulate new industries and emplovment opportunities. We must attempt to minimise the risk and erhir. ee the opporrunities for Labour; and. Access to training and lifelong learning must be promoted. ISFCRMATIOSSOCIETÏ ASD DEI EL0PMESTCOSFZRESŒ: CH. -UR S COSCLVSiOSS Using the Potentiel of Information Technologies Meeting basic needs, developing human resources, growing the economy, creating a culture of effective delivery of public services, promoting a participatory democracy and conveying different cultures and ideas are challenges jointly faced by all countries in Lhe world. New information and communication technologies, increasingly affordable as thei- costs continue to fail, could help developing nations "leapfrog" entire stages of development in setting up their own information infrastructures and applications. In respect to using the potential of information technologies, we acknowledge Lhe following: • Information technologies have tremendous potential to: meet basic needs, develop human resources, grow economies facilitate new competitive advantages, improve the efficiency of government management and the delivery of public services, promoting participatory democracy as well as cultural and linguistic diversity in each country; •, m To achieve these benefits, the particular environment in each nation must be considered to promote the optimal mix of technologies in deploying the information infrastructure; and, These new information and communication technologies will help developing nations "leapfrog*" enti-e stages of development. • Key opportunities exist in Lhe following areas: ' • • • • • • •- • Enhanced capacity for une development of human resources, skills and competencies; Improved debt management within each country; Improved effectiveness, efficiency and productivity in the workplace; Greater decision-making capability through timely access to information; Efficient delivery of public services through improved mechanisms and greater customer responsiveness; Increased access to public information: More efficient interface between the public and private sectors, Economic growth and development Lhrough electronic trade, investment and commerce, particularly for Small, Medium and Micro Enterprises (SMMEs); • • _, Decrease in the need for migration to urban areas, • • • Health care improvement; Better management of natural resources and Lhe environment, and, Early-warning systems for weather and other environmental phenomena. -. Mobilising Investment Tnrough Appropriate Regulator: Condirions The establishment of an advanced information and communications infrastructure requires a favourable investment climate. In many countries, achieving such an environment might necessitate changes in the regulatory framework and economic restructuring aimed at a more liberalised telecommunications sector which could provide more choice, higher quality and better access. In attracting direct investment, national regulatory policy objectives need to be transparent, and consistently applied In respect to mobilising investment through appropriate regulatory conditions, we acknowledge the following: In order to mobilise and attract investment, developing countries must create a climate conducive to investment: This necessitates an adaptable regulatory framework based upon competition and aiming a: the provision of more choice, higher quality and better access; The process should take unto account the particular realities Ln C2:b. country ; and. Lr. esiment in indigenous content creation should be encouraged • ISFORMATÎÔS SOCIETYASD Dn ELOP. UE. \T COSFERESCE: CH. -UR 'S Coscus:o\s People s Involvement: Social and Societal Aspects The information society has the potential to enhance the quality of life of all participants. However, the scale and pace of improvements in social welfare and economic development will depend heavily on the universal enabling env^onrrient. The social and societal benefits of the information infrastructure will be optimised by an approach which aims at the highest possible levels of participation. The alternative would lead to the emergence of two "information-classes" of citizens. In Lhe developing world, the risk of creating a two-tiered society, where only oce group of Lhe population has access to new networks, services, and equipment, is even greater than in Lhe developed countries. In respect to social and societal aspects of the GIS, we acknowledge the following =• , • The Information Society must enhance the quality of life for all participants an"d avoid developing a two-tiered society; Life-long Education is a major key to enable full and active participation by all citizens in Lhe GIS; and. Indigenous content creation should address the cultural and linguistic requirement* of each society. CREATING THE GLOBAL INFORMATION SOCIETY Shared Vision of Human Enrichment The potential rewards of working together towards a GIS are enticing and include: a better balance in economic and social progress between nations, growth of the global economy; the capacity to solve common societal problems, enhancing the progress of democratic values, and sharing as well as augmenting cultural creativity, traditions and identities. On this shared vision of human enrichment, we acknowledge the following: • — A consensus is emerging about the importance of global information societv;". • • No single model is universal: and, A globally cooperative approach is required. Launching a Dialogue Between the Developed and Developing World Like all societies, the GIS needs to be built on a set of common norms, on tolerance, on respect of diversity and on habits of collaboration and combined effort. Easing its burh, like dealing with all major "shirts", means overcoming uncertainties and a break in continuity. While it is bringing our world closer together, existing differences in social and economic development are becoming more apparent and the difficulties they create are worsening. In respect to launching a dialogue between the developed and developing world, we acknowledge Lhe following. Building Lhe GIS requires common guidelines, tolerance, respect for diversity and collaborative actions; and, Distinct national visions should converge into a shared global vision. 2# ISF)RM. *770S'SOClETx ASD DEI ZLOPMEST COSFERESCE: CU. MR S COSCLVSIOSS Common Principles and Collaborative Actions The developing and developed worlds should agree on the principles for cooperation in Lhe GIS. Close collabomtion at the highest level will ensure the efficient introduction and development of a truly "Global" information society and prevent the marginalisation of some countries from this inevitable revolution. Like all societies, the Global Information Society needs to be built on a set of principles, on respect of diversity and on collaboration. Following the principles endorsed by the Brussels conference, which are. • • • • while • • • • -promoting dvnamic competition encouraging private investment defining an adaptable regulatory framework providing open access to networks ensuring universal provision of and âccess'to services promoting equality of opportunity to the citizen promoting diversity of content, including cultural and Linguistic diversity recognising the necessity of worldwide co-operation with particular attention to less developed countries and taking into account the key policy issues identified at the ISAD conference, which are "" universal service clear regulatory framework sustainable socio-economic development employment creation * global co-operation and competitiveness diversity of applications and content diversity of language and culture co-operation in technology private investment and competition protection of intellectual property rights privacy and data security narrowing the infrastructure gap co-operation in research and technological development •;:. Lhe ISAD participants are therefore resolved" to continuing Lhe dialogue and taking appropriate action on these principes and policy issues. Fu. iherrr. ore we are committed to: • • Fostering partnerships between the public and private sectors: Continue or begin a process of national information societv- planning in each of our countries which is ukimateiv m concert with the development of a Global information Society. 9& tsFORMATio'sSOCIETYASDDEVELOPMENT COSFERESCE: CH. AJR'SCoscusioss • • • • Encourage further discussions towards identifying and implementing Globe! Information Societv Projects in conjunction with non-governmental organisations and international organisations; Share information on best practices of development programmes and usage of information and communication technologies; Call upon international organisations tö re-assess and refocus their development tools to give active follow-up to the principles and policies identified at this conference; and Fully utilise various policies and private and public financial instruments available for the development of the Global Information Society _ -#> Participants welcomed the contribution of representatives of civil society. and business leaders, in the proceedings-of the Conference. They re-emphasised the need of public and private sector co-operafion and partnership'in achieving common goals. These ISAD conclusions are informed by a commiunent to ensure Lhat the development of the Global Information Society benefits all humanity. , 2$ CONFERENCE Oh' ROME ON TUE EURO-MEDITERRANEAN COOPERATION IN THE El ELD OE THE INFORMATION SOCIETY CONCLUSION OF TOE PRESIDENCY Introduction The Euro-Mediterranean Conference of the 27-28 November in Barcelona has set itself the objective of creating a true partnership Euro-Mediterranean. With regards to the economic and financial sectors, the Conference stressed the importance of the role of science and technology in the social and economic development of the concerned countries, as well as the necessity to modernise the telecommunications infrastructûrevand to optimise the use ofinformation Technologies. In this: context, the Rome Conference underlined the importance of ä harmonious transition towards the Information Society in the Mediterranean region and the utility to define national priorities and strategies in such a way as to create a favourable environment for such an evolution. It further implies a sustained effort in order to reinforce the co-operation between the European Union and its Mediterranean partners and especially in the three following sectors: - adaptation and development of telecommunications infrastructures and services - research and development - human resources y that are closely linked and constitute the major elements of a Euro-Mediterranean partnership firmly turned towards the future. To this effect the Présidence requested the Commission to set up in the context of the recommandations adopted by the Barcelona Conference the concrete means necessary for the implementation of the projects related to the Information Society and of regional interest. I Promoting the interconnection and development of communications and trans-Mcditcrrancan information networks for economic co-operation The Presidency noted that the participants welcomed the results of the workshop on the regulatory framework and the development of communications networks for economic co-operation that was held in Palermo on the 6/7th May 1996 whose conclusions arc annexed hereto In order to facilitate lite iitteiconneclion and inleiopenibilily of the le; résiliai and satellite I'll and Medilei lanean countries, and telecommunications networks between the contribute lhe économie <md cultural exchanu. es. lhe desit ability v\a\ siessed of maiiianiine. a constat»! and open dialogue between teu,ulaioiy fiamcwo: k lo; ideeoiunrimcaii;»;». '. as well ;r. lhe need, loi lite standardisation which are to lhe selline. up o! inliasirucluies facilitating iVledileiKinean Couuities on l-'uiopean Union i:\\^\ the the lhe l o j m i ed it; o i d vi to a v. ' ne l he •:. '•• •. »; >•. -i ; • ! > Î ! s I y •. »! i - ; \ M > : i. > This dialogue will have to be suppoited by conereie co-operation initiatives, whicli \*vil| include -in particular- the promotion of lhe development of human (essoinees through appropriate training initiatives The need was also mentioned of having a harmonisée! regulator)' framework that plan for the progressive introduction of free market principles in the EU and Mediterranean telecommunication sector in order to promote investments. In this respect, it would be advisable to encourage competition in order to improve the quality of services, reduce costs and widen the range of supplies. The validity of the principle of separation of functions, in the respect of each country's unique characteristics, between the regulatory authorities and the telecommunications operators, was generally recognised. It was further recognised that the commitment of the regulatory authorities must above all focus on the general objectives of national telecommunications policy, and at the same time guarantee a universal service. at an affordable price and conforms to the recognised rules. The Presidency noted with interest the co-operation initiatives identified in Palermo, and asks to the Commission to study the possibility of carrying out the development projects put forward in that forum within the framework of existing budjetay ressources, and according to appropriate procedures. In particular, the Commission intends to organise potentional meetings between telecommunications regulatory Authorities of Euro-Mediterranean partners, in order to promote a coordinated regulatory framework. In addition the Commission will promote the organization of Fora of euro-mediterranean operators in order to obtain a concrete cooperation among economic operators and to allow the integration of netwoks infrastructures. Firstly it has been proposed to organise a workshop on applications of satellites in the Euro-mediterranean region before. the end of 1996. Moreover the Commission will encourage the regional training projects destinâtes to euro-mediterranean regulatory Authorities and operators. Furthermore it has been suggested to install a network of institutions of economic telecommunication studies of euro-mediterranean partners within an Observatory for the communication development in the region. On its pan the Commission has asked for the support of the euro-mediterranean partners lor the realization of a study launched m connection with the World Bank and I. T. U. on the modalities o! the situation of telecommunications in the Mediterranean development cooperation in lite sector arid 1<* (I To put research and technological development at lhe service of (he Information Society and social and economic development The Conference participants have favourably acknowledged the result* obtained during the Sophia-Antipo'is workshop of the 1-2 nd April 1996 which arc reported-in the annex to the present document On those bases, the importance of maintaining a constant, open and sustained dialogue through concrete the Euro-Mediterranean partners has been underlined. To this effect, the Follow Up Committee for the research issue of the Barcelona dialogue, which met in Capri in Mai 1996, could constitute an appropriate framework initiatives between The Présidence has noted with satisfaction that the delegations expressed the wish of launching co-operation actions, as soon as possible, covering the whole of the concerned fields ranging from basic research to demonstration projects bearing in mind the speeffic needs in the fields of training, awareness building for the users and the reinforcement of The research capacity and technological support. To this end, the available means of the Fourth Framework Programme that are likely to interest the Mediterranean region, would see their impact reinforced by a fast and mass commitment without questioning the established balances. * It appeared desirable that clear and efficient mechanisms be established in order to support the activities at the hart of the Euro-Mediterranean partnership according to the Barcelona Declaration and in coordination with the tools of the Framework Programme. Furthermore, it has been agreed to encourage a bilateral resource mobilisation of the European Ur. ion's Member States in the neighbouring sectors. Finally, a ceratain number of proposals seemed to be particularly importa". :: -. establishing links between Information Society application projects set up in the European Union, and similar projects in Mediterranean partners; - promote the constitution of a high capacity Euro-Mediterranean data: transmission backbone using submarine cable infrastructures and existing or future" satellites. The World Wide Web (WWW), reinforced by a satellite infrastructure, would provide the perfect common tool for the development of "thematic communities" and for the realisation of "pilot projects" identified by the Follow Up Committee for the research issue of the Barcelona dialogue. Ali these activities could be the object of a Euro-Mediterranean technological co-operation initiative. To '. :. '. < effect a preparatory workshop will be organised by lhe end of the current - » > : i ' : : >. ;::•. : lhe lievelopiiien; t>i'«oi. v. :iii. : aeiiviue> o!'iesc;tiv. "he;*- :uid those, in ch. i. 'ue u!'ieeli!i:'h»e. ic;il d e v e l o p m e nt in ihen c o u n t r i es of origin '. ^peci. 'tlly through "kee;: m i< M-. 'h" a e i u ms ['. : ii. -. :•. >:e. i 'e p. i; l ieipanis l o ok ii-«:v »>! ' l he C n u f e i e m. v of p' :::• h i>! t i:»!s w h i ch I!!. I. !>€_ Ill To put new technologies at the sci*vicc of (he development of human rcsoui^c's aucf encourage, through training actions, (he establishment of the Information Society The participants of the Conference have favourably acknowledged the conclusions of the Brussels' workshop on education and training (which report is annexed to this document), which was held on 2/3rd of May 1996. Moreover, it was maintained that from now on, developing strategies will have to be increasingly based on advanced communications and information networks and on educational and professional training systems which foster lifelong learning, mobility and reconversion. Education and training play a fundamental role in those changes brought about by innovation technologies which concern both individuals and the economic dynamic. Information Society tools contribute to the establishment of new and promising educational oppoaunities, thus providing everyone with complementary and more efficient. means to widen their own knowledge and introducing a potential factor of equal oppoaunities. Moreover, they would increase access to information and make it available for the greatest number of citizens. In this sense it has been reaffirmed the need for strengthening the links between tUe European Union and its Mediterranean partners as far as training, and more generally cultural and societal aspects are concerned, in order to integrate them in a long-term co operation context. It would be advisable to deepen the mutual rethinking of diffusion methods and training experiences at a Mediterranean level on the use of Information Society tools as well as on the educational techniques which are more appropriate in relations to new technologies. More specifically, the Italian Presidency noted the interest expressed by the participants to: - promote co-operational pilote projects in order to give the students, since the primary level of education, the basic knowledge for understanding the new technologies and using them in their life in a critical and responsible way. - intensify the exchange of experience on educational and training projects which involve the use of communication and information technologies, in the fields of primary, secondary and university education, initial and continued professional training, adults and teacher training. In this perspective, it would be desirable to foresee the creation of a Euro-Mediterranean network for the identification of potential partners and for the exchange of information. This network might be built on the already existing poles of competence. - foster initial v. uj continued trainee in the field, of telecommunications and access to electronic mformatun neiwo:ks. implement Medilei innean a. ::"i:> k'. '. ed "it - eustne ll'. iti cn-opeta'. ion. llnox:;» costtne. mili. iiive. s. will have ah the r. ecc^arv synergy le. ichme. a n! d>:an: Laming Thus lo icpie>en:::;u a valid p^mt oî leleien-. e loi lhe ilevelupinenl ol j'>::u a. cimiu niii'. h'- be ft. -lode»! in lite f i i m A i v ,; :••; lancan parin-. -iship. I he>e actions 33 - give special support to the pilot projects which, in the context of existing programmes, involve -pulling the application ofinformation technologies at the service of education and training (including on-line networks, optical fibres, television channel. ;, aho the satellite ones, distance learning infrastructures). One of the objectives will be to identify, without ignoring either consistency with the existing ones or cultural mediatior. requirements, cheap and feasible optimal models for education and distant training - favourably foster projects concerning the building of awareness and the training of teachers and training staff. Indeed, these actions would have the advantage of familiarising the users with new technologies and thus allow them to fully integrate the future evolution and play an active part in it. ^ Annexé : Regulatory framework of the General Agreement on Trade in Service/ (GATS) The Negotiations on basic telecommunications services, held in the GATS framework under the auspices of the World Trade Organisation (WTO) in Geneva, started in April 1994, shortly after the end of the Umguay Round. Governments worked to set aside national differences on how basic telecommunications might be defined domestically. They negotiated on all public and private telecommunications services (local, domestic long distance and international) Sea-ices covered by this Agreement include voice telephone, data transmission, telex, telegraph, facsimile, private leased circuit services (i. e. the sale or lease of transmission capacity), provided on a facilities-basis or by resale, and through_any means of technology (e. g. cable, wireless and satellites). Negotiations concluded successfully on February 15, 1997. As a result, 69 governments undertook legally binding commitments on access to /and national treatment on their respective telecommunications services' markets. Commitments, undertaken reflect various degrees of liberalisation and development of the sector in the different countries, in accordance with the GATS principle of progressive liberalisation. Tfie commitments are inscribed in so-called. "offers" (Schedules of Specific Commitments on Basic Telecommunications). Out of the 55 offers (counting the European Community as one), 35 pertain to developing countries. Together the offers account for well over 90% of world revenues from telecommunications services. The most important result of the Agreement is that the telecommunications services' sector is now fully embedded in the WTO multilateral trading system, namely that: 1. The GATS general obligations and disciplines will apply to it from the date of entry into force of the Agreement (1. 1. 1998) • Most-faroured-nntion (MFN) treatment: Each WTO Member shall accord to telecommunications services and seivice suppliers of any other Member treatment no less favourable than that it grants to telecom services and service suppliers of any other country (i. e. non-discrimination between countries), Members wishing to maintain measures inconsistent with the most-favoured-nation obligation had the one-off possibility, before the conclusion of the Agreement, to table a MFN-exemption. Very few countries have chosen to do so, and the scope of their exemptions remains limited. 21 • Transparency (publication / public availability of all relevant information), • Domestic regulation: In each telecom services' sector for which a country has undoiiaken market access commitments, i: mus: ensure that all its measures which :i The or. !> pcimi:::;! excédions to l'a: MFN principle are. ! : economic integration agreements (such as i'. \: EC. NAFTA, ei; ) provided i!:c> cover sabstamia!'. ;. a!! services sectors; and 2) a-. an'. agcs conferred te- adjacent coamncs in order to faci!::a;e t!. c cvchangc of services limited lo eontiguc. s frontier zones. affect trade in such services are administered in a non-discriminatory, objective and transparent manner. E. g. , licensing requirements and technical standards must ^be based on objective and transparent criteria, and cannot act as a disguised market access barrier -- unless otherwise specified in the country's offer, • Disciplines for monopolies and exclusive service suppliers: Earn Member shall ensure that any monopoly or exclusive supplier in its territory does not act in a manner inconsistent with that Member's MFN obligation and market access commitments. In addition, where the monopoly or exclusive supplier competes -- either directly or through an affiliated company -- in the supply of a service which is outside the scope of its monopoly or exclusive rights and is part of that Member's market access commitments, the monopoly or exclusive supplier is not allowed to abuse its monopoly or exclusive right position, • Disciplines concerning business practices: Each Member shall, at the request of. any other Member, enter into consultations with a view to eliminate business practices-:of its service suppliers in case such practices restrain competition and thereby trade_ in services to The above-described GATS general obligations and disciplines will apply telecommunications services for all four modes of supply -- within the limits of each country's commitments. Of particular importance in this respect are the cross-border through establishment of a commercial presence (foreign supply and the supply investment) 2. The GATS 'Annex on Telecommunications' (entered into force already at the end of the Uruguay Round) which provides for: • Transparency: Each Member shall ensure that relevant information on conditions affecting access to and use of public telecommunications transport networks and services is publicly available, including- tariffs, specifications of technical interfaces, information on bodies responsible for the preparation and adoption of standards, etc, • Access to and use of public telecommunications transport networks and services: The Annex acknowledges the dual role of the telecommunications services' sector, as a distinct sector of economic activity and as the underlying transport means for other-; economic activities. Each Member shall ensure that access to and use of its national public telecommunications transport networks and services is granted on reasonable and non-discriminatory terms and conditions to any service supplier of any other WTO Member. 3. Additional commitments on the basis of the Reference Paper on regulatory principles: countries negotiated a set of regulatory* principles specific the telecommunications' sector in O-^r to complément the existing GATS obligations and disciplines These principles aim at ensuring more effective market access and national treatment commitments -- while accommodating different regulator; environments and practices worldwide They address and set rules o^ a number of key issues: definitions of key concepts (such as "essentia! facilities', "major supplier'), prevention of anti competitive practices interconnection obligations, universal service, public availability of licensing criteria, independence of the regulator; and allocation and use of scarce resources Out of the 69 countries, 54 ;. r. de:took additional in. telecommunications, to commitments on regulatory principles on the basis of the full Reference Paper, and 10 at least on parts of it. « 4. Finally and most importantly. Members' commitments on telecommunications services will be subjected to the WTO dispute settlement rules and procedures. This will guarantee a high level of legal security with respect to implementation of commitments. Y* ISSN 1024-4506 KOM(97) 351 slutlig DOKUMENT SV 16 11 Katalognummer : CB-CO-97-344-SV-C ISBN 92-78-22406-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Komissionens förordning (EG) nr 1356/97 av den 15 juli 1997 om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 1218/96 av den 28 juni 1996 om den partiella befrielse från importavgifter för vissa spannmålsprodukter som fastställs i avtalen mellan Europeiska gemenskapen och Polen, Ungern, Tjeckien, Slovakien, Bulgarien och Rumänien

eurovoc_concepts:
CCT duties
Central and Eastern Europe
cereals
import licence
quantitative restriction
tariff exemption


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1350/97 DER KOMMISSION vom 15. Juli 1997 über das Ausmaß, in dem den im Juli 1997 eingereichten Anträgen auf Ausfuhrlizenzen für Erzeugnisse des Rindfleischsektors, denen bei der Einfuhr nach Kanada eine besondere Behandlung zugute kommt, stattgegeben werden kann

eurovoc_concepts:
Canada
beef
export licence
import
quantitative restriction


title: Wetgevingsresolutie houdende advies van het Europees Parlement inzake het voorstel voor een verordening (EG) van de Raad houdende wijziging van verordening (EEG) nr. 3760/ 92 tot invoering van een communautaire regeling voor de visserij en de aquacultuur (COM(96)0350 C4-0538/96 96/ 0183(CNS))

eurovoc_concepts:
Community fisheries
aquaculture
authorised catch
catch quota
fishery management
fishing area
fishing regulations
third country

formats: html print


title: Legislative Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag für eine Verordnung des Rates über den Abschluß des Protokolls zur Festlegung der Fangmöglichkeiten und des finanziellen Ausgleichs nach dem Abkommen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Senegal über die Fischerei vor der senegalesischen Küste für die Zeit vom 1. Mai 1997 bis zum 30. April 2001 (KOM(97)0324 C4-0322/97 97/0179(CNS))

eurovoc_concepts:
Senegal
agreement (EU)
deep-sea fishing
financial compensation of an agreement
fishing agreement


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1349/97 DELLA COMMISSIONE del 15 luglio 1997 che stabilisce in quale misura può essere dato seguito alle domande di titoli di esportazione presentate nel mese di luglio 1997 per i prodotti del settore delle carni bovine che beneficiano di un trattamento speciale all'importazione in un paese terzo

eurovoc_concepts:
beef
export licence
import
quantitative restriction
third country


title: WRITTEN QUESTION No. 2564/97 by Gary TITLEY to the Commission. EU research and support for the jojoba and euphorbia tree species

eurovoc_concepts:
EU programme
Germany
applied research
chemical industry
crop production
organic acid
research and development
research policy

formats: html pdf print

text: C 76/126 EN Official Journal of the European Communities 11. 3. 98 This text lays down specific obligations with regard notably to adequate ventilation, separation of animals by moveable partitions and detailed arrangements concerning water supply. Compliance with these obligations will ensure improved welfare for animals transported on longer journeys. With specific reference to on-board watering arrangements, the text provides for all relevant vehicles to be equipped for connection to a water supply during stops. In the case of transport of pigs, vehicles must be equipped with water tanks and other appropriate equipment to enable them to have water at all times. (1) COM(97) 272. (98/C 76/240) WRITTEN QUESTION E-2557/97 by Klaus-Heiner Lehne (PPE) to the Commission (24 July 1997) Subject: The European Union(cid:146)s involvement in the International Science and Technology Centre (ISTC) in Moscow The European staff of the ISTC in Moscow are currently under contract to the European Association for Cooperation (EAC). They include the Executive Director and other managers. The EAC has informed the staff that it is unable to extend their contracts beyond 1997. There are said to be budgetary reasons for this. The European staff have, however, been appointed by the Governing Board until February 1999, although their payment is not guaranteed. How does the Commission intend to ensure the European Union(cid:146)s continued involvement in the ISTC in the future? Who is to become the financial guarantor of the contracts with the European officials employed at the ISTC? Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (12 September 1997) The Commission has five persons in all on secondment to the International Science and Technology Centre (ISTC), Moscow, including its Executive Director. They are under contract to the European Association for Cooperation (EAC), which has announced that it is to cease operations on 31 December. The Executive Director was appointed by the ISTC(cid:146)s Governing Board for two years ending in February 1999. The EAC, however, agreed to give contractual cover only until 31 December 1997. Fresh contractual cover will therefore have to be provided, as it will for others whose contracts expire in the period 31 December 1997 to 30 November 1998. Ways are currently being devised of concluding contracts with the people in question for the period after 31 December. The cost of those contracts has been, and will continue to be, paid from the TACIS programme budget. (98/C 76/241) WRITTEN QUESTION P-2564/97 by Gary Titley (PSE) to the Commission (15 July 1997) Subject: EU research and support for the jojoba and euphorbia tree species What research has the Commission undertaken into the feasibility of encouraging the growing of the jojoba and euphorbia species of tree, both as alternative crops and as natural resources capable of industrial and commercial exploitation? Answer given by Mrs Cresson on behalf of the Commission (5 September 1997) Two research projects into jojoba have been funded in the first and second research and technological development framework programmes under the specific programmes Agrides and CAMAR which investigated


title: Regolamento (CE) n. 1351/97 della Commissione del 15 luglio 1997 che modifica il regolamento (CEE) n. 3388/81 recante modalità particolari di applicazione del regime dei titoli di importazione e di esportazione nel settore vitivinicolo

eurovoc_concepts:
export licence
fruit juice
fruit product
grape
guarantee
import licence


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1358/97, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1997, siipikarjanliha-alan vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
export
export refund
poultrymeat


title: Résolution législative portant avis du Parlement européen sur la proposition de règlement du Conseil modifiant le règlement (CEE) n° 3760/92 instituant un régime communautaire de la pêche et de l'aquaculture (COM(96)0350 C4-0538/96 96/0183(CNS))


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2551/97 do Deputado Richard BALFE à Comissão. Sri Lanka

eurovoc_concepts:
European political cooperation
Sri Lanka
civil defence
civil war
civilian victim
human rights
political violence
the EU's international role


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1358/97 av den 15 juli 1997 om fastställande av exportbidragen för fjäderfäkött


title: WRITTEN QUESTION No. 2555/97 by Michael ELLIOTT to the Commission. Transport of live animals

eurovoc_concepts:
animal welfare
commercial vehicle
live animal
transport of animals
vehicle parts

text: 11. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities C 76/125 Pursuant to Article 126 of the EC Treaty, however, the organisation of education systems and the content of teaching are the responsibility of the Member States alone. (1) OJ L 199, 6. 8. 1977. (98/C 76/238) WRITTEN QUESTION P-2554/97 by Simon Murphy (PSE) to the Commission (15 July 1997) Subject: Laying hens We understand that Directorate-General VI will soon publish the long awaited proposal to amend Directive 88/166/EEC (1) on standards for hens in battery cages and also that the proposal will include standards for hens in alternative egg production systems. In these circumstances would the Commissioner explain why Member States are discussing in the Poultry Committee a separate proposal to amend the criteria for egg production systems laid down in Regulation 1274/91 (2) (amended by Regulation 2401/95) (3) so that a decision could be taken which will supersede any amendment to Directive 88/166/EEC, ignore welfare requirements, bypass the opinion of Parliament and simply reflect the demands of the industry? (1) OJ L 74, 19. 3. 1988, p. 83. (2) OJ L 121, 16. 5. 1991, p. 11. (3) OJ L 246, 13. 10. 1995, p. 6. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (1 August 1997) It is true that the Commission has announced its intention to present to the Council after the summer holidays a report on scientific developments regarding the welfare of hens under various systems, possibly accompanied by a proposal for legislation on the welfare of hens. The present discussions with Member States in the framework of the management committee for poultrymeat and eggs concern the labelling rules for eggs produced under different systems and basic criteria which must be respected in each system (free range › barn › perchery › battery cages). These discussions in no way prejudge the position of the Commission regarding the report envisaged for the autumn. It is clear that the detailed labelling rules for eggs which are laid down in Regulation (EEC) No 1274/91 will have to take account of any future amendment of Directive 88/166/EEC regarding the various types of production. (98/C 76/239) WRITTEN QUESTION P-2555/97 by Michael Elliott (PSE) to the Commission (15 July 1997) Subject: Transport of live animals When will the Commission propose higher specifications for vehicles transporting live animals, introducing, for example, the requirement for these vehicles to have onboard watering facilities? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (1 August 1997) In June 1997, the Commission presented to the Council a proposal concerning additional standards for road vehicles used for the carriage of livestock on journeys exceeding a duration of eight hours of travelling (1)


title: EC economic data pocket book : No 1/1997.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Japan
United States
exchange rate
gross domestic product
industrial production
labour market
public finance
serial publication
statistics