title: Beretning fra Kommissionen til Rådet, Europa- Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Fællesskabets foranstaltninger med indvirkning på turisme (1995/96)

eurovoc_concepts:
EU action
EU programme
report
tourism policy

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 02. 07. 1997 KOM(97) 332 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET OM FÆLLESSKABETS FORANSTALTNINGER MED INDVIRKNING PÅ TURISME (1995/96) INDHOLDSFORTEGNELSE 1. INDLEDNING 1. 1 Rapportens indhold 1. 2 Oversigt 2. FREMME AF TURISTERS MOBILITET OG BESKYTTELSE 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 3. 3. 1 3. 2 3. 3 3. 4 4. Forbedring af turisters frie bevægelighed Sikring af turisters beskyttelse som forbrugere Lettere adgang til turisme for visse befolkningsgrupper Tilskyndelse til ansvarlighed - bekæmpelse af børnesexturisme STYRKELSE AF DEN EUROPÆISKE TURISMEINDUSTRIS KONKURRENCEEVNE Stimulering af et gunstigt klima for turismevirksomhed Støtte til modernisering af turismeindustrien Fremme af turismeudvikling i mindre udviklede områder Fremme af turismeudvikling i tredj elande FREMME AF EN ANSVARLIG ANVENDELSE AF TURISMERESSOURCER 4. 1 4. 2 Styrkelse af en bæredygtig turismeudvikling Styrkelse af partnerskabet mellem turisme og kultur 5. KONKLUSION BILAG 1. Turismens betydning for betalingsbalance - 1996 2. 3. 4. Kapaciteten på hoteller og lignende - 1996 Anvendelse af hoteller og lignende - 1996 EU-budgetmidler tildelt turisme gennem de samlede programmeringsdokumenter og fællesskabsstøtterammerne (strukturfonde 1994-1999). 1. 1. 1 INDLEDNING Rapportens indhold Denne rapport indeholder en oversigt over de af Fællesskabets foranstaltninger med indvirkning på turismen, der er iværksat i 1995/96. Rapporten forelægges i henhold til artikel 5 i Rådets afgørelse 92/421/EØF af 13. juli 1992 om en EF-handlingsplan for turisme1. De fleste af de aktioner, der nævnes i rapporten, falder ind under mange forskellige af Fællesskabets politikker og programmer, der, selv om de ikke er udarbejdet med turisme for øje, ikke desto mindre har stor indflydelse på udviklingen i turismeindustrien, på turisternes interesser og på udnyttelse og bevaring af de værdier, som benyttes af turisme. For at give det klarest mulige overblik over foranstaltningernes indvirkning på turismens vigtigste bestanddele, dvs. turisterne, turismeindustrien og turismeressourcerne, er rapportens struktureret i overensstemmelse med denne opdeling. Ikke desto mindre skal man huske på, at disse bestanddele såvel som de beslægtede foranstaltninger er direkte forbundne. Inden for hvert område af Fællesskabets aktiviteter med betydning for turismen beskrives de specificerede målsætninger, de finansielle følgevirkninger og de begunstigede samt de målelige resultater og skete fremskridt. Et mere udtømmende katalog over oplysninger om disse forhold foreligger i form af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene. Kommissionen har allerede sendt Ministerrådet og Europa-Parlamentet en rapport2 om evalueringen af EF-handlingsplanen for turisme (1993-95), for så vidt angår de første to år (1993 og 1994). Mange af de projekter, der blev iværksat i 1995, vil først være afsluttet i juni 1997, og en af de vigtigste pilotaktioner, der blev lanceret i forbindelse med planen, vil først blive afsluttet i 1998. Derfor vil evalueringen af disse foranstaltninger finde sted på et senere tidspunkt. På grund af karakteren heraf behandles de finansielle og kontrolmæssige aspekter af implementeringen af planen ikke i denne rapport, men de vil blive behandlet af Kommissionen i en særskilt rapport til Revisionsretten. En effektiv evaluering af det store antal aktioner med indvirkning på turisme, der er gennemført i forbindelse med andre af Fællesskabets politikker og programmer (indirekte foranstaltninger), indebærer, at man skal tage stilling til mange forskellige spørgsmål vedrørende metode, udvælgelse, omkostningseffektivitet mv. Derudover vil nogle af de aktioner, der skulle evalueres ud fra et turismemæssigt synspunkt, for eksempel vedrørende strukturfondene, blive evalueret i forhold til de målsætninger, der er opstillet for de pågældende politikker. Kommissionens tjenestegrene vil løbende gennemgå de problemer, der opstår. En mere effektiv koordinering er selvfølgelig en forudsætning for at kunne opstille prioriteringer for en evaluering de indirekte foranstaltninger i forbindelse med turisme. 1. 2 Oversigt Turisme er et fænomen, der berører flertallet af Europas borgere, som brugere og leverandører af turismerelaterede tjenesteydelser, i medlemsstaterne og i et bredt udsnit af tredjelande. 1 2 EFT L 231 af 13. 8. 1992, s. 28. KOM (96) 166 endelig udg. af 30. 4. 1996 Den Europæiske Union har bevaret sin førerstilling inden for turisme på verdensplan med en vækstrate i 1996 på 4,2% målt i internationale ankomster og på 4,5% målt i indtægter. Trods Europas faldende andel i verdensmarkedet - mellem 1990 og 1996 var der et fald på 7% målt i indtægter og 4% målt i ankomster - er Europa det område, hvorfra de fleste turister kommer, og det er også turisternes vigtigste destination målt i ankomster/afgange, indtægter og internationale kommercielle udvekslinger. EU's medlemsstater tegner sig for 12 ud af 40 af verdens vigtigste turistdestinationer og i 1996 tegnede de sig for 40% af ankomsterne, 38% af indtægterne og 42% af udgifterne inden for den internationale verdensturisme. Turismeaktiviteter giver direkte beskæftigelse til 9 millioner mennesker, hvilket svarer til 6% af det samlede antal beskæftigede. Turisme har en vigtig indirekte indvirkning på beskæftigelsen inden for beslægtede tjenesteydelser, og i nogle turismeintensive økonomier er antallet af arbejdspladser inden for turisme væsentligt højere end gennemsnittet. Det anslås, at der i slutningen af det næste årti vil være ca. 2 millioner flere job inden for rejse- og turismesektoren, og at 9% af det samlede antal beskæftigede i Den Europæiske Union vil være at finde inden for denne sektor3. 1995/96 er en vigtig periode for så vidt angår Det Europæiske Fællesskabs voksende støtte til turisme både med hensyn til direkte og indirekte fællesskabsforanstaltninger med indvirkning på turisme. Indirekte foranstaltninger omfatter programmer og politiske foranstaltninger, der påvirker turisme, men som ikke er udviklet eller gennemført med henblik på at opfylde specifikke målsætninger på turismeområdet. Derimod har de direkte foranstaltninger specifikke turismemålsætninger og omfatter for en stor dels vedkommende pilotaktioner eller forberedende aktioner, der er udformet således, at de viser, hvad der kan opnås i en større målestok. På grundlag af Kommissionens grønbog4 fra april 1995 om Den Europæiske Unions betydning for turismen er der blevet sat gang i en omfattende høring, som kulminerede med det europæiske turismeforum afholdt af Kommissionen i december 1996. Der er således fra et institutionelt synspunkt ydet en stor indsats for at vurdere behovet for fællesskabsaktioner og disse aktioners rækkevidde. Hermed bidrog man direkte til det arbejde, der fandt sted på regeringskonferencen, hvor der dog ikke er taget stilling til, om den nuværende reference til turisme i den nye traktat skal være mere specifik. Fra et operationelt synspunkt har denne periode været præget af, at flere programmer er blevet afsluttet og evalueret, og nye initiativer og forslag er blevet udarbejdet og lanceret, f. eks. Kommissionens forslag til det første flerårige program til støtte for turismen, "PHILOXENIA" (1997-2000)5. De foranstaltninger vedrørende turisme, der blev iværksat af Det Europæiske Fællesskab i 1995/96, afspejlede aspekt ved turismeaktiviteterne, og de beføjelser, som Den Europæiske Union har på dette område, er blevet respekteret, uden at medlemsstaternes direkte ansvar i turismespørgsmål er blevet tilsidesat. tværfaglige og horisontale fortsat det Disse foranstaltninger har været under indflydelse af de specifikke målsætninger, der er fastlagt i EF-handlingsplanen for turisme (1993/95),6 mandatet for Det Rådgivende 3 4 5 6 WTTC, Travel and tourism - Jobs for the millennium, London, 1997 KOM (95) 97 endelig udg. af 4. 4. 1995. KOM (96) 168 endelig udg. af 30. 4. 1996 og KOM(96) 635 endelig udg. af 4. 12. 1996. EFT L 231 af 13. 8. 1992, s. 28. Udvalg for Turisme7, der er sammensat af repræsentanter for medlemsstaterne, samt af de målsætninger, der er fastlagt for andre fællesskabspolitikker og -programmer, der har særlig betydning for turisme (regionalpolitik, transport, forbrugerforhold, uddannelse, kultur, programmer mv. ). I forbindelse med gennemførelsen af EF-handlingsplanen i 1995/96 er der lagt særlig vægt på: • opnåelse og forbedring af kendskabet til europæisk turisme • fremme af tværnationalt samarbejde med henblik på en kvalitativ forbedring af turistserviceydelserne • styrkelse af samarbejde med og høring af berørte offentlige og private organer og organisationer og forbedret intern koordinering inden for Kommissionen. I den samme periode har relevante foranstaltninger, der er taget i forbindelse med andre af Fællesskabets programmer og politikker, bidraget til: • fremme af borgernes mobilitet og adgang til turisme såvel som forbedret beskyttelse af turister som forbrugere • forbedring af det økonomiske og sociale klima for udviklingen af turistaktiviteter • frembringelse af et fornuftigt turistaktiviteter og naturlige, forhold mellem menneskeskabte og kulturelle ressourcer til fordel for en afbalanceret og bæredygtig turismeudvikling. Turismens vigtigste bestanddele, dvs. turisterne, turismeindustrien og de naturlige og kulturelle ressourcer, har alle været påvirket af de aktioner, der er iværksat på fællesskabsplan i 1995/96. Der er nøje blevet redegjort for grundene8 til, at mange af de aktioner, der er blevet gennemført i den første fase af handlingsplanen for turisme (1993/95), har vist sig at være problematiske. Kommissionen er ved at gennemgå alle de aktioner, der er gennemført under handlingsplanen for turisme i de foregående år, og vil herefter gå i gang med at kræve tilbagebetalinger og foretage retsforfølgelse i de tilfælde, hvor dette måtte være nødvendigt. De skuffende resultater af planen udgør en forspildt mulighed både med hensyn til identificering af problemer og muligheder for turisme i Europa og med hensyn til at gøre værdifulde erfaringer og informationer tilgængelige for forvalterne af andre fællesskabspolitikker og -programmer. Ikke desto mindre er der i forbindelse med planen blevet igangsat væsentlige projekter, navnlig i de senere år, og den opnåede erfaring vil være værdifuld for forvaltningen af fremtidige aktioner. 2. FREMME AF TURISTERS MOBILITET OG BESKYTTELSE EFT L 384 af 31. 12. 1986, s. 52. Revisionsrettens særberetning 3/96 om politikken på turistområdet og om fremme af turisme sammen med Kommissionens svar, EFT C 17 af 16. 1. 1997, s. 1; og KOM (96) 166 endelig udg. af 30. 4. 1996. Nyere analyser viser, at de internationale turiststrømme vokser hurtigere end de interne. Inden for Den Europæiske Union er antallet af ikke-residentes overnatninger steget med 4,5%, mens den indenlandske turisme er steget med 1,9% i de sidste to år9. I medlemsstaterne blev der i 1996 registreret10 239 millioner internationale turistankomster (en andel på 40,3% af verdensmarkedet) og, ifølge Verdensturistorganisationen, indtægter svarende til 165 milliarder dollar (en andel på 39% af verdensmarkedet). Europæernes tilbøjelighed til at foretage kortere, men hyppigere ferierejser i løbet af året, sammenholdt med, at turister fra USA og Japan har faet en fornyet interesse for at besøge flere EU-medlemsstater, bidrager til ekspansionen på det europæiske turistmarked. Dette er også en af de direkte følgevirkninger af den gradvise virkeliggørelse af det indre marked og til en vis grad også af den forbrugerpolitiske udvikling. Der er tale om faktorer, der giver turister mod til at tage på opdagelse uden for deres eget land. Ligeledes har den gradvise liberalisering af lufttransportbestemmelserne og de lavere billetpriser forøget antallet af fjernrejser og faet turiststrømmen til at vokse betydeligt, navnlig fra de sydeuropæiske lande til de nordeuropæiske og mere generelt fra EU til de oversøiske lande. Endvidere har de unges, de ældres og de handicappedes ønske om større mobilitet også medført en øget fokusering på deres særlige behov med hensyn til turismerelaterede serviceydelser. Til de spørgsmål som på fællesskabsplan prioriteres højst, når det gælder fremme af turistaktiviteter, hører forbedringen af de ordninger, der skal sikre personers frie bevægelighed inden for Unionen, beskyttelsen af forbrugernes rettigheder og en øget integration af de handicappede. Fokuseringen på disse forhold er en udemærket illustration af Europa-Kommissionens bestræbelser på at anbringe borgerne i centrum af den europæiske integrationsproces. 2. 1 Forbedring af turisters frie bevægelighed EU-borgernes ret til frit at besøge enhver medlemsstat uden nogen former for restriktioner var et af de første og tydeligste resultater af Det Europæiske Fællesskab. Ophævelsen af grænsekontrollen mellem EU-landene, der er det centrale element i programmet for det indre marked, har yderligere forpligtet Unionen til at sørge for en større mobilitet for folk inden for EU og sikre, at de kan rejse rundt i hele Fællesskabet uden hindringer af nogen art. Den endelige gennemførelse af dette princip er dog ikke sket så hurtigt, som forudset i henhold til artikel 7 A i traktaten. Afskaffelse af kontrol ved EU's indre grænser er kun blevet fuldtud gennemført for så vidt angår told - vedrørende rejsendes bagage - og hvad angår enkeltpersoner kun i de lande, som har tilsluttet sig Schengen-aftalen (Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene og Portugal). I 1995 fremlagde Kommissionen forslag til to komplementære direktiver, som efter Europa- Parlamentets udtalelse af oktober 199611 blev ændret. Hensigten med direktiverne var at etablere et 9 10 11 Europa-Kommissionen, Turisme i Europa - nøgletal 1995-96, Publikationskontoret, Luxembourg, 1997. Verdensturistorganisationen, Regional Report - Europa, Madrid, 1997. KOM (95) 346 og KOM (95) 347 af 12. 7. 1995 ændret ved KOM (97) 106 af 20. 3. 1997. område uden "skranker" med afskaffelse af personkontrol ved medlemsstaternes grænser og lettere adgang for tredjelandsstatsborgere til at skaffe sig et visum til Den Europæiske Union med henblik på at rejse overalt i Unionens område. Siden 1996 er der blevet gennemført to rådsforordninger12 af særlig betydning for turister fra tredjelande. Den ene forordning drejer sig om en ensartet udformning af visa i EU og den anden om fastlæggelse af de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved indrejse i EU. Begge disse forordninger skal bidrage til at forstærke billedet af Europa som en samlet turistdestination. Parallelt hermed vil regeringssamarbejdet om gennemførelsen af Schengen-aftalen mellem syv europæiske lande (Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene og Portugal) fra 1995, og dens udvidelse med yderligere tre lande (Italien, Grækenland og Østrig), som forventes at finde sted i løbet af 1997, vise, hvilke klare fordele afskaffelsen af personkontrollen ved de indre grænser indebærer for turister. 2. 2 Sikring af turisters beskyttelse som forbrugere De sidste to års initiativer har navnlig sikret: en forbedring af turistinformation med henblik på at skabe bevidsthed om turisters rettigheder i henhold til fællesskabslovgivningen på området en vurdering af særlige problemer, der anses for at have generel betydning, og som påvirker turisters økonomiske og sikkerhedsmæssige interesser en styrkelse af de retlige instrumenter, der forbedrer forbrugerbeskyttelsen på fællesskabsplan, og som vil være til gavn for turister en udarbejdelse af en ny aktionsplan13, der identificerer de prioriterede emner for forbrugerpolitikken i perioden 1996-1998. Selv om planen ikke specifikt udpeger turister som en prioriteret gruppe, vil planens gennemførelse sikre en mere effektiv beskyttelse af turister, idet den efter alt at dømme vil behandle spørgsmål af stor betydning for turisterne. På informationsområdet afsluttedes i 1996 tre initiativer, der supplerede hinanden. Inden for rammerne af EF-handlingsplanen for turisme blev der til forskellige foreninger og foretagender distribueret en elektronisk guide om de faciliteter, der er tilgængelige for turister i Europa. I 1996 blev initiativet "Borger i EU", lanceret med det formål at informere Europas borgere om deres rettigheder i det indre marked. I forbindelse med dette initiativ udgives der en brugervenlig brochure, "På rejse i et andet land i Den Europæiske Union", som vil foreligge på alle officielle sprog. Brochuren vil blive formidlet i 1997. Under det andet forbrugerpolitiske program er der blevet udgivet en ny udgave af "Håndbog for den europæiske forbruger". Heri findes et kapitel om turisters rettigheder. En ajourført udgave af håndbogen foreligger i 1997. til et bredt publikum Med hensyn til vurderingen af problemer, der involverer turisters interesser, er Kommissionen i færd med at evaluere resultaterne af undersøgelserne af, hvordan direktivet om pakkerejser er blevet gennemført, af brandsikring af hoteller og lignende bygninger samt af overbooking på hoteller. Sidstnævnte undersøgelse fandt sted inden for rammerne af handlingsplanen for turisme. 12 13 EFT L 164 af 14. 7. 95, s. 1; EFT L 234 af 3. 10. 95, s. 1. KOM (95) 519 af 31. 10. 1995. Af relevant lovgivning, der er gennemført på det forbrugerpolitiske område, og som har betydning for turister, kan nævnes foranstaltninger til forbedret information i forbindelse med aftaler vedrørende fjernsalg - i henhold til det direktiv om denne særlige form for salg, der blev endelig vedtaget i 199714- og bilæggelse af tvister på forbrugerområdet gennem forligsprocedurer. Kommissionens almindelige forpligtelse til at sikre, at forbrugerpolitikken bliver bedre integreret i andre fællesskabspolitikker, samt erkendelsen af, at der er behov for at forbedre det interne samarbejde om fællesskabsforanstaltninger med indvirkning på turismen, skal føre til en mere effektiv beskyttelse af turister i Europa og af europæiske borgere, der rejser i udlandet. 2. 3 Lettere adgang til turisme for visse befolkningsgrupper Psykiske og fysiske barrierer, som gør det vanskeligere at rejse og tage på ferie for visse befolkningsgrupper, kan stille sig hindrende i vejen for de pågældende borgeres fulde integration og deltagelse. De handicappede og de ældre, som ofte er mindre mobile, og som udgør en væsentlig del af både EU's befolkning og af besøgende fra tredjelande, falder ind under denne gruppe. Personer med handicap af den ene eller anden art menes at udgøre mere end 10% af befolkningen15 og repræsenterer en potentiel efterspørgsel efter kommerciel turismerelateret indkvartering svarende til 350 millioner overnatninger16. Den andel af befolkningen, der er over 65, vokser hastigt og er navnlig vigtig for turismen, fordi denne gruppe har mulighed for at holde ferie året rundt. Gruppen udgør 16% af EU's samlede befolkning og forventes at være vokset med yderligere 5% eller 61 millioner i år 200017. til produktion, markedsføring og På baggrund af dette og under hensyntagen til hvilken betydning de forskellige segmenter af turismeefterspørgslen har, fuldførte Kommissionen i 1996 en evaluering af basale krav levering af og bedste praksis med hensyn turistserviceydelser til folk med handicap og til ældre medborgere. Arbejdet, der i fællesskab blev udført af Kommissionens kompetente tjenestegrene, har været en hjælp til udvikling af den nødvendige synergi i brugen af de tilgængelige fællesskabsinstrumenter. De offentlige myndigheders direkte medvirken samt deltagelsen af de vigtigste europæiske og nationale sammenslutninger, der er aktive på dette område, har bidraget til at styrke samarbejdsprocessen på europæisk plan. Dette forhindrer, at initiativer overlapper hinanden, og er en hjælp til affinde frem til den bedste praksis til gavn for turisterne. turister De vigtigste aktioner, som er gennemført inden for rammerne af EF-handlingsplanen for turisme, omfatter to håndbøger. Den ene håndbog handler om særlig hjælp til og dedikerede tjenester for i EU- og EFTA-landene18, og den anden om god praksis for handicappede turismeoperatører, når de skal imødekomme de handicappedes basale krav til tilrettelæggelse og afholdelse af ferie19. Med hensyn til de ældre medborgere har Kommissionen støttet udarbejdelsen af en rapport, der analyserer tendenser, behov og adfærd inden for denne gruppe. Denne rapport er tilgængelig for dem, der måtte være interesserede20. 14 15 16 17 18 19 20 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF af 20. 1. 1997. Eurostat, Statistics in Focus, Disabled persons: statistical data, 1995/10, Luxembourg. Europa-Kommissionen, Making Europe accessible for tourists with disabilities, Publikationskontoret, Luxembourg, 1996. Eurostat, Årbog 1996, Publikationskontoret, Luxembourg, 1996. Europa-Kommissionen, Travel Guides for disabled travellers (vil foreligge i 1997). Europa-Kommissionen, Making Europe accessible for tourists with disabilities, Publikationskontoret, Luxembourg, 1996. AIT-FIA, La mobilité et les personnes âgées, Brussels, 1995. Inden for rammerne af social- og transportpolitikken har de aktioner, der er gennemført til fordel for turister med handicap, dels drejet sig om uddannelsestiltag for turismefagfolk og om særlige indkvarteringsfacilitctcr, dels har man arbejdet med fastsættelse af tekniske krav for lettere adgang til forskellige transportmidler. Den brede formidling af de resultater, der opnås med arbejdet, vil medvirke til at skabe bevidsthed om de særlige behov, som de ældre og turister med handicap har. Turismeindustriens stigende optagethed af disse emner, sammenholdt med den større opmærksomhed, som disse emner nyder på nationalt og lokalt plan, vil bidrage til at skabe lige muligheder for personer, der indtil nu ofte ikke har haft adgang til turismefaciliteter. 2. 4 Tilskyndelse til ansvarlighed - bekæmpelse af børnesexturisme af børnesexturisme21. Meddelelsen opstiller 1996 var et år, hvor der i den europæiske offentlighed, blandt turister og navnlig i turismeindustrien blev sat fokus på problemet med børnesexturisme. I erkendelse af at dette er et problem med mange aspekter, og af at der kræves en koordineret indsats for at sætte en stopper for dette fænomen, vedtog Kommissionen i november 1996 en meddelelse om bekæmpelse en referenceramme for fællesskabsaktioner på dette felt på mellemlang og lang sigt med vægten på et begrænset antal målsætninger. Meddelelsens omfattende samling af forslag til aktioner er udformet med henblik på at afskrække og straffe personer, der misbruger børn seksuelt, bremse strømmen af sexturister fra Europa, bidrage til bekæmpelse af sexturisme i tredjelande og opfordre medlemsstaterne til at gøre fælles front mod børnesexturisme. Den skitserede fremgangsmåde tager udgangspunkt i en styrkelse af høringer og samråd med deltagelse af medlemsstaterne, turismeindustrien og de ikke-statslige organisationer, som først og fremmest berøres. 3. STYRKELSE AF DEN EUROPÆISKE TURISMEINDUSTRIS KONKURRENCEEVNE Hurtige ændringer i verdensøkonomien og en højere grad af internationalisering af både efterspørgsel efter og udbud af serviceydelser har en betydelig indvirkning på turismerelaterede aktiviteter, især i Europa, som fortsat er drivkraften i turisme på verdensplan. Men den europæiske turismes traditionelle førerposition, der hovedsageligt er bygget på de økonomiske aktiviteters mangfoldighed og de mange attraktioner, må ikke tages for givet. Større udfordringer i form af øget konkurrence mellem turistdestinationerne og de muligheder, den stigende efterspørgsel frembyder, sammenholdt med større forventninger fra kundernes side gør det nødvendigt at foretage en justering af strategierne for turismeudviklingen for så vidt angår opfattelsen af turistserviceydelser, deres produktion, markedsføring og levering. Effekten af disse justeringer afhænger af den dynamik og effektivitet, som turismevirksomhederne lægger for dagen, og af en lang række andre aktiviteter, som har direkte betydning for turismeindustrien uden nødvendigvis at være en del af denne industri. 21 KOM (96) 547 endelig udg. af 27. 11. 1996. Turismeaktiviteterne yder et betydeligt bidrag til EU's økonomi, når man ser på BNP (5,5%), beskæftigelsen (6% af den samlede beskæftigelse) og udenrigshandelen (ca. 1/3 af handelen med tjenesteydelser). Derfor er der fortsat behov for at forbedre det økonomiske klima for den europæiske turisme, således at den kan udvikle sig. I Fællesskabets programmer og politikker er der lagt vægt på følgende fire aspekter, som anses for centrale for forbedringen af den europæiske turismeindustris konkurrenceevne og udvikling: af turismeindustrien fair konkurrence mellem turismevirksomheder modernisering af og turismeserviceydelser ved hjælp af uddannelse af og forbedrede kvalifikationer hos arbejdskraften udvikling af turisme i de mindre udviklede områder af Unionen fremme af kvalitative turismepolitikker i tredjelande. af kvaliteten forbedring 3. 1 Stimulering af et gunstigt klima for turismevirksomhed Udnyttelsen af det indre marked, overholdelsen af konkurrencepolitikken og et bedre kendskab til markedsstrukturen og dens udvikling er afgørende for, hvor virksom markedsmekanismen inden for turisme er. På et mere generelt plan er det det også vigtigt med et "erhvervsvenligt" lovgivningsmiljø. til det indre marked og konkurrencepolitikken opfyldes Turismeindustrien er pga. dens strukturelle særtræk og demografi særlig følsom over for, om kravene fuldtud. Turismeindustrien griber ind i en lang række aktiviteter og mange forskellige sektorer, den omfatter et begrænset antal meget store multinationale selskaber og et meget stort antal små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Alle dele af industrien skal være fortrolige med de forskellige hurtigt voksende efterspørgselsområder, som påvirkes af flere eksterne og uforudsigelige faktorer. Behovet for pålidelige informationer forklarer, hvorfor Fællesskabet har lagt særlig vægt på udviklingen af et europæisk system for turismestatistik, der kan hjælpe beslutningstagerne med bedre at definere deres markedsstrategier og vurdere deres resultater. Der en markant overvægt af SMV'er inden for turisme. F. eks. i "HoReCa"-sektoren (der omfatter hoteller og lignende overnatningssteder samt restauranter, kantiner og catering), som tegner sig for mere end 1,3 millioner virksomheder i EU (ca. 8,5% af det samlede antal) og skaber 5,2% af den samlede beskæftigelse og en omsætning på 269 milliarder ECU, arbejder halvdelen af de 5,3 millioner ansatte i små virksomheder (1 til 9 ansatte), yderligere 15% er enmandsvirksomheder og ca. 10% af de ansatte arbejder i store virksomheder (flere end 250 ansatte)22. De store HoReCa-virksomheder har i nogle lande stor betydning for beskæftigelsen. F. eks. i Frankrig hvor der er dobbelt så mange, og i Finland hvor der er tre gange så mange som i EU i gennemsnit. I andre medlemsstater (Tyskland, Spanien og Italien) er der færre store virksomheder end i EU i gennemsnit. har Hvis man omstruktureringsprocessen i USA og Japan, som har været begunstiget af et mere sammenligning internationalt foretager plan, på en 22 Europa-Kommissionen, Enterprises in Europe - Fourth report, Publikationskontoret, Luxembourg, 1996. 10 favorabelt erhvervsklima, fundet sted på et tidligere tidspunkt end i Europa. I disse lande er de små virksomheders betydning, når man ser på beskæftigelsen, gennemsnitligt fire gange mindre i Japan og ca. tre gange mindre i USA end i Europa. En undersøgelse af etableringen af nye virksomheder23, der dog ikke omfatter alle turismerelaterede medlemsstater, bekræfter, at der er potentiale og dynamik virksomheder: halvdelen af de en million firmaer, der er blevet oprettet siden 1992, var inden for handels- og HoReCa-sektoren. I lande som Frankrig og Nederlandene er overlevelsesprocenten inden for HoReCa-sektoren efter fem års aktivitet henholdsvis 42% og 68%, hvilket er ret typisk for små firmaer generelt. i Nye analyser bekræfter, at den fulde udnyttelse af fællesskabsinstrumenter har en positiv virkning på erhvervslivets konkurrenceevne, på beskæftigelsen og på økonomien generelt24. Derimod er der en tilbøjelighed til, at en konservativ approach med hensyn til opretholdelse af barrierer over for udenlandske operatører og uberettigede protektionistiske foranstaltninger ødelægger nye iværksætterinitiativer og bremser dynamikken i erhvervslivet. det den forbedrede indre marked og af udnyttelse Parallelt med forventes at opnå positive turismeforetagender konkurrencebestemmelserne kan resultater, efter at der på fællesskabsplan er iværksat en række aktioner, der har til formål at forbedre europæiske virksomheders konkurrenceevne. Som eksempler kan nævnes forenkling af administrative procedurer og lovgivning, ordninger, der skal hjælpe virksomheder med at fa det størst mulige udbytte af f. eks. "Euro-Info centre" netværket, eller ordninger til fremme af forretningssamarbejde og internationalisering (såsom "BC- NET" og "BRE" - Kontoret for Virksomhedssamarbejde). Der gøres i stigende grad brug af disse instrumenter (for eksempel er der alene for HoReCa-sektoren via BRE-netværket blevet introduceret 575 virksomhedsprofiler med henblik på at finde en partner), og gennemførelsen af det tredje flerårige program for SMV'er25, der blev vedtaget i 1996 og omfatter perioden 1997-2000, vil tilvejebringe yderligere muligheder for turismebaserede SMV'er. Transport er et område med stor indflydelse på turismeudviklingen og konkurrenceevnen inden for turisme. I 1995/96 er der sket betydelige fremskridt på fællesskabsplan med hensyn til gennemførelsen af vigtige målsætninger på dette område. Til trods for at flertallet af turister fortsat foretrækker at rejse på ferie i bil, har lufttransporten fået en større betydning, især for internationale turister. Dette skyldes den gradvise gennemførelse af de liberaliseringsforanstaltninger, som Fællesskabet har iværksat, og som gik ind i deres slutfase fra 1. april 1997. Liberaliseringen har allerede åbnet nye muligheder for europæiske rejsende i form af bedre forbindelser, større udvalg og lavere billetpriser. Som eksempel kan nævnes, at produktionskapaciteten for Fællesskabets marked for lufttrafik (antal sæder pr. km) nåede op på 370 milliarder i 1995, hvoraf charterselskaberne står for mere end halvdelen (56%)26. Andelen af flypassager, der rejser til nedsatte billetpriser på ruteflyvninger er steget fra 60,5% i 1985 til 70,9% i 1995. Hvis charterpassagerer medregnes, udgør andelen af billetter til nedsatte priser mellem 90% og 95% af det 23 24 25 26 Se note 22. Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om virkningen og effektiviteten af det indre marked. KOM(96) 520 endelig udg. af 30. 10. 1996. EFT L 6 af 10. 1. 1997, s. 25. Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om virkningerne af den tredje liberaliseringspakke inden for lufttransporten, KOM(96) 514 endelig udg. af 23. 10. 1996 11 samlede marked. Problemet med trafiktætheden i luften og forsinkelser27, som var emnet for en hvidbog i marts 1996, berører det europæiske lufttransportsystems effektivitet og volder turisterne store vanskeligheder. Ændring af bestemmelserne vedrørende en adfærdskodeks for edb-reservationssystemer (CRS - Code of Conduct on Computer Reservation Systems) skal være med til at gøre de systemer, hvorigennem størstedelen af lufttrafikbookingen foregår, mere gennemsigtige og effektive. CRS spiller en vigtig rolle inden for tjenester og applikationer (f. eks. World Wide Web) sker der i øjeblikket radikale ændringer inden for branchen. Det forventes, at i år 2005 vil 30% af den turismerelaterede information blive udvekslet gennem Internet, og 20% af handelen vil finde sted gennem Internet. turismeindustrien og med udbredelsen af internetbaserede Vedtagelsen af retningslinjer på fællesskabsplan for udviklingen af transeuropæiske net og vedtagelsen af flere foranstaltninger med henblik på forbedring af sikkerheden i forbindelse med forskellige transportmidler vil medvirke til et sikrere og mere omfattende mobilitetssystem i Europa og skal gøre mange europæiske turistdestinationer lettere tilgængelige for et større antal personer. Det store antal kommercielle transaktioner hen over landegrænserne og de mange betalinger for turistserviceydelser gør det særligt interessant for turismeindustrien at følge de fremskridt, der gøres i forbindelse med indførelsen af den fælles valuta i Europa (euroen). Turismeindustrien og turisterne er vigtige målgrupper i den generelle kampagne, som Kommissionen har iværksat for at øge virksomheders og borgeres kendskab til de praktiske aspekter ved for de vigtigste turismerelaterede sektorer deltager i de rundbordsforhandlinger, som Kommissionen har tilrettelagt om dette emne. Endvidere er det hensigten i 1997 at iværksætte en undersøgelse af de særlige turismeaspekter. indførelsen af euroen. Repræsentanter De seneste års bestræbelser på at forbedre de statistiske oplysninger vedrørende turisme er blevet styrket med vedtagelsen af Rådets direktiv 95/57/EF om statistikker for turisme28. Gennemførelsen af dette direktiv påbegyndtes allerede i 1996 med finansiel støtte fra Kommissionen. De foreløbige resultater er i 1996 og 1997 gjort tilgængelige for turismeoperatører i form af nye publikationer med nøgletal for Europas turisme. Der er også ydet hjælp til tredjelande i Central- og Østeuropa og i Middelhavsområdet med henblik på udvidelse af det europæiske system, således at det også omfatter disse lande. Et forbedret kendskab til turisme var også formålet med de særlige undersøgelser, der blev iværksat inden for rammerne af handlingsplanen for turisme, navnlig undersøgelserne vedrørende forretnings- og konferenceturisme og "yield management" i SMV'er inden for turisme. Udbredelsen af resultaterne begyndte i 1996, især i forbindelse med workshopper og konferencer med deltagelse af repræsentanter for industrien. Kommissionen har som en del af sit arbejde med at overvåge virkeliggørelsen af det indre marked set på erhvervene som turistguide og rejsearrangør. Overholdelsen af den frie etableringsret for hoteldirektører er også blevet undersøgt, og en begrundet udtalelse er sendt til en medlemsstat, der menes at overtræde reglerne. For så vidt angår konkurrencepolitikken er adskillige sager vedrørende turismerelaterede aktiviteter blevet undersøgt og accepteret af Kommissionen inden for rammerne af statsstøtteordningen og kontrol med virksomhedssammenslutninger og -overtagelser. Med hensyn til direkte beskatning er der behov for større gennemsigtighed og samarbejde mellem medlemsstaterne, navnlig hvad angår turismerelaterede serviceydelser, som ofte betragtes 27 28 KOM (95) 318 og hvidbog om styring af lufttrafikken "Bedre udnyttelse af luftrummet over Europa" af 6. 3. 1996 EFT L 291 af 6. 12. 1995, s. 32. 12 forskelligt på nationalt plan. Udviklingen af et generelt beskatningssystem, således som Kommissionen gør rede for i en rapport fra 1996, der gennemgår beskatningssystemerne i medlemslandene, kan skabe nye virksomheds- og jobskabelsesmuligheder inden for turisme. Med hensyn til den indirekte beskatning er turismeindustrien først og fremmest bekymret over moms på turismerelaterede serviceydelser og fremtiden for det afgiftsfrie salg. Hvad angår det afgiftsfrie salg, som ikke er foreneligt med principperne for det indre marked, har både Kommissionen og Rådet fastholdt, at overgangsperioden for afgiftsfrit salg inden for Fællesskabet udløber i 1999, for således at undgå yderligere konkurrenceforvridning i forhold til de foretagender, der sælger afgiftspligtige varer, og mellem forskellige transportmidler. I forbindelse med en opfølgning af det program, som Kommissionen udarbejdede i 1996 om et fælles momssystem og en tidsplan for fremsættelse af formelle forslag til indførelse af dette system, vil turismeindustrien få særlig mulighed for at give sin mening til kende. Rådets beslutning i 1996 om en normal momssats skal være en hjælp til udligning af eksisterende forskelle med hensyn til, hvordan turismeserviceydelser behandles. Trods fremskridt er virksomheder i en vis grad ikke bevidste om de muligheder, der findes på fællesskabsplan inden for Det Europæiske Fællesskab, og samarbejdet mellem og høringen af de involverede parter på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan er stadigvæk utilstrækkelige. I Kommissionens forslag af april 1996 til det første flerårige program til støtte for turismen i Europa, "PHILOXENIA", der stadigvæk behandles i Rådet, indgår der en sammenhængende ramme, inden for hvilken der kan iværksættes foranstaltninger med henblik på afhjælpning af problemerne. I mellemtiden vil bestræbelserne fortsat samle sig om at fremme et bedre klima for turisme ved at identificere nogle af de vigtigste problemer og muligheder, som turismeindustrien står over for. 3. 2 Støtte til modernisering af turismeindustrien Opgradering af menneskelige ressourcer og teknikker såvel som forbedring af de ledelsesmæssige færdigheder er de basale krav til en accelerering af den europæiske turismeindustris moderniseringsproces. Dette er så meget desto vigtigere, eftersom turisme anses sektorer med de bedste vækst- og jobskabelsesmuligheder29. for at være en af de Denne proces, som allerede er godt i gang på EU's konkurrerende turismemarkeder, gennemføres mere trinvist i Europa. Mange turismeforetagender, navnlig SMV'er, har svært ved at afhjælpe de strukturelle mangler med hensyn til dels uddannelse, dels teknologisk innovation. Turismerelaterede aktiviteter, som almindeligvis anses for værende i stand til at skabe regulær vækst og et højt beskæftigelsesniveau, har igennem mange år bekræftet dette potentiale. Der er dog behov for at forbedre arbejdskraftens færdigheder. Inden for hotel-, restaurant- og cateringbranchen, hvor uddannelsesniveauet i alle medlemsstater ligger væsentligt under gennemsnittet, havde 54% af de ansatte i 1995 kun en grunduddannelse og kun 7% havde en universitetsuddannelse eller tilsvarende. Sektoren har den højeste 29 CSE(96) 6 endelig udg. af 27. november 1996, meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd "Servicesektoren i arbejde". WTTC, Travel and Tourism - Jobs for the millennium, London, 1997. 13 ledighed og langtidsledighed for kvinder (18%) og den næsthøjeste for mænd (15%)30. Kontrasten mellem sektorens positive vækstrate og høje arbejdsløshedsprocent kan forklares med det store personalegennemtræk i HoReCa-sektoren. Dette kan skyldes, at arbejdssøgende ofte anser job i denne sektor for at være midlertidige, og at mange turismerelaterede aktiviteter er sæsonbestemte. Turismeerhvervet har på grund af sektorens struktur været blandt de første til at eksperimentere med de forskellige former for fleksibilitet på arbejdsmarkedet. Ikke desto mindre har det vist sig meget vanskeligt at mindske usikkerheden i beskæftigelsen eller begrænse virkningen af det sæsonbetingede arbejde for de ansattes professionelle karriere. Disse problemer er blevet behandlet af repræsentanter for HoReCa-sektorens arbejdsgivere og arbejdstagere både i forbindelse med arbejdsmarkedsdialogen og ved hjælp af flere projekter, udarbejdet af turismeoperatører og støttet af Kommissionen i 1995 og 1996 inden for rammerne af forbedrede fællesskabsforanstaltninger til fremme af beskæftigelsen og udvikling af menneskelige ressourcer. Det vigtigste princip for mange af disse projekter etableringen af et tværnationalt samarbejde mellem de offentlige myndigheder, industrien og uddannelsesinstitutionerne. Denne fremgangsmåde vil gøre det nemmere at udveksle og udvikle bedste praksis og dermed være med til at afhjælpe mangelen på viden og erfaring på mange forskellige områder inden for turisme. Som eksempel på, hvad der kan opnås, kan nævnes de gode resultater, der er nået, gennem turismevirksomheders stigende anvendelse af "European Employment Services" (EURES), der er oprettet af Kommissionen i samarbejde med de offentlige arbejdsformidlinger i EØS- landerne med henblik på at fremme arbejdstagernes mobilitet i de deltagende lande. Anvendelsen af teknologi i forbindelse med turismeserviceydelser - informationsorienteret som følge af branchens særpræg - har også stor betydning. Situationen i Europa bliver hele tiden bedre, men man er dog ikke lige så langt fremme som på andre større markeder, f. eks. USA. Online-salget afrejseserviceydelser er er en stor succes i USA, hvor de tegner sig for over halvdelen af den elektroniske handel31 og omsætningen er vokset fra 142 millioner dollar i 1994 til 600 millioner dollar i 1996. I år 2000 forventes omsætningen af være 3 milliarder dollar32. I USA foretages mere end 70% af hotelreservationerne gennem et centralt reservationssystem, som hotellet er tilkoblet. Det modsatte er tilfældet i Frankrig, som er førende i Europa på dette felt. Her er de største hotelgrupper tilkoblet et internationalt reservationssystem, men kun 8 til 10% af deres samlede reservationer finder sted gennem dette system33. Internetbaserede integrerede rejseinformationssystemer, som kombinerer oplysninger om turisme, kultur og fritid med oplysninger om rejse og mobilitet, er ved at dukke op på markedet. Disse åbne systemer kan være en hjælp til at opnå en bedre indstilling til mobilitet og en mere rationel anvendelse af turismeressourcer. I denne sammenhæng vil den europæiske turismeindustri også møde nye udfordringer og muligheder, navnlig SMV'er. Periferiske og mindre kendte destinationer kan nu regne med et nyt værktøj til forbedring af markedsføring og styring af turismeserviceydelser. Hvis adgangen til ajourførte teknologiske faciliteter forsinkes, vil det berøve de europæiske virksomheder muligheden for yderligere ekspansion på markedet og kan i nogle tilfælde bringe eksisterende markeder i fare. Der er stadig behov for forskning på forskellige 30 3 * 32 33 Europa-Kommissionen, Beskæftigelsen i Europa - 1996, Publikationskontoret, Luxembourg, 1996. Forrester Research consultants. "Les nouvelles technologies", Cahier Espaces n° 50, s. 51, Paris, 1997. "Les nouvelles technologies", Cahier Espaces n° 50, s. 10, Paris, 1997 14 videnskabelige områder (f. eks. med hensyn til flersprogethed, søgemetoder, bruger interface og virksomhedsprocesser). SMV'er, som har begrænsede muligheder for at investere lære bedste forretningspraksis i det nye elektroniske miljø, overførsel af viden om mulighederne inden for telematik, udvikling af fælles procedurer og protokoller. Dette er et aspekt, som Kommissionen tager hensyn til i udarbejdelsen af relevante fællesskabsprogrammer. for uddannelse, støtte innovation, vil fa brug til at i Fællesskabet er klar over, hvilken strategisk betydning de nye teknologier har for den europæiske turismeindustris konkurrenceevne, og har mellem 1994 og 1996 tildelt ca. 31,8 millioner ECU til nye teknologiapplikationer for turismeserviceydelser inden for det fjerde rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner, navnlig under "IMPACT li-programmet" og "TELEMATIC S-programmet". De fleste af i partnerskaber med turismeoperatører og de udvalgte projekter, der er udviklet specialiserede firmaer i mange forskellige medlemsstater, har fokuseret på udviklingen af informationsværktøjer til brug for bedømmelse og markedsføring af turistattraktioner af bl. a. naturmæssig og kulturel interesse for således at fremme en bæredygtig anvendelse af turistfaciliteter og naturlige ressourcer. for SMV'er og for turister Der er sket en udvikling i høringen af og samrådet mellem de arbejdsmarkedsparter, der repræsenterer HoReCa-sektoren på fællesskabsplan i Udvalget for den Sociale Dialog, der især beskæftiger sig med faglige profiler, arbejdstagernes mobilitet og arbejdsforhold. Med henblik på gennemførelsen af fællesskabsinitiativet "Beskæftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer" (1994-1999), har man i et af de net, der er dannet til fremme af lokale beskæftigelsesinitiativer, undersøgt, hvilke beskæftigelsesmuligheder der er i landdistrikter. Under "European Employment Services "-programmet (EURES) er der et net af 450 rådgivere, der yder hjælp og vejledning til arbejdstagere, når det gælder beskæftigelsesmuligheder og rettigheder med hensyn til social sikring. Databasen med ledige stillinger, som er en del af programmet, har en speciel sektion med job inden for turisme, som ofte er blevet besøgt af jobsøgende inden for HoReCa-sektoren og veletablerede temaparker for turister. Et andet eksempel vedrører sæsonmæssig beskæftigelse i hoteller og lignende I det sydlige Bayern og i Baden Wurttemberg, der er koordineret af EURES og det tyske Bundesanstalt fixr Arbeit. Dette projekt giver beskæftigelse til 260 irske arbejdstagere hvert år. turisme i Under de fornyede fællesskabsprogrammer SOCRATES34 og LEONARDO35 (1995-1999) er der i løbet af de første to år givet støtte til 16 projekter inden for turisme, catering og hotelledelse, der tager sigte på udarbejdelse af læseplaner samt underviseres og studerendes mobilitet. Endvidere er der givet støtte til 40 projekter vedrørende undersøgelse og udvikling af uddannelsesmetoder og - aktiviteter inden for turismeerhvervet samt udveksling af praktikanter. Under ESPRIT Ill-programmet er der er givet støtte til udvikling af edb-baserede værktøjer og multimedieværktøjer, der kan anvendes inden for turisme. Og inden for rammerne af de forskellige dele af TELEMATIC S-programmet er der også givet støtte til projekter vedrørende information om turismefaciliteter og kulturelle attraktioner og begivenheder. Turismeindustrien vil have særlig interesse i, at der på fællesskabsplan fokuseres på udvikling af instrumenter til effektiv overvågning og vurdering af beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitikker, og på at beskæftigelse og innovation gives en høj prioritet i Europa. Kommissionen vil støtte den aktivitet, som udfoldes af arbejdsmarkedets parter i forbindelse med den sociale dialog i Europa, med henblik på at fremme en større 34 35 Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 819/95/EF. EFT L 87 af 20. 4. 1995, s. 10. Rådets afgørelse nr. 94/819/EF, EFT L 340 af 29. 12. 1994, s. 8. 15 hensyntagen til den menneskelige faktor, der er en absolut nødvendighed for turismeudviklingen 3. 3. Fremme af turismeudvikling i mindre udviklede områder Medlemsstaterne og Fællesskabet har erkendt, at turisme yder et væsentligt bidrag til den økonomiske vækst og beskæftigelsen, og det afspejles i den kendsgerning, at de er blevet mere interesserede i at udnytte det potentiale, der ligger i turisme, navnlig i mindre udviklede områder. Det er vigtigt at formindske de regionale forskelle for at sikre en afbalanceret økonomisk udvikling og fremme de ændringer, der er brug for i hele Fællesskabet med henblik på at tilpasse sig kravene til en vellykket deltagelse i det indre marked. Europas strukturpolitikker er et vigtigt instrument i denne proces, og turisme er en aktivitet, som indgår i de fleste af medlemsstaternes operationelle programmer. Forbindelsen mellem turisme og regional udvikling fremgår tydeligt af antallet af foranstaltninger (ca. 300 indtil 1996), der er støttet under strukturfondsprogrammerne og gennem fællesskabsinitiativer, som specifikt har udpeget turisme som målet for aktioner. De fleste foranstaltninger vedrører infrastruktur, menneskelige ressourcer og produktive investeringer. Strukturfondene bidrager også til udviklingen af turisme i en bredere betydning. I landområder f. eks. støtter de bevarelse af det landlige, fastholdelse af lokale traditioner og færdigheder og restaurering af landsbyer - alle sammen vigtige faktorer i bestræbelserne på at få flere til at besøge Europas landområder. Strukturfondene bidrager også til udviklingen af nyere landlige turismemarkeder, som f. eks. "økoturisme" og "sportsturisme". De vigtigste målsætninger for de operationelle programmer, som er etableret i partnerskab mellem medlemsstaterne og Kommissionen, er følgende: • • • • bedre overnatningssteder, faciliteter og attraktioner for turister udvikling af turismerelaterede foretagender forbedring af de faglige kvalifikationer og managementressourcerne inden for turisme forbedring af turismeproduktet og markedsudviklingen. Det skønnes, at det beløb, som Fællesskabet har stillet til rådighed for turismerelaterede foranstaltninger under strukturfondene, fordeles på følgende måde: • 5850 millioner ECU, for perioden 1994-1999, til tilbagestående regioner (mål nr. 1) og til tyndtbefolkede regioner (mål nr. 6) • 600 millioner ECU, først og fremmest for perioden 1994-1996, til foranstaltninger i regioner, der er hårdest ramt af industriel tilbagegang (mål nr. 2) • 800 millioner ECU, for perioden 1994-1997, til foranstaltninger i udpegede landdistrikter (mål nr. 5b). Den samlede indsats er større, end de nævnte summer indikerer, idet der ikke er medregnet de foranstaltninger, som på dette trin ikke direkte kan identificeres som turismerelaterede. Det samme er tilfældet med hjælp til landmænd til diversificering med hensyn til turisme under mål nr. 5a og mere generelt med de yderligere ressourcer fra offentlige og private kilder, der i de fleste tilfælde supplerer Fællesskabets bidrag. 16 fællesskabsinitiativer, der er Turismeprojekter har også modtaget støtte under strukturfondene inden for rammerne af i partnerskab med de medlemsstaterne. Disse initiativer omfatter aktioner, der skal fremme lokal udvikling i særlige områder inden for Fællesskabet, som for eksempel landområder under LEADER II. De omfatter også SMV-initiativet samt foranstaltninger, der skal fremme samarbejde henover landegrænserne og mellem regionerne. iværksat af Kommissionen Turismerelaterede projekter, der støttes af fællesskabsinitiativer, vedrører: Lokaludvikling i landdistrikter ("LEADER II"), hvor næsten alle de 98 programmer, der blev godkendt indtil 1996, omfatter foranstaltninger til støtte for turismeaktiviteter. Det skønnes, at ca. 40% af de disponible midler (Fællesskabets bidrag: 1. 755 millioner ECU for perioden 1994-1999) skal stilles til rådighed for aktioner vedrørende udvikling af landturisme. Grænseoverskridende og interregionalt samarbejde ("INTERREG II"), for eksempel fem turismeorienterede projekter med deltagelse af først og fremmest Tyskland, Danmark, Luxembourg og Grækenland, hvor der er stillet 68,7 millioner ECU til rådighed. Økonomien i regioner med en perifer beliggenhed, hvoraf de fleste er afhængige af turismeaktiviteter. Målet er at styrke deres integration i resten af Unionen. Et sådant projekt, finansieret ved hjælp af et beløb på 29,5 millioner ECU, vedrører De Kanariske Øer Lokaludvikling i områder, der er afhængige af fiskeri ("PESCA"), skal medvirke til omstilling af de menneskelige ressourcer, samt til diversificering/omstilling af aktiviteter til andre sektorer herunder turisme. I perioden 1994-1999 er ca. 50 mio. ECU (EF-bidrag) tildelt turismeprojektcr. F. eks. har Det Forenede Kongerige og Tyskland hver bevilget 5 mio. ECU til turismeprojekter36, mens andre lande kan drage fordel af en mere generel PES C A-foranstaltning vedrørende "omstilling til andre aktiviteter". Endvidere er der givet støtte til et tværnationalt samarbejdsprojekt ("sea houses" network) med deltagelse af Portugal, Danmark, Frankrig, Det Forenede Kongerige, Italien, Grækenland, Sverige og Spanien. Alternative investeringer i områder, der er mærket af tilbagegangen i forsvarssektoren ("KONVER II"). Seks turismeprojekter i Tyskland, Frankrig, Danmark og Belgien til et beløb af 8,1 millioner ECU er blevet godkendt. Andelen af de bevilgede midler, der skal bruges til turismeprojekter, er særlig høj i Vallonien i Belgien (61%), i det sydlige Normandiet i Frankrig (87%) og i Saarland i Tyskland (62%). Økonomisk omstilling i kulmineområder ("RECHAR II"). Otte turismerelaterede projekter i Tyskland, Det Forenede Kongerige og Frankrig til et samlet beløb af 15,9 millioner ECU er blevet godkendt. Økonomisk omstilling i områder, der er mærket af tilbagegangen i stålindustrien ("RESIDER II"), her er der godkendt seks projekter til et beløb af 6,8 millioner ECU vedrørende Frankrig, Nederlandene og flere regioner i Tyskland. Freds- og forsoningsprocessen i Nordirland ("PEACE"). Dette særlige støtteprogram, der blev vedtager i 1995, omfatter et turismeprojekt, der indebærer et samarbejde med Irland. Beløb: 49,9 millioner ECU. 36 Inden for de 13 programmer for medlemsstater med kystområder. 17 Kommissionen forelagde i juni 199537 sin meddelelse om "en europæisk strategi til fremme af lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer", som både beskrev det potentiale, der findes på lokalt plan med hensyn til skabelsen af nye arbejdspladser, og de strukturelle hindringer, der skal fjernes for at sikre deres udvikling. Turismesektoren er blevet identificeret som en ud af sytten områder, hvor der eksisterer et ikke udnyttet potentiale for skabelse af nye arbejdspladser. Siden da er spørgsmålet om lokal udvikling af beskæftigelsen blevet et vigtigt tema i Fællesskabets aktioner og har været målet for talrige initiativer både på politisk plan, men også for aktioner under Fællesskabets strukturfonde38. I forlængelse af det initiativ, der blev taget af Kommissionens formand med henblik på skabelsen af en europæisk tillidspagt, blev der på topmødet mellem stats- og i Firenze (juni 1996) givet udtryk for en positiv holdning til regeringscheferne Kommissionens regionale at forsøgsbasis forslag om på beskæftigelsespagter, som også vedrører turisme, med delvis støtte fra de disponible margener under strukturpolitikkerne. ca. 60 lancere Den første rapport om økonomisk og social samhørighed i EU, som Kommissionen vedtog den 6. november 199639 indeholder en samlet analyse af de fremskridt, der er gjort med hensyn til opnåelse af økonomisk og social samhørighed, og der redegøres for, hvordan forskellige instrumenter på fællesskabsplan har bidraget til at nå dette mål. I rapporten gives der eksempler på fællesskabsfinansierede turismerelaterede aktiviteter. Mens det med sikkerhed kan siges, at Fællesskabets foranstaltninger til fremme af turisme i væsentlig grad har bidraget til økonomisk og social samhørighed, er det vanskeligt at afgøre, hvor stor en indvirkning sådanne foranstaltninger præcist har haft. Det er altid svært at vurdere den nøjagtige virkning af strukturpolitikkerne, specielt over en relativ kort periode. En vurdering af foranstaltningerne med hensyn til turisme er endnu mere problematisk, fordi turisme omfatter en lang række økonomiske aktiviteter og i forskelligt omfang. har for Kommissionen En forbedring af samarbejdet mellem medlemsstaterne og af den interne koordinering inden af betydning strukturfondsforanstaltningerne, som er den vigtigste kilde til støtte for turismeudvikling på fællesskabsplan. Der er ganske givet brug for yderligere initiativer, således som Kommissionen har erkendt og Revisionsretten bekræftet i sin særberetning om turisme, der blev vedtaget i 199640, og som også Europa-Parlamentet, Det Sociale og Økonomiske Udvalg og Regionsudvalget har givet udtryk for i de beslutninger og udtalelser, der er vedtaget i løbet af 1995 og 199641. vurdering rette den for 3. 4 Fremme af turismeudvikling i partnerlande uden for Fællesskabet Turisme kan spille en vigtig rolle for vores partneres økonomiske og sociale udvikling og for styrkelse af forholdet mellem medlemsstaterne, og derfor er turisme at finde blandt de 37 38 39 40 41 KOM (95) 273 endelig udg. af 13. 6. 1995 KOM (96) 109 af 20. 3. 1996 " EU's strukturinterventioner og beskæftigelse" Europa-Kommissionen, den første rapport om økonomisk og social samhørighed, Publikationskontoret, Luxembourg, 1996. EFT C 17 af 16. 1. 1997, s. 1. EFT C 347 af 18. 11. 1996, EFT C 30 af 30. 1. 1997, EFT C 42 af 10. 2. 1997. 18 samarbejdsområder, som indgår i de fleste bilaterale og regionale aftaler, såvel som i Lomé-konventionen, som nu i alt 70 stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet har underskrevet. Det Europæiske Fællesskab har givet forskellige former for støtte, og der er bevilget betydelige midler i overensstemmelse med de prioriteringer, som modtagerlandene har opstillet, og som Unionen har vedtaget. Fællesskabet har f. eks. støttet aktioner vedrørende udveksling af uddannelsessystemer og udvikling af marketingsværktøjer. turismeudvikling, planlægning knowhow, forbedring af af Der er sat særlig fokus på landene i Central- og Østeuropa på den ene side og Middelhavslandene på den anden i forbindelse med det øgede samarbejde med Den Europæiske Union. Det er vigtigt, at der sker fremskridt i forhandlinger forud for de ti associerede centraleuropæiske landes samt Cyperns tiltrædelse med henblik på en udvidelse af Unionen. Kommissionen er i samarbejde med de pågældende nationale myndigheder i færd med at evaluere de finansielle og lovgivningsmæssige følgevirkninger af Fællesskabets aktiviteter på turismeområdet. Under de igangværende bilaterale møder med de turismeansvarlige myndigheder i disse lande, er det blevet bekræftet, at de har en særlig interesse i aktioner vedrørende turisme. Gennemførelsen af specifikke turismeprojekter, der er godkendt under fællesskabsprogrammet PHARE, skrider også frem. EU har i perioden 1991 til 1995 tildelt i alt 38,9 millioner ECU. I forbindelse med handlingsprogrammet for Rusland er der også ydet støtte med henblik på en styrkelse af uddannelse og ledelse inden for turismefagene. et fremmet har Kommissionen I forlængelse af Barcelona-erklæringens vedtagelse i december 1995 og af Rådets resolution af 13. maj 1996 om et samarbejde vedrørende turisme med tredjelandene i Middelhavsområdet vedrørende turismestatistikker, idet det er et af de områder, som Rådet og vores partnere prioriterer højst. Det har ikke været muligt at træffe foranstaltninger på de to andre områder, nemlig uddannelse og markedsføring, men i 1997 vil man undersøge mulighederne for et sammenhængende arbejdsprogram vedrørende samarbejde på turismeområdet, herunder uddannelse og markedsføring. Det bidrag, som turisme og europæiske fagfolk kan yde i forbindelse med de tre hovedemner i Euro-Middelhavs-samarbejde, dvs. både den økonomiske og sociale del og den kulturelle del, vil blive yderligere undersøgt og fremmet af Kommissionen under hensyntagen til Europa-Parlamentets holdning, således som den kom til udtryk i beslutningen vedrørende opfølgningen til Barcelona-konferencen42. samarbejde Med hensyn til Lomé-konventionen vil der for at sikre, at Den 8. Europæiske Udviklingsfond (EUF) bliver mere effektiv, og for at der kan udarbejdes en mere sammenhængende samarbejdsstrategi på turismeområdet, blive foretaget en analyse af resultaterne og af behovene for fremtidige aktioner. Denne analyse vil være færdiggjort inden udgangen af 1997. For så vidt angår andre regioner har Kommissionen bemærket, at flere lande i Central- og Sydamerika har vist interesse for et samarbejde vedrørende turisme, som kan være til gensidig fordel for erhvervet i EU og i de begunstigede lande. 42 Europa-Parlamentet, betænkning om den fælles beretning fra Rådets formandskab og Kommissionen om opfølgning af Barcelona-konferencen (EP. 257. 133 af 13. 3. 1997). 19 I overensstemmelse med den gradvise liberalisering af handelen med turismerelaterede tjenesteydelser, finder den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS), som trådte i kraft i 1995, også anvendelse på turisme. Et stort antal af Verdenshandelsorganisationens medlemmer har forpligtet sig til denne overenskomst, og dette kan give europæisk turisme nye muligheder for at levere tjenester til et globalt marked, vinde et kommercielt fodfæste i udlandet og levere tjenesteydelser til andre lande. En vurdering af GATS's betydning for turisme og dens indvirkning på den europæiske turismeindustri finder for øjeblikket sted. i henhold I forbindelse med PHARE-programmet er der udarbejdet nogle særlige projekter vedrørende turisme, der løber over flere år og vedrører Polen, Ungarn, Estland, Letland, Litauen, Rumænien og Slovenien. Der fokuseres navnlig på: ydelse af teknisk bistand til etablering af retlige og institutionelle rammer for turisme uddannelsesaktiviteter for turismeerhvervene forbedring/etablering af turistkontorer og markedsførings værktøj er kreditfaciliteter for virksomheder, der investerer i sektoren. Grænseoverskridende samarbejdsprojekter vedrørende turisme har modtaget støtte under PHARE- programmet i 1995 og omfatter: samarbejde mellem følgende lande i Østersøregionen: Estland, Letland, Litauen, Polen, Tyskland, Danmark, Sverige og Finland (1,4 millioner ECU) samarbejde mellem grænseområderne mellem Ungarn og Østrig (1,2 millioner ECU) udvikling af et turistmæssigt grænseområde mellem Slovenien og Østrig (0. 45 million ECU). Under handlingsplanen for turisme er der i 1995 givet støtte til seks supplerende projekter, der skal fremme det tværnationale samarbejde om udvikling af turismeprodukter og kultur med deltagelse af visse EU medlemsstater, lande I Central og Østeuropa, Maghreb-landene, Cypern og Malta. Disse projekter afsluttes i 1997 (0,8 millioner ECU). Under det finansielle instrument for Euro-Middelhavs-samarbejdc ("MEDA"43), vil der blive tildelt 2,8 millioner ECU til samarbejdsprojektet vedrørende turismestatistikker for perioden 1997-1999. To projekter er i 1995/96 blevet finansieret i forbindelse med "Fredsprocess-programent" i Mellemøsten. Det drejer sig om grundlæggelsen af "University of Tourism and Culture for Peace" med deltagelse af de palæstinensiske myndigheder, Israel, Marokko, Algeriet, Tunesien og Frankrig (1,2 millioner ECU) samt oprettelsen af en europæisk afdeling af "Middle East and Mediterranean Travel Agency and Tourism Association" (0,2 millioner ECU). Ved hjælp af de midler, der er stillet til rådighed for Den 6. og 7. Europæiske Udviklingsfond (EUF) inden for rammerne af Lomé-konventionen, er der i 1995/96 blevet finansieret 27 turismerelaterede projekter til et samlet beløb af 8,3 millioner ECU, hvilket bringer bevillingerne til turismeprogrammer op på 69 millioner ECU for perioden 1990 til 1996. Disse projekter vedrører forskellige støtteforanstaltninger, som f. eks. markedsføring af destinationer, uddannelse, turismeplanlægning og produktudvikling. ^ De samarbejdsinstrumenter, der eksisterer på fællesskabsplan, og som respekterer tredjelandepartneres behov og er i begge parters interesse, kan hjælpe beslutningstagerne med at udnytte de muligheder og tage de udfordringer op, der findes på de spirende 43 Rådets forordning (EF) nr. 1488/96 af 23. 7. 1996 (EFT L 189 af 30. 7. 1996). 20 turismemarkeder, for på den måde at fremme væksten og beskæftigelsen. Instrumenternes effektivitet afhænger af en fornuftig udnyttelse af de disponible ressourcer, af de pågældende virksomheders dygtighed samt af, hvilken handlekraft de offentlige myndigheder i de begunstigede lande ligger for dagen i deres bestræbelser på at gennemføre en langsigtet strategi for turismeudviklingen, som både er afbalanceret og bæredygtig. 4. FREMME TURISMERESSOURCER EN AF ANSVARLIG ANVENDELSE AF Der er nu mere end nogen sinde en forståelse for vigtigheden af en ansvarlig anvendelse af ikke-fornybare kilder og for at sikre deres overførsel til kommende generationer. Ifølge en Eurobarometer-undersøgelse fra 1996, mener 98% af Europas befolkning, at beskyttelse af miljøet og bekæmpelse af forurening skal have høj prioritet i Unionen, og de fleste (82%) mener, at det er et problem, der kræver øjeblikkelig handling44. Denne opmærksomhed over for miljøet afspejles også i folks ferieplanlægning. Det er i stigende grad kvalitet, herunder de miljømæssige forhold, der har indflydelse på turisters valg af feriemål. Alle grene af turismeindustrien og de offentlige myndigheder på de vigtigste destinationer må fokusere på de problemer, der er forbundet med turismeaktiviteters indvirkning på ressourcerne. Men man kan også vende problemstillingen om og se på, hvordan turisme kan bidrage til at værne om den rigdom af menneskeskabte, naturlige og kulturelle ressourcer, der findes. Det er bredt anerkendt, at der er en direkte forbindelse mellem turisme og kulturarv og miljø. Da turisme er afhængig af disse ressourcer, som er vigtige faktorer for produktion og markedsføring af fritidsaktiviteter, er turisme et ideelt forsøgsområde for overvågning af gennemførelse af princippet om bæredygtig udvikling. Den vigtigste målsætning for Fællesskabet indsats på dette felt har været at stimulere en "god cirkel", som skal være med til at gøre forholdet mellem økonomi og miljø inden for turisme bæredygtigt på lang sigt. Til trods for at turismeindustrien og forskellige offentlige og private organisationer har udfoldet store anstrengelser for at fremme planlægning og management inden for turisme, er der brug for samordnede aktioner, som skal give parterne mulighed for at foretage en mere systematisk undersøgelse af de foranstaltninger, der er iværksat i de forskellige medlemsstater og regioner, med henblik på identificering og udbredelse af bedste praksis. Turister og turismeforetagender skal have oplysninger om miljøet og om de kulturelle steder på turistdestinationer, og de skal tilskyndes til at bidrage til en miljøvenlig anvendelse af følsomme ressourcer. 4. 1 Styrkelse af en bæredygtig turismeudvikling En styrkelse af det naturlige og menneskeskabte miljø har betydning for turistdestinationers og turismevirksomheders positive udvikling, og er en nødvendig forudsætning for opnåelsen af en bæredygtig turismeudvikling. 44 Eurobarometer, n° 43. 1 bis, June 1996. 21 I forbindelse med gennemførelsen af de relevante fællesskabspolitikker og -aktioner i 1995/96 har man fortsat bestræbt sig på at integrere princippet om bæredygtighed i strategier og praksis for turismeudvikling. Det skal understreges, at Kommissionen har udpeget turisme som en af de fem nøglesektorer, hvor dette princip skal integreres i andre politikker. Efter en vurdering af denne politik45 har Fællesskabets indsats været koncentreret om konsolidering af eksisterende foranstaltninger og lancering af målrettede nye instrumenter, som er særlig vigtige for turismeudviklingen. Forlængelsen af "LIFE"-instrumenterne fra 1996 til 1999 har tilvejebragt de nødvendige finansielle midler til at støtte pilotprojekter om bæredygtig turismeudvikling. lovgivningsmæssige og finansielle Inden for rammerne af det 5. EF-handlingsprogram for miljø, som blev revideret i 1996, er der især fokuseret på kystområder. Målet er en mere effektiv integreret planlægning i områder, som ofte står over for alvorlige problemer, der er forårsaget at turiststrømme, navnlig når disse er koncentreret i tid og mm46. Hvad angår byområder, har Kommissionen nedsat en ekspertgruppe, der har gjort gode fremskridt med hensyn til at definere politiske muligheder og retningslinjer for lokaludvikling. Målet er, at den positive indvirkning, som turismeaktiviteterne har på byerne skal kunne forenes med en hensyntagen til byernes menneskelige, kulturelle og miljømæssige værdier. Andre foranstaltninger af en mere lovgivningsmæssig karakter omhandler: Forslaget til en ændring af Rådets direktiv om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet47. Direktivet finder også anvendelse på turistfaciliteter og -steder. Opretteise af en liste over steder af betydning for Fællesskabet og af et net af beskyttede områder ("NATURA 2000"), hvor nogle former for "soft tourism" kan tillades, og som kan bidrage til beskyttelse og forvaltning af disse områder. Det skal bemærkes, at strukturfondene også kan yde et positivt bidrag til udviklingen af turismeformer, der er bæredygtige ud fra et miljømæssigt synspunkt, for eksempel i landområder, hvor et naturligt miljø af en høj kvalitet er en af de største attraktioner for turister. Programmer under mål nr. 5b og fællesskabsinitiativet LEADER II fremmer aktioner, som udvikler turisme i landområder på basis af viden om og bevarelse af det naturlige miljø. De supplerende foranstaltninger, der i 1995-96 blev gennemført inden for rammerne af handlingsplanen for turisme, har fokuseret på turismeoperatørernes voksende optagethed af miljømæssige spørgsmål og på at fremme udbredelsen af bedste praksis med hensyn til, hvordan man forener turismeudvikling og bæredygtighed. Den "Europæiske Pris for Turisme og Miljø" blev for første gang uddelt i 1995. 269 turistdestinationer i EØS- medlemsstaterne var med i konkurrencen, som gav flere regioner og destinationer mulighed for at blive bemærket og anerkendt for deres indsats for at planlægge, udvikle og forvalte en "bæredygtig turisme". Der er udbredt interesse for at gentage dette initiativ, hvilket også blev bekræftet af den særlige evaluering, der blev gennemført i forbindelse 45 46 47 Se beretning fra Kommissionen KOM(95) 624 endelig udg. af 10. 1. 1996. Se KOM (95) 511 af 31. 10. 95 og Rådets konklusioner om integreret planlægning i kystområder vedtaget den 18. 12. 95. Fælles holdning fastlagt af Rådet den 25. juni 1996 med henblik på vedtagelse af Rådets direktiv om ændring af direktiv 85/337/EØF. 22 med prisuddelingens enkelte faser. Inden for rammerne af handlingsplanen for turisme blev der i 1995 lanceret otte demonstrationsprojekter, der fokuserede på trafik- og besøgsforvaltning og på udviklingen af et net for turisme og miljø med deltagelse af de vigtigste aktører på området. Resultaterne foreligger i 1997. 4. 2. Styrkelse af partnerskabet mellem turisme og kultur Den europæiske arv, og mere generelt den europæiske kultur, anses med rette for at være en af de ældste og vigtigste grundlag for turisme. Det er bl. a. pga. af denne arv, at de europæiske byer og regioner fortsat tiltrækker besøgende fra hele verden, og at bevidstheden om en europæisk identitet styrkes. Ifølge en undersøgelse, der er gennemført på større kulturelle steder i Europa, er 60% af de adspurgte besøgende internationale turister, og andre 25% er interne turister48. Den europæiske arvs tiltrækningskraft har været en vigtig faktor for turismens ekspansion på flere europæiske destinationer og har haft indflydelse på gennemførelsen af mere effektive marketingspolitikker, samtidig med at de kulturelle lokaliteter bevares. De fællesskabsaktioner vedrørende turisme, der i 1995/96 er iværksat i overensstemmelse med artikel 128 i traktaten, har bidraget til ovennævnte proces49. Idet man afventer vedtagelsen af Kommissionens forslag til et flerårigt program kaldet RAPHAEL50, har Fællesskabet i 1995-96 givet 17,5 millioner ECU i støtte til mere end 300 pilotprojekter vedrørende bevarelsen af den europæiske kulturarv. For så vidt angår samtidskulturen støtter Fællesskabet fortsat initiativerne Den Europæiske Kulturby og Den Europæiske Kulturmåned, og i forbindelse med KALEIDOSCOPE-programmet51 er der gennemført en række pilotprojekter baseret på tværnationale partnerskaber og med henblik på tilrettelæggelse af kulturelle begivenheder, som skal være med til at tiltrække flere turister. I EF-handlingsplan for turisme (1993/95) fokuseres der på teknikker til forvaltning af turiststrømmen på kulturelle steder. Resultaterne af de projekter, der er blevet støttet i de foregående år, er blevet udbredt og diskuteret på særlige workshopper, der blev afholdt i 1996. I forbindelse med disse, blev det også understreget, at der som et resultat af det samarbejde, der blev etableret med andre internationale organisationer, som f. eks. Europarådet og Unesco, var behov for en styrkelse af partnerskabet mellem turismeforetagenderne og de kulturelle interesser. Værdien af Fællesskabet fulde engagement i denne proces er åbenbar. Hvad angår en mere ansvarlig anvendelse af energi inden for turismeaktiviteter, er der i forbindelse med Fællesskabets energipolitik givet støtte til en række pilotaktioner, som skal fremme anvendelsen af vedvarende energi og effektiviteten af energiforbruget inden for turismefaciliteter og i turistområderne52. 48 49 50 51 52 G. Richards- C. Bonink, Marketing cultural tourism in Europe, i "Journal of vacation marketing", vol. 1, n°2, 1995. En vurdering af alle Fællesskabsaktioner af interesse for kulturen findes i " Rapport om hensynet til de kulturelle aspekter i Det Europæiske Fællesskabs virksomhed ", KOM(96) 160 endelig udg. af 17. 4. 1996. KOM(95) 110 endelig udg. af 29. 3. 1995. Efter gennemførelsen af arbejdsprogrammer på årsbasis har Europa-Parlamentet og Rådet på forslag af Kommissionen den 29. 3. 1996 vedtaget det flerårige program "KALEIDOSCOPE 2000", EFT L 99 af 20. 4. 1996. Jævnfør navnlig fællesskabsprogrammerne THERMIE ( i EFT L 185 af 17. 7. 1990), SAVE (i EFT L 307 af 8. 11. 1991) og ALTENER (i EFTL 235 af 18. 9. 1993). 23 5. KONKLUSION Gennemgangen af Fællesskabets aktioner med indvirkning på turisme i 1995/96 viser, at langt størsteparten af Fællesskabets programmer og politikker nu enten har en turismedimension eller har en betydelig indflydelse på turismerelaterede aktiviteter. Således indvirker Fællesskabets politikker direkte eller indirekte på Europas borgere, de offentlige myndigheder på mange forskellige administrative niveauer, virksomhederne i Europa og i visse tilfælde også på turismeinteresser i tredjelande. Fællesskabsaktionernes voksende gennemslagskraft afspejler, at man har anerkendt turismens potentielle bidrag til opnåelse af Unionens målsætninger (i henhold til artikel 3t i traktaten om Den Europæiske Union) og den værditilvækst, som fællesskabsaktioner indebærer med hensyn til en afbalanceret og bæredygtig udvikling inden for turisme. Til trods for at der i traktaten ikke gives et specifikt retsgrundlag vedrørende turisme, har Fællesskabet været i stand til at iværksætte en bred vifte af turismerelaterede foranstaltninger baseret på traktatens generelle bestemmelser og/eller bestemmelserne vedrørende sektorpolitikker. Kommissionen har i en rapport til Rådet om civilbeskyttelse og turisme og energi anført, at kontinuiteten og sammenhængen i Fællesskabets aktioner på dette område ikke desto mindre kan øges ved at indsætte bestemmelser i traktaten, som kan gøre sådanne aktioner mere effektive og synlige53. Fra et turismemæssigt synspunkt kan virkningen af en stor samlet indsats yderligere forstærkes, hvis der i udarbejdelsen og gennemførelsen af andre fællesskabspolitikker tages mere hensyn til turismeforanstaltningernes målsætninger og instrumenter. Denne proces kan fremmes, ved at Kommissionens tjenestegrene forbedrer koordineringen og iværksætter fælles aktioner vedrørende udvikling af turismens potentiale, hvilket også kan bidrage til opfyldelse af Unionens målsætninger. En forbedret koordinering med og høring af medlemsstater og repræsentanter for organisationer inden for de forskellige grene af turisme er en væsentlig forudsætning for en praktisk gennemførelse af denne strategi og udvikles i størst muligt omfang inden for de gældende rammer og ressourcer for turisme. Kommissionen har i 1995/1996 taget fat på de vigtigste spørgsmål i forbindelse med Fællesskabets fremtidige turismepolitik, idet den har bygget videre på de senere års erfaring, herunder både Revisionsrettens konklusioner og de konklusioner, man nåede turisme54. frem til i forbindelse med evalueringen af EF-handlingsplanen for Fællesskabet er nød til at forbedre kvaliteten af dets aktviteter på turistområdet, for ved at drage især fordel af den nye udvikling og udnytte de muligheder, som "informationssamfundet" frembyder, vil turisterhvervet kunne gøres mere dynamisk og bedre i stand til at skabe nye og bedre job. En mere kreativ strategi for fællesskabsaktioner til fremme af turismen, fokuseret på reelle prioriteter og realistiske mål, kan hjælpe Europa med at opretholde dets førende position på det globale turismemarked og give nye impulser til de bestræbelser, som udfoldes af medlemsstatene, der fortsat vil spille den førende rolle på dette område. 53 54 Se SEK(96) 496 endelig udg. af 3. 4. 1996, s. 6. KOM(96) 166 endelig udg. af 30. 4. 1996. 24 I sit forslag til det første flerårige program til støtte for turismen i Europa - "PHILOXENIA" 1997-2000 har Kommissionen opstillet nogle hensigtsmæssige rammer for aktioner til fremme af en mere konkurrencedygtig turismeindustri og forbedring af kvaliteten af turisme i Europa. Forslaget blev forelagt Ministerrådet den 13. maj 1996 og har givet anledning til en beslutning fra Europa-Parlamentet55 samt til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg56 og fra Regionsudvalget57. Rådet har endnu ikke vedtaget forslaget. 55 56 57 EFT C 347 af 18. 11. 1996. EFT C 30 af 30. 1. 1997. EFT C 42 af 10. 2. 1997. 25 BILAG ^ ff Gw ANNEX 1 at KAPACITETEN PÅ HOTELLER OG LIGNENDE - 1996 ANNEX 2 ¥^L 1800000 1600000 1400000 - 1200000 -- 1000000 - 800000 600000 400000 200000 0 • > -> r-o / •9 t-* i-V-' > 7/ ir J -r~\. "7. ~\ 1Z3 ^ > IF •< e/7 • S* / 1. X"^ x <fb -y M "" fjv;—~y3 500 "(7 l 0 250 Kilometers U Antal overnatningsmuligheder Kilde : EUROSTAT ^ TURISTERNES ANVENDELSE AF HOTELLER OG LIGNENDE - 1996 ANNEX 3 ^ Ingen oplysninger foreligger fif *- cD H l n d e n l a n d s k q -j t u r i s t e rs o v e r n a t n i n g er I k k e - r e s i d e n t es o v e r n a t n i n g er K I L DE : EUROSTAT a* ANNEX A a EU-budgetmidler tildelt turisme gennem de samlede programmeringsdokumenter og fællesskabsstøtterammerne miMIIMIIIIIIIIUIIIIIIIIIIIIIIIIIIIUIIIIIIIimilllllllllllllillllllllllllllllllllllllllllllHH^ J 1 5 6J 1288 120 P 12 J6. 8 D68. 8 B 139 42 17. 6 M 6 ( 1 9 9 4- 1999) D 5b (1994- 1997) • 2 ( 1 9 9 4- 1996) p r. m al M 1 (1994- 1999) UK S FIN A NL L F m DK J 1 4. 7 ni B ~ | 1 0 ,4 unmifflni 37 50 immun 106 1150 D 265. 9 100 150 200 250 300 x. 0 0 0. 0 00 ECU 83 MniiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiimiiiiiiDiiiniini 800 D EL • 45,2 E IRL I 6_J118,5 JtilllllH 733 1099 466 llllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllllll lllllllllllllllllllllllllllim 1 725 flllllHH Illllllllllllll lllllllll|ll Illffl 657 500 1000 1500 2000 x. 0 0 0. 0 00 ECU 11% U l li (1994-1999) • 2 (1994- 1996) p r. mal D 5b (1994 - 1997) 8 1% Z3 ANNEX 4 b EU-budgetmidler tildelt turisme gennem de samlede programmeringsdokumenter og fællesskabsstøtterammerne (strukturfonde 1994 -1999) Si' A. -~ 3>o ISSN 0254-1459 KOM(97) 332 endelig udg. DOKUMENTER DA 16 Ol Katalognummer : CB-CO-97-327-DA-C ISBN 92-78-21847-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 3><


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2274/97 del Susan WADDINGTON a la Comisión. Transporte y almacenamiento de cabezas nucleares y de material armamentista

eurovoc_concepts:
application of EU law
ionising radiation
nuclear weapon
public health
storage
transport of dangerous goods

formats: html pdf print

text: C 76/90 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 11. 3. 98 En vista de ello, ¿esta· la Comisio·n satisfecha de la seguridad que rodea este transporte, en el sentido de que no plantea amenaza alguna a la salud pu·blica, y que responde plenamente a los requisitos de la legislacio·n y pol(cid:14)·tica europea tal y como se deriva de los Tratados CE y EURATOM? (98/C 76/183) PREGUNTA ESCRITA E-2274/97 de Susan Waddington (PSE) a la Comisio·n (2 de julio de 1997) Asunto: Transporte y almacenamiento de cabezas nucleares y de material armamentista En vista de la creciente preocupacio·n pu·blica en torno al transporte de cabezas nucleares y de otros materiales relacionados con las armas, ¿esta· la Comisio·n convencida de que estos transportes no plantean una seria amenaza a la salud pu·blica y que responden plenamente a los requisitos de la legislacio·n europea en este sector? Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-2273/97 y E-2274/97 dada por el Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (4 de septiembre de 1997) Los traslados de residuos radiactivos esta·n regulados por la Directiva 94/55/CE del Consejo, de 21 de noviembre de 1994, sobre la aproximacio·n de las legislaciones de los Estados miembros con respecto al transporte de mercanc(cid:14)·as peligrosas por carretera (1) y la Directiva 96/49/CE del Consejo sobre la aproximacio·n de las legislaciones de los Estados miembros relativas al transporte de mercanc(cid:14)·as peligrosas por ferrocarril (2). Estas directivas recogen en su totalidad las normas de 1995 del Organismo Internacional de la Energ(cid:14)·a Ato·mica (OIEA) sobre la seguridad del transporte de material radiactivo. Los Estados miembros ten(cid:14)·an que poner en vigor las leyes, reglamentaciones y disposiciones administrativas necesarias para cumplir con esas directivas antes del primero de enero de 1997. De conformidad con esta legislacio·n sobre transportes, los Estados miembros pueden exceptuar el transporte de mercanc(cid:14)·as peligrosas mediante equipos pertenecientes a las fuerzas armadas o bajo la responsabilidad de las mismas. Toda operacio·n que suponga un riesgo de radiacio·n ionizante, incluidos el almacenamiento y el transporte de sustancias radiactivas, tiene que cumplir las normas ba·sicas de seguridad destinadas a proteger la salud de los trabajadores y de la poblacio·n en general. Estas normas fueron establecidas por primera vez en una Directiva del Consejo en febrero de 1959 y han sido revisadas posteriormente varias veces (3). Las disposiciones de las directivas en vigor exigen de los Estados miembros el establecimiento de un sistema de inspecciones para vigilar el cumplimiento de esas normas. La legislacio·n comunitaria, establecida de conformidad con el Cap(cid:14)·tulo III «Proteccio·n Sanitaria» del Tratado Euratom, abarca los materiales radiactivos pertenecientes a las fuerzas armadas o bajo la responsabilidad de las mismas, en especial cuando las actividades con ellos relacionadas tienen repercusiones sobre la exposicio·n de la poblacio·n. En el plano internacional, en septiembre de 1997 tendra·n lugar las negociaciones formales para celebrar un nuevo convenio sobre la seguridad de la gestio·n del combustible gastado y de los residuos radiactivos. Esta· previsto que quede abierto a la firma en la conferencia general del OIEA y que entre en vigor en cuanto un nu·mero suficiente de estados lo haya ratificado. De esta manera, se contribuira· a garantizar un nivel adecuado de seguridad en la gestio·n de los residuos radiactivos en todo el mundo. Se espera que el convenio cubra la gestio·n del combustible gastado y los residuos radiactivos de los programas militares y de defensa cuando esos materiales se transfieran definitivamente a programas civiles y se gestionen exclusivamente dentro de ellos. (1) DO L 319 de 12. 12. 1994. (2) DO L 235 de 17. 9. 1996. (3) La revisio·n ma·s reciente de las normas ba·sicas de seguridad es la incluida en la Directiva 96/29/Euratom de 13. 5. 1996. Las disposiciones de esta Directiva entrara·n en vigor el 13 de mayo de 2000. DO L 159 de 29. 6. 1996


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2291/97 von Florus WIJSENBEEK an die Kommission. Bestimmung über Nichtdiskriminierung bei Zahlung per Kreditkarte

eurovoc_concepts:
Netherlands
competition law
electronic money
equal treatment
free price
imposed price
national law
selling price

text: 25. 2. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 60/119 (98/C 60/201) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2291/97 von Florus Wijsenbeek (ELDR) an die Kommission (2. Juli 1997) Betrifft: Bestimmung u¤ber Nichtdiskriminierung bei Zahlung per Kreditkarte Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) die Berufungsinstanz fu¤r die Wirtschaft in den Niederlanden am 15. Mai 1997 (staatliches Mitteilungsblatt vom 29. Mai 1997) folgendes festgelegt hat: › die Bestimmung u¤ber die Nichtdiskriminierung, die Kreditkartengesellschaften in ihre Vertra¤ge mit Unternehmen aufnehmen, die Kreditkarten akzeptieren, mu(cid:223) als Verkaufspreisregelung betrachtet werden; › derartige Verkaufspreisregelungen wurden durch den Beschlu(cid:223) des Wirtschaftsministers u¤ber horizontale Preisbildung fu¤r nicht bindend erkla¤rt; › das Ersuchen von Beschwerdefu¤hrern um Befreiung davon wurde mit der Folge abgewiesen, da(cid:223) die Bestimmung u¤ber Nichtdiskriminierung aus Vertra¤gen gestrichen werden mu(cid:223), so da(cid:223) Gescha¤ftsleute ku¤nftig mit Kunden, die per Kreditkarte zahlen wollen, u¤ber einen mo¤glichen Preisaufschlag oder -abschlag verhandeln ko¤nnen? Ist die Kommission damit einverstanden, da(cid:223) die Berufungsinstanz diesen Beschlu(cid:223) gefa(cid:223)t hat, insbesondere damit, da(cid:223) sie sich dabei in erheblichem Ma(cid:223)e von der Annahme leiten lie(cid:223), da(cid:223) die Kommission die Bestimmung u¤ber Nichtdiskriminierung wahrscheinlich als im Widerspruch zu Artikel 85 Absatz 1 des EG-Vertrags erachten und keine Veranlassung sehen wird, eine Befreiung gema¤(cid:223) Absatz 3 dieses Artikels zu gewa¤hren? Falls ja, beabsichtigt die Kommission, ein Verfahren gema¤(cid:223) Artikel 9 Absatz 3 der Verordnung 17 (1) in Verbindung mit dem Beschlu(cid:223) u¤ber Nichtdiskriminierung einzuleiten, um zu vermeiden, da(cid:223) widerspru¤chliche Beschlu¤sse europa¤ischer und nationaler Beho¤rden u¤ber die Gewa¤hrung einer Befreiung gefa(cid:223)t werden? Falls nein, warum nicht? Kann die Kommission mitteilen, wann der Orientierungsbericht u¤ber dieses Thema (Beschlu(cid:223) u¤ber Nichtdis- kriminierung bei Zahlung per Kreditkarte und Bank) vorgelegt wird, in dem u. a. vorgeschlagen werden soll, grundsa¤tzlich keine Befreiung gema¤(cid:223) Artikel 85 Absatz 3 des EG-Vertrags fu¤r den Beschlu(cid:223) u¤ber Nichtdiskri- minierung zu gewa¤hren, wie sie in einem Schreiben vom 9. August 1993 dem niederla¤ndischen Wirtschaftsmi- nister zugesichert hat? (1) ABl. 13 vom 21. 2. 1962, S. 204. Antwort von Herrn Van Miert im Namen der Kommission (23. Juli 1997) Der Kommission ist das Urteil des niederla¤ndischen Verwaltungsgerichts (College van Beroep voor het Bedrijfsleven) vom 15. Mai 1997 bekannt, womit die Berufungsklage bestimmter Kredit- und Belastungsinsti- tute gegen die Entscheidung der niederla¤ndischen Wettbewerbsbeho¤rde, fu¤r die sogenannte Nichtdiskriminie- rungsregel keine Freistellung zu erteilen, als unbegru¤ndet zuru¤ckgewiesen wurde. Das Urteil des College van Bereop beruhte auf dem niederla¤ndischen Wettbewerbsrecht insbesondere dem Gesetz u¤ber wirtschaftlichen Wettbewerb (Wet economische Mededinging) und dem Erla(cid:223) u¤ber horizontale Preisvereinbarungen (Besluit horizontale prijsbinding). Es wa¤re unangemessen wenn die Kommission u¤ber die Korrektheit der Rechtsauffassung eines nationalen Gerichts, das sich auf nationales Wettbewerbsrecht stu¤tzt, eine Stellungnahme abgeben wu¤rde. Ein nationales Gericht ist na¤mlich nicht verpflichtet, den Auffassungen oder Ausfu¤hrungen der Kommission Rechnung zu tragen. Bisher hat die Kommission zur Nichtdiskriminierungsregel noch nicht fo¤rmlich Stellung bezogen. Sie untersucht jedoch gegenwa¤rtig verschiedene Kartenbezahlsysteme, die ihr gema¤(cid:223) Artikel 4 der Verordnung Nr. 17 des Rates zur Durchfu¤hrung der Artikel 85 und 86 des Vertrages vom 6. Februar 1992 (1) gemeldet worden sind, auf ihre Vereinbarkeit mit den gemeinschaftlichen Wettbewerbs- regeln. Dabei werden auch die Bezahlsysteme Visa und Europay untersucht, die beide eine Nichtdiskriminie- rungsregel enthalten. Um zu einer ausgewogenen Entscheidung zu gelangen, hat die Kommission Gespra¤che mit den betroffenen Parteien aufgenommen. (1) ABl. 13 vom 21. 2. 1962


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2254/97 von Amedeo AMADEO an die Kommission. Europäischer Freiwilligendienst für Jugendliche

eurovoc_concepts:
EU Member State
education policy
employment policy
financial aid
non-governmental organisation
social partners
social security
voluntary military service
young person

text: 10. 2. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 45/163 (98/C 45/214) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2254/97 von Amedeo Amadeo (NI) an die Kommission (2. Juli 1997) Betrifft: Europa¤ischer Freiwilligendienst fu¤r Jugendliche In Zusammenhang mit dem Vorschlag fu¤r einen Beschlu(cid:223) des Europa¤ischen Parlaments und des Rates zur Einfu¤hrung des Gemeinschaftlichen Aktionsprogramms (cid:132)Europa¤ischer Freiwilligendienst fu¤r Jugendliche(cid:147) (KOM(96)610 endg. › 96/0318(COD)) wird die Europa¤ische Kommission aufgefordert, mo¤gliche Arbeitsmarkt- verzerrungen zu verhindern. In diesem Zusammenhang wird die Kommission auf folgendes hingewiesen: › die Arbeitnehmer- und Arbeitgeberorganisationen mu¤ssen an dem Programm beteiligt werden, um zu verhindern, da(cid:223) die normale Bescha¤ftigung durch freiwillige Arbeit ersetzt wird. Selbstversta¤ndlich kann der Vorschlag der Kommission nur gebilligt werden, wenn gewa¤hrleistet ist, da(cid:223) die Vollbescha¤ftigung nicht durch den Freiwilligendienst ersetzt wird; › die Sozialpartner mu¤ssen einen Dialog mit den NRO aufnehmen, die humanita¤re Projekte betreiben, fu¤r die die Mitwirkung von Freiwilligen erforderlich sein ko¤nnte. (98/C 45/215) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2255/97 von Amedeo Amadeo (NI) an die Kommission (2. Juli 1997) Betrifft: Europa¤ischer Freiwilligendienst fu¤r Jugendliche Im Zusammenhang mit dem Vorschlag fu¤r einen Beschlu(cid:223) des Europa¤ischen Parlaments und des Rates zur Einfu¤hrung des Gemeinschaftlichen Aktionprogramms (cid:132)Europa¤ischer Freiwilligendienst fu¤r Jugendliche(cid:147) (KOM(96)610 endg. › 96/0318(COD)) ko¤nnte der Freiwilligendienst dadurch, da(cid:223) er den Jugendlichen besondere Mo¤glichkeiten zur Eingliederung ins Berufsleben und den Erwerb spezifischer Erfahrungen im Berufs- und Arbeitsleben bietet, zur Aktion gegen die Ausgrenzung und Arbeitslosigkeit der Jugendlichen beitragen, den Ma(cid:223)nahmen der Mitgliedstaaten zugunsten der Jugendlichen einen gemeinschaftlichen Mehrwert verleihen und ihnen zu einer wu¤nschenswerten Weiterverbreitung verhelfen. Die Kommission wird aufgefordert, die Notwendigkeit zu beru¤cksichtigen, den Jugendlichen, wa¤hrend ihres Freiwilligendienstes, sozialen Schutz (Kranken-, Unfall-, Haftpflichtversicherung) zu garantieren sowie die Wahrung ihrer Anspru¤che auf Arbeitslosengeld und Familienzulagen sicherzustellen, solange sie in einem anderen Staat Dienst tun. Gemeinsame Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-2254/97 und E-2255/97 (5. August 1997)) Der Europa¤ische Freiwilligendienst vermittelt au(cid:223)erhalb der offiziellen Bildungssysteme jungen Menschen perso¤nlichkeitsbildende Erfahrungen. Er ermo¤glicht es ihnen, in einen anderen sozialen und kulturellen Kontext einzutauchen und sich mit einer anderen Sprache vertraut zu machen. Daru¤ber hinaus ist er ihrer allgemeinen perso¤nlichen Entwicklung fo¤rderlich, denn sie lernen, Verantwortung zu u¤bernehmen und im Team zu arbeiten, und leisten einen Beitrag zur Durchfu¤hrung eines Projekts in einem anderen Mitgliedstaat. Die Kommission hat seit dem Start der Pilotaktion zum Europa¤ischen Freiwilligendienst im Jahre 1996 stets betont, da(cid:223) die jungen Freiwilligen auf keinen Fall als billige Arbeitskra¤fte anzusehen seien und da(cid:223) bereits vorhandene oder ggf. einzustellende bezahlte Arbeitskra¤fte nicht durch Freiwillige ersetzt werden du¤rften. Die mit dem Europa¤ischen Freiwilligendienst verfolgten Ziele sind erzieherischer Art. Die Aktivita¤ten, in die die Freiwilligen eingebunden werden, sollen dazu beitragen, lokalen Projekten im sozialen oder kulturellen Bereich oder im Bereich des Umweltschutzes einen Mehrwert zu verleihen oder neue Initiativen in diesen Bereichen auf den Weg zu bringen. Bei der Bewertung entsprechender Angebote, junge Freiwillige aufzunehmen, stellt die Kommission eingehende U¤ berlegungen an zu den potentiellen Gefahren einer Ersetzung (cid:132)normaler(cid:147) Arbeits- kra¤fte durch Freiwillige. Auch pru¤ft sie unter Beru¤cksichtigung des spezifischen nationalen Kontextes die zu den einzelnen Projekten vorgelegten Stellungnahmen der fu¤r den Europa¤ischen Freiwilligendienst verantwortlichen nationalen Stellen. In ihren Gespra¤chen mit dem Wirtschafts- und Sozialausschu(cid:223), der zwei befu¤rwortende Stellungnahmen zum Europa¤ischen Freiwilligendienst abgegeben hat, hat die Kommission erla¤utert, welche Bedeutung sie dieser Frage beimi(cid:223)t. Auch hat sie die Mitgliedstaaten nachdru¤cklich aufgefordert, im Hinblick auf eine Kontrolle der Projektauswahl die Sozialpartner in die auf nationaler Ebene eingesetzten Ausschu¤sse einzubinden


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2252/97 του Amedeo AMADEO προς την Επ τροπή. ΜΜΕ και βιοτεχνία

eurovoc_concepts:
EU policy
aid to undertakings
business policy
handicrafts
small and medium-sized enterprises

text: C 102/22 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 3. 4. 98 (98/C 102/33) GRAPTH ERVTHSH E-2252/97 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (2 Ioyli·oy 1997) Ue·ma: MME kai biotexni·a Sxetika· me «th biotexni·a kai tiw mikromesai·ew epixeirh·seiw» (e·ggr. CES 328/97). Lamba·nontaw ypo·ch tiw idiaitero·thtew kai ta problh·mata thw biotexni·aw, ta opoi·a epaneilhmme·na e·xoyn katadeixuei· apo· epi·shma e·ggrafa thw Epitroph·w kai toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy, kai epishmai·nontaw th shmasi·a thw biotexni·aw gia thn eyrvpai¤kh· oikonomi·a apo· thn a·poch toy plh·uoyw tvn epixeirh·sevn, thw apasxo·lhshw kai thw symmetoxh·w sth diamo·rfvsh toy AEP, kri·netai o·ti o tome·aw ayto·w pre·pei na enisxyuei· me mi·a kata·llhlh politikh· dra·sh se eyrvpai¤ko· epi·pedo, h opoi·a den ua ei·nai pa·li diaforetikh· alla· symplhrvmatikh· tvn politikv· n ype·r tvn MME, ua lamba·nei ypo·ch tiw idiaitero·thte·w toy, ua ajiopoiei· ton oikonomiko· kai koinvniko· toy ro·lo kai propanto·w ua enisxy·ei th biotexni·a vw xv· ro dhmioyrgi·aw ne·vn epixeirh·sevn kai ue·sevn ergasi·aw. Zhtei·tai apo· thn Eyrvpai¤kh· Epitroph· h dhmioyrgi·a thw eyrvpai¤kh·w Akadhmi·aw biotexni·aw kai mikrv· n epixeirh·sevn kai h paroxh· boh·ueiaw gia thn ana·ptyjh thw eyrvpai¤kh·w tayto·thtaw thw biotexni·aw, thw mikrh·w epixei·rhshw kai thw koyltoy·raw thw se eyrvpai¤ko· epi·pedo. Apa·nthsh toy k. Papoytsh· ej ono· matow thw Epitroph· w (15 Septembri·oy 1997) Kata· th dia·rkeia thw prv· thw eyrvpai¤kh·w dia·skechw gia th biotexni·a kai tiw mikre·w epixeirh·seiw, poy pragmatopoih·uhke sthn Avignon to 1990, oi symmete·xontew diaty·pvsan thn ide·a dhmioyrgi·aw miaw eyrvpai¤kh·w akadhmi·aw biotexni·aw kai mikrv· n epixeirh·sevn, me sto·xo thn ajiopoi·hsh se eyrvpai¤ko· epi·pedo, toy tome·a thw biotexni·aw kai tvn mikrv· n epixeirh·sevn. To sxe·dio ayto· syzhth·uhke ek ne·oy kai leptomerv· w kata· th dia·rkeia thw dey·terhw eyrvpai¤kh·w dia·skechw thw biotexni·aw kai tvn mikrv· n epixeirh·sevn, poy pragmatopoih·uhke sto Beroli·no to Septe·mbrio toy 1994. H Epitroph·, sthn anakoi·nvsh· thw me ti·tlo «H biotexni·a kai oi mikre·w epixeirh·seiw, basika· stoixei·a thw ana·ptyjhw kai thw apasxo·lhshw sthn Eyrv· ph» (1), gia ta apotele·smata thw dia·skechw toy Beroli·noy, ypenuy·mise o·ti ei·nai ype·r eno·w te·toioy sxedi·oy, alla· o·ti thn prvtoboyli·a pre·pei na anala·boyn oi organismoi· poy ekprosvpoy·n ton tome·a. H Epitroph· ypenuy·mise epi·shw, o·ti enapo·keitai ston en lo·gv tome·a na syntonisuei·, v· ste na epity·xei th diamo·rfvsh eno·w synektikoy· kai biv· simoy sxedi·oy, gia th dhmioyrgi·a thw akadhmi·aw, sto plai·sio thw opoi·aw ua pre·pei na anagnvri·zetai amoibai·a, to sy·nolo tvn epixeirh·sevn kai organismv· n toy tome·a thw biotexni·aw kai mikrv· n epixeirh·sevn. H prvtoboyli·a ayth· pragmatopoih·uhke telika· stiw 27 Septembri·oy 1996, o·tan h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh thw Biotexni·aw kai tvn Mikrv· n kai Mesai·vn Epixeirh·sevn (UEAPME) kai h Eyrvpai¤kh· Epitroph· Aneja·rthtvn Mikrv· n kai Mesai·vn Epixeirh·sevn (EUROPMI), ype·balan apo· koinoy· pro·tash sthn Epitroph· gia th dhmioyrgi·a thw «Akadhmi·aw Avignon». H Epitroph· zh·thse apo· thn UEAPME kai thn EUROPMI na ypoba· lloyn symplhrvmatike·w plhrofori·ew, oi opoi·ew ypoblh·uhkan graptv· w stiw 17 Ioyni·oy 1997. Sthn epistolh· ayth·, enhmerv· uhke h Epitroph· gia th dhmioyrgi·a thw «Akadhmi·aw Avignon» (mh kerdoskopikoy· organismoy·) kai gia th mellontikh· dhmosi·eysh ayth·w sthn Epi·shmh Belgikh· Efhmeri·da. H Epitroph· proble·pei loipo·n na yposthri·jei xrhmatodotika· thn e·narjh leitoyrgi·aw thw akadhmi·aw to syntomo·tero dynato·n. H Epitroph· dhmosi·eyse, eja·lloy, pro·sklhsh ypobolh·w prota·sevn (2), poy afora· thn «paroxh· boh·ueiaw stiw biotexnike·w epixeirh·seiw kai tiw mikre·w epixeirh·seiw». Sto plai·sio ayto·, h Epitroph· elpi·zei o·ti ua e·xei th dynato·thta na epile·jei dia·forew dra·seiw poy aforoy·n thn ana·ptyjh miaw eyrvpai¤kh·w tayto·thtaw thw biotexni·aw, thw mikrh·w epixei·rhshw kai thw politistikh·w thw tayto·thtaw, se eyrvpai¤ko· epi·pedo. Sygkekrime·na, e·naw apo· toyw sto·xoyw thw pro·sklhshw ypobolh·w prosforv· n, afora· tiw dra·seiw prov· uhshw toy politistikoy· epipe·doy kai toy epixeirhmatikoy· pney·matow, idiai·tera gia thn ajiopoi·hsh toy ro·loy tvn gynaikv· n epixeirhmativ· n, th belti·vsh thw eiko·naw tvn mikrv· n epixeirh·sevn kai thw biotexni·aw, anadeikny·ontaw tiw idio·thtew kai tiw dynato·thtew toy tome·a aytoy·, eidika· prow toyw ne·oyw, toyw gonei·w toyw kai to ekpaideytiko· sv· ma. H lh·jh thw prouesmi·aw gia thn ypobolh· prota·sevn kauori·sthke stiw 16 Ioyni·oy 1997. H Epitroph· asxolei·tai epi· toy paro·ntow me thn ajiolo·ghsh tvn prota·sevn poy e·xoyn ypoblhuei·. Te·low, h Epitroph· organv· nei, se synergasi·a me tiw italike·w arxe·w, thn tri·th eyrvpai¤kh· dia·skech biotexni·aw kai mikrv· n epixeirh·sevn, sto Mila·no stiw 20 kai 21 Noembri·oy 1997. To ue·ma thw ajiopoi·hshw thw eiko·naw thw biotexni·aw kai tvn mikrv· n epixeirh·sevn, ua syzhthuei· sto plai·sio, miaw apo· tiw oma·dew ergasi·aw, me ba·sh ta apotele·smata tvn proparaskeyastikv· n diaske·cevn. e·ggr. COM(95) 502 teliko· (1) (2) EE C 117 thw 15. 4. 1997


title: Regulamento (CE) nº 1280/97 da Comissão de 2 de Julho de 1997 que fixa o montante do adiantamento sobre o custo do escoamento de determinados produtos de destilação em 1998

eurovoc_concepts:
EAGGF
alcohol
distillation
sales aid
wine

formats: html pdfa1b print


title: European Investment Bank : Annual report 1996:.

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
activity report