title: A Bizottság határozata (1997. július 9.) a végberendezés-interfészek digitális, korlátozás nélküli 64 kbit/s ONP bérelt vonalakra történő kapcsolásának csatlakoztatási követelményeire vonatkozó közös műszaki szabályokrólEGT vonatkozású szöveg

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
information system
technical regulations
telecommunications

text: 172 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet 31997D0522 L 215/46 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1997. 8. 13. A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (1997. július 9. ) a végberendezés-interfészek digitális, korlátozás nélküli 64 kbit/s ONP bérelt vonalakra történő kapcsolásának csatlakoztatási követelményeire vonatkozó közös műszaki szabályokról (EGT vonatkozású szöveg) (97/522/EK) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, Ez a határozat közös műszaki szabályokat állapít meg az (2) (1) bekezdésben említett végberendezések általános csatlakozta- tási követelményeire vonatkozóan. tekintettel a 93/68/EGK irányelvvel (1) módosított, a távközlő végberendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésé- többek között a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről ről, irányelvre (2) és szóló, 1991. április 29-i 91/263/EGK tanácsi különösen annak 6. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésére, mivel a Bizottság elfogadta a közös műszaki szabályokat igény- lő végberendezések típusazonosítására szolgáló intézkedést, és ehhez kapcsolódóan megállapította a szabályozás hatályát; mivel célszerű a megfelelő harmonizált szabványokat, illetve részszabványokat is elfogadni, amelyek a közös műszaki szabá- lyokba belefoglalandó lényeges követelmények teljesítésére vo- natkoznak; mivel annak érdekében, hogy a gyártók piacra jutásának fo- lyamatosságát biztosítani rendelkezésekre van szükség a 94/821/EK bizottsági határozat (3) rendelkezései szerint engedélyezett végberendezésekre vonatkozóan; lehessen, átmeneti mivel a 94/821/EK határozatot az átmeneti hatályon kívül kell helyezni; időszak lejártával mivel az e határozatban elfogadott közös műszaki szabályok összhangban vannak az ACTE véleményével, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk 2. cikk A közös műszaki szabályok tartalmazzák a harmonizált (1) szabványt, amelyet az eljárni jogosult szabványügyi szervezet a 91/263/EGK irányelv 4. cikkének c), d) és f) pontjában említett alapvető követelmények lehetséges mértékű megvalósítása érde- kében dolgozott ki. Az e szabványra történő hivatkozás a mellékletben szerepel. (2) Az e határozat hatálya alá tartozó végberendezések meg- felelnek az (1) bekezdésben említett közös műszaki szabályok- nak, kielégítik a 91/263/EGK irányelv 4. cikkének a) és b) pontjaiban szereplő lényeges követelményeket, teljesítik az ösz- szes egyéb vonatkozó irányelv, különösen a 73/23/EGK (4) és 89/336/EGK (5) tanácsi irányelv követelményeit. 3. cikk A 91/263/EGK irányelv 9. cikkében említett eljárások végrehaj- tására kijelölt, bejelentett szervek az e határozat 1. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó végberendezések tekintetében a 2. cikk (1) bekezdésében említett harmonizált szabványt legkésőbb az e határozatról szóló értesítést követő egy évvel alkalmazzák, illetve biztosítják annak alkalmazását. 4. cikk (1) Ezt a határozatot az olyan végberendezésekre kell alkal- mazni, amelyek 120 ohmos interfészekkel nyilvános távközlő hálózat ONP64 kbit/s-os digitális, korlátozás nélküli nyolcas integritású, bérelt vonali végpontjára történő csatlakoztatásra szolgálnak, és a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott har- monizált szabvány hatálya alá tartoznak. A 94/821/EK határozat egy évvel az e határozatról szóló (1) értesítést követően hatályát veszti. A 94/821/EK határozatnak megfelelően engedélyezett (2) végberendezések továbbra is forgalmazhatók és üzembe helyez- hetők, amennyiben az engedélyt legkésőbb az e határozatról szóló értesítést követő egy éven belül megadják. (1) HL L 220. , 1993. 8. 31. , 1. o. (2) HL L 128. , 1991. 5. 23. , 1. o. (3) HL L 339. , 1994. 12. 29. , 81. o. (4) HL L 77. , 1973. 3. 26. , 29. o. (5) HL L 139. , 1989. 5. 23. , 19. o. 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 173 Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. 5. cikk Kelt Brüsszelben, 1997. július 9-én. a Bizottság részéről Martin BANGEMANN a Bizottság tagja MELLÉKLET Hivatkozás a vonatkozó harmonizált szabványra Az e határozat 2. cikkében említett harmonizált szabvány a következő: Business TeleCommunications (BTC) [Digitális, korlátozás nélküli 64 kbit/s bérelt vonal (D64 U) Végberendezés-interfészek csatlakoztatásának követelményei] ETSI Európai Távközlési Szabványügyi Intézet ETSI Titkárság az 1996. januári TBR014/A1-el módosított TBR 14 – 1994. április (az előszó kivételével) Kiegészítő információ Az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet a 83/189/EGK tanácsi irányelv (1) szerint elismert intézet. A fent említett harmonizált szabvány a 83/189/EGK tanácsi megfelelően készült. A fentiekben említett harmonizált szabvány teljes szövege az alábbi címen szerezhető be: irányelv vonatkozó eljárása alapján kiadott megbízásnak (Európai Távközlési Szabványügyi Intézet) 650, route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex France (Európai Közösségek Bizottsága) DG XIII/A/2 – (BU 31, 1/7) Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Brussels (1) HL L 109. , 1983. 4. 26. , 8. o


title: 97/525/EC: Commission Decision of 9 July 1997 on a common technical regulation for the attachment requirements for terminal equipment for digital enhanced cordless telecommunications (DECT) generic access profile (GAP) applications (Text with EEA relevance)

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
information system
radio telecommunications
technical regulations

text: L_1997215EN. 01005201. xml 7. 8. 1997    EN Official Journal of the European Communities L 215/52 COMMISSION DECISION of 9 July 1997 on a common technical regulation for the attachment requirements for terminal equipment for digital enhanced cordless telecommunications (DECT) generic access profile (GAP) applications (Text with EEA relevance) (97/525/EC) THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Directive 91/263/EEC of 29 April 1991 on the approximation of the laws of the Member States concerning telecommunications terminal equipment, including the mutual recognition of their conformity (1), as amended by Directive 93/68/EEC (2), and in particular Article 6 (2), second indent, thereof, Whereas the Commission has adopted the measure identifying the type of terminal equipment for which a common technical regulation is required, as well as the associated scope statement; Whereas the corresponding harmonized standards, or parts thereof, implementing the essential requirements which are to be transformed into common technical regulations should be adopted; Whereas in order to ensure continuity of access to markets for manufacturers, it is necessary to lay down transitional provisions regarding equipment approved under Commission Decision 95/525/EC (3); Whereas Decision 95/525/EC should be repealed with effect from the end of the transitional period; Whereas the common technical regulation adopted in this Decision is in accordance with the opinion of ACTE, HAS ADOPTED THIS DECISION: Article 1 1. This Decision shall apply to digital enhanced cordless telecommunications (DECT) terminal radio equipment which operates in the 1 880 to 1 900 Mhz frequency band intended to be connected directly or indirectly, to the public telecommunications network, and falling within the scope of the harmonized standard identified in Article 2 (1). 2. This Decision establishes a common technical regulation covering the generic access profile (GAP) applications requirements for terminal equipment referred to in paragraph 1. Article 2 1. The common technical regulation shall include the harmonized standard prepared by the relevant standardization body implementing to the extent applicable the essential requirements referred to in Article 4 (d), (e) and (f) of Directive 91/263/EEC. The reference to the standard is set out in the Annex. 2. Terminal equipment covered by this Decision shall comply with the common technical regulation referred to in paragraph 1, shall meet the essential requirements referred to in Article 4 (a) and (b) of Directive 91/263/EEC, and shall meet the requirements of any other applicable directives, in particular Council Directives 73/23/EEC (4) and 89/336/EEC (5). Article 3 Notified bodies designated for carrying out the procedures referred to in Article 9 of Directive 91/263/EEC shall, as regards terminal equipment covered by Article 1 (1) of this Decision, use or ensure the use of the harmonized standard referred to in Article 2 (1) within six months after the notification of this Decision at the latest. Article 4 1. Decision 95/525/EC shall be repealed with effect from the date six months after the notification of this Decision. 2. Terminal equipment, approved under Decision 95/525/EC may continue to be placed on the market and put into service provided that such approval is granted no later than six months after the notification of this Decision. Article 5 This Decision is addressed to the Member States. Done at Brussels, 9 July 1997. For the Commission Martin BANGEMANN Member of the Commission (1)  OJ No L 128, 23. 5. 1991, p. 1. (2)  OJ No L 220, 31. 8. 1993, p. 1. (3)  OJ No L 300, 13. 12. 1995, p. 35. (4)  OJ No L 77, 26. 3. 1973, p. 29. (5)  OJ No L 139, 23. 5. 1989, p. 19. ANNEX Reference to the harmonized standard applicable The harmonized standard referred to in Article 2 of the Decision is: Radio equipment and systems (RES); digital enhanced cordless telecommunications (DECT); general terminal attachment requirements; telephony applications ETSI European Telecommunications Standards Institute ETSI Secretariat TBR 22 — January 1997 (excluding the foreword) Additional information The European Telecommunications Standards Institute is recognized according to Council Directive 83/189/EEC (1). The harmonized standard referred to above has been produced according to a mandate issued in accordance with relevant procedures of Council Directive 83/189/EEC. The full text of the harmonized standard referenced above can be obtained from: European Telecommunications Standards Institute, 650, Route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis Cedex. Commission of the European Communities DG XIII/A/2 — (BU 31 1/7) Rue de la Loi 200/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel. (1)  OJ No L 109, 26. 4. 1983, p. 8


title: Väestöraportti 1997

eurovoc_concepts:
demographic analysis
population ageing
population growth
report
working population

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO it* it tr -it •fir •ù * -it Bryssel, 09. 07. 1997 KOM(97)361 lopull. Väestöraportti 1997 (kommission esittämä) Väestöraportti 1997 Osa 1 - Väestömuutosten vaikutus työmarkkinoihin. Osa 2 - Alueellisen ulottuvuuden merkitys Osa 3 - Väestökehitys hakijamaissa 12 17 6^ Huomautus lukijalle: Kaikki tässä raportissa esitetyt tilastot on saatu Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolla. / b 12 hakijamaassa'". Tämän analyysin tarkoituksena on selvittää väestötekijöiden merkitys näille maille, jotka käyvät parhaillaan läpi syvää taloudellista muutosta. Onpa kyseessä sitten sosiaaliturva, työllisyys tai rakennepolitiikka, väestömuuttujat ovat väistämättä olennainen tekijä analysoitaessa ongelmia ja kehiteltäessä asianmukaista toimintapolitiikkaa. Keskipitkän tai pitkän aikavälin näkökulman kehittäminen päätöksentekoon on unionin kannalta ensiarvoisen tärkeää. Näin ollen komissio esittelee väestöraporttinsa vuodelle 1997 perustaksi päätöksentekijöiden pohdinnoille ja toimille eri puolilla unionia. Johdanto Väestöasiat ovat saamassa yhä lisää merkitystä, kun hitaampi väestönkasvuja ikääntyminen muuttavat edelleen kiihtyvällä vauhdilla ikäpyramidia. Viime raportin1 päätelmä oli, että jos nykyinen kehitys jatkuu, seuraavien 30 vuoden aikana yli 60-vuotiaiden ikäluokka kasvaa yli 50 prosenttia, kun taas samaan aikaan nuorten (0-19 vuotiaat) lukumäärä laskee 11 prosenttia ja aikuisten (20—59 vuotiaat) kuusi prosenttia. Tämän väestön voimakkaan ikääntymisen vaikutukset tuntuvat aina ensi vuosisadan puoliväliin asti. Väestön ikääntymisen ensimmäiset vaikutukset näkyvät jo sosiaaliturvan alalla, erityisesti vanhuuseläkkeissä, mutta myös terveydenhuollossa. Tämä aiheuttaa tulevaisuudessa suuria paineita sosiaaliturvan rahoitukselle, joka on suurelta osin riippuvainen työssäkäyvän väestön maksamista sosiaaliturvamaksuista. Kehityssuuntaukset viittaavat sekä työikäisen väestön vähentymiseen että vanhusten määrän kasvuun. Samalla kun vanhusten määrä kasvaa, heidän asemansa yhteiskunnassa kasvaa myös yhä tärkeämmäksi. Väestöstä on siten tulossa ratkaiseva tekijä, joka on otettava huomioon sosiaaliturvaa uudistettaessa. myös vaikuttavat Väestölliset muutokset väestön työikäisen työvoiman muodostavan (ulevat olemaan ominaispiirteisiin. Mitä työvoimassa? Mitä väestölliset muutokset on muutoksilla vaikutuksia näillä työmarkkinoihin? Vaatiiko tämä väestöllinen muutos erityistoimia? Nämä ovat kysymyksiä, joita tämän raportin ensimmäisessä osassa pyritään tutkimaan. tässä EU:n tasolla vallitsevalla tilanteella on vaikutuksia myös alueiden sosiaalis-taloudelliseen tasapainoon. Siihen keskitytään raportin toisessa osassa. Auttaako väestömuutos vähentämään alueellisia eroja vai kohtaavatko jotkin alueet kasvavaa epätasapainoa? Kuinka on mahdollista saattaa työmarkkinat vastaamaan saatavilla olevaa työvoimaa paikallisella tasolla? Vaihteleeko toimintamalli alueesta toiseen? Raportin kolmannessa osassa pyritään tunnistamaan tärkeimmät väestölliset suuntaukset ' Ks. « Euroopan unionin väestötilanne - 1995 », Euroopan komissio, pääosasto V 2 Malta on otettu mukaan, vaikka se on toistaiseksi jäädyttänyt jäsenyyshakemuksensa. / 6 OSA 1 Väestömuutosten vaikutus tYÖniarkkinoihin Väestölliset muutokset ja työmarkkinat ovat sidoksissa toisiinsa monessakin suhteessa, joista kolmeen on tässä syytä kiinnittää erityistä huomiota: 1. Väestölliset muokkaavat muutokset työmarkkinoita sisäisesti. Muuttamalla tarjolla kokoa olevan niihin väestötekijät perusedellytyksiin, mukaisesti työmarkkinat toimivat. rakennetta vaikuttavat joiden työvoiman ja 2. Väestölliset muutokset aiheuttamalla vaikuttavat myös työmarkkinoihin painetta sosiaaliturvaan. Epätasapaino työssäkäyvien ja ulkopuolella työelämän ihmisten suhteen ei vaikuta ainoastaan lukumäärän sosiaaliturvan rahoitukseen ja järjestämiseen, vaan myös itse työmarkkinoiden toimintaan. olevien 3. Aktiiviväestön määrään vaikuttaa väestön ikä- ja sukupuolijakauman lisäksi myös perheiden ja kotitalouksien väestörakenne. Taipumus muodostaa tai purkaa parisuhteita ja hankkia lapsia, lastenhoito-olosuhteet sekä nuorten ja vanhusten asumisjärjestelyt ovat kaikki tekijöitä, joilla voi olla vaikutusta työmarkkinoille hakeutumiseen. Toisaalta työmarkkinoiden tarjoamat mahdollisuudet vaikuttavat yksilöiden ja perheiden elämää koskeviin päätöksiin. Komissio toi esiin nämä kolmentyyppiset suhteet viimeisimmässä raportissaan väestötilanteesta antamalla alustavat määrälliset arviot väestön ikääntymisen vaikutuksista sosiaaliturvaan. Väestömuutosten mahdolliset vaikutukset työmarkkinoihin ovat kuitenkin aivan yhtä tärkeitä. Tässä luvussa pyritään antamaan yleiskuva siitä, mitkä ovat todennäköisimmin väestöllisten muutosten pääasialliset vaikutukset tällä alueella. On myös syytä muistaa, että nämä vaikutukset ovat vain tausta, jota vasten muut tekijät, kuten talouskasvu ja tuottavuus tulevat väistämättä mukaan kuvioihin. Siitä huolimatta tässä tehtyjen analyysien tarkoituksena on selvittää - valitun lähestymistavan asettamissa rajoissa - väestömuutosten vaikutuksia ja laajuutta sekä liikkumavaraa eri väestöryhmien sisällä. Syyt 20—64 -vuotiaiden ikäryhmän valitsemiseen käytettäväksi työikäisen väestön määrittelyyn Vuoden 1995 raportissa "'työikäisen väestön" katsottiin muodostuvan 20—59 -vuotiaista henkilöistä. Tämän jälkeen arvoitiin, miten työssäkäyvän ja työelämän ulkopuolella olevan väestön välinen tasapaino saattaisi muuttua» jos nykyinen suuntaus opiskella pitempään ja jäädä aikaisemmin eläkkeelle jatkuisi edelleen. Näin voitiin arvioida status quon hinta. On kuitenkin syytä huomata, että työssäkäynnin malleilla on taipumusta etääntyä asteittain kaavamaisesta mallista, jonka mukaan nuoret opiskelevat, ja vanhukset ovat aikuiset käyvät eläkkeellä. Tämä kehittymässä oleva uusi suuntaus tekee ikäryhmien Valinnan hyvin vaikeaksi. työssä suuntaus, siirrytään havainnollistava nykyinen tulevaisuusskenaarioiden Tämänkertaista -vuotiaat, analyysiä varten valittiin 20—64 tilannetta koska heidän katsottiin olevan ikäryhmä. parhaiten jossa Ensinnäkin pitempien työmarkkinoille opiskelujaksojen todennäköisesti jälkeen, jatkuu * etenkin kun otetaan huomioon, että taloudellisen toiminnan luonteessa tapahtuvat muutokset tarkoittavat sitä, että tulevaisuuden enemmän työmarkkinat ammattitaitoista työvoimaa. työssäkäyvä väestö tuntee jo nyt Toiseksi harteillaan niiden eläkkeiden painon, joita sen edellytetään maksavan. Tällainen kehitys jotka kohdistuvat edellyttää työssäkäyntiasteen tämänhetkisen kasvattamiseen. vaativat yhä ja koulutettua toimenpiteitä, lisäedun Tämän ikäryhmän valitseminen tuo mukanaan yhden väestöennakointilaskelmien (väestöprojektioiden) suhteen. Koska tutkimus koskee vuosia 1995—2015, vuonna 2015 20 ihmiset ovat jo syntyneet. vuotta täyttävät vaikuta Ennakointilaskelmiin tulevasta mitkään hedelmällisyydestä -vuotiaiden Ikäryhmässä,, mikä on epävarmuustekijä, tok& olisi vähentänvt ennustush-n luotettu v. mit a. eivät olettamukset 20—64 siten i Â y kmm mtàm työssäkäyvän väestöt* ttiiâra^a Kuviossa 1 verrataan unionin väestön kokonaismäärän muutosnopeutta 20—64 - vuotiaiden ikäryhmän muutosnopeuteen kolmen väestömuutosskenaarion osalta. Voidaan erottaa kolme peräkkäistä jaksoa: aikana lisääntynyt • viimeksi kuluneiden 20 vuoden • työikäisen väestön määrä on nopeammin kuin väestön kokonaismäärä, seuraavien 15 vuoden aikana työikäisen väestön määrä vakiintuu suhteellisen pysyvälle tasolle, kun taas väestön kokonaismäärä samaan aikaan kasvaa edelleen, Kuvio I Väestön kokonaismäärän sekä työikäisen väestön (20—64 -vuotiaat) määrän muutokset. perusindeksi 100 vuonna 1995 kolmen väestöskenaarion osalta Alhaisin ikaantvromste • noin 15 vuoden kuluttua työikäisen väestön ja väestön laskea määrä jyrkästi alkaa kokonaiskasvu hidastuu. Lyhyesti: Nvfcviten kehityksen jatkuminen Korteni Hmantvmi»a»lc Kokonaliva. tto TyOlklln. n v i at Lähde: /''urosta/, havaintoja vuoteen 1995 asti, ennakoinlilaskelmia siitä eteenpäin. tienoilla Työikäisen väestön määrä vakiintui vuoden 1995 tätä edeltäneen kasvujakson jälkeen; noin 15 vuoden kuluttua se kääntyy laskuun. Asiaan liittyviä kysymyksiä: kohtaan, mikäli Työikäisen väestön kasvun hidastuminen ja sitä seuraava lasku voivat vähentää työvoiman työvoiman tarjonnan aiheuttamaa painetta työelämään kysyntää tasollaan. osallistuminen pysyy nykyisellä Toisaalta väestön kokonaismäärään liittyvät väestölliset kehityssuuntaukset ovat omiaan lisäämään aiheuttamasta taakasta työssäkäyvään väestöön kohdistuvia paineita. sosiaaliturvan 3 Liitteessä A esitetään yhteensä viisi skcnariota: kyseiset kolme skcnariota (nuoret, vanhat ja keskiarvo) sekä kaksi muuta (korkea ja alhainen) - Kuviossa 2 esitetyt huoltosuhteet antavat asettamissa väestötieteellisen rajoissa sosiaaliturvaan kohdistuvasta väestöllisistä kehityssuuntauksista aiheutuvasta kasvavasta väestöllisestä jännitteestä ja sen vaikutuksista työmarkkinoihin: lähestymistavan kuvan hyvän - • Kokonaishuoltosuhde on laskenut viimeisten 20 vuoden aikana kahdesta syystä: Ensinnäkin suuret ikäluokat ovat liittyneet aktiiviväestöön ja toiseksi syntyvyys on laskenut vuoden 1975 jälkeen. • Kokonaishuoltosuhde alkaa jälleen kasvaa, aluksi sen vuoksi, että työikäiseen väestöön siirtyvien määrä pienenee ja myöhemmin, vuoden 2010 jälkeen, suurten ikäluokkien eläkkeelle siirtymisen vuoksi. Sosiaaliturvamenojen kasvu johtuu tuolloin pääasiassa vanhusten määrän lisääntymisestä. • Vaikka hedelmällisyyskehitys kääntyisikin täysin vastakkaiseen suuntaan, kuten alhaisen ikääntymisen ennustetaan skenaariossa (skenaario e), se ei kuitenkaan vanhusten suhteellisen osuuden lisääntymisen vuoksi riitä estämään pitkällä aikavälillä. huoltosuhteen kasvua Kokonaishuoltosuhde (TD) - |0—19 vuotiaat + yli 65 vuotiaat | + [20—64 vuotiaat) Vanhusten huoltosuhde (DE) ~ [yli 65 vuotiaat) •* |20—64 vuotiaat| Lasten huoltosuhde ( D Y )- [0—19 vuotiaat] + |24l—64 vuotiaat} TD-DE + DV Lyhyesti: Huoltosuhteiden perusteella sosiaalimenot näyttäisivät kasvavan vanhusten hyväksi. kehityksen vanhuksiin Asiaan liittyviä kvsvmvksiät lasten osuuden Vaihtelut huoltosuhteessa ja ovat suhteessa pienentyminen vaikuttavat tekijöitä, jotka sosiaaliturvajärjestelmän ja järjestämiseen. Vaikutuksen suuruus riippuu myös suuresti raoista tekijöistä, kuten kasvusta, tuottavuudesta työpaikkojen luomisesta. 41* kustannuksiin uusien ja Kuvio 2. EU 15 Huoltosuhteet Kokonaishuoltosuhde (%) Nuorten osuus suhteessa vanhuksiin 2,5 — - - _. _. 1,6 0,5 skenaariot : a b c 1975 1995 2015 2015 2015 1975 1995 2015 2015 2015 Skenaariot: a = nykyisen suuntauksen jatkuminen, b = korkein ikääntymisasle, c = alhaisin ikäänlymisastc. Lähde: Eurostat, väestönennakointilaskelmia 1996 ** Ks. "Some economic implications of demographic trends up to 2020", Kuropean Kconomy, 56 (1994) Väestötiede ja muutokset aktiiviväestössä Lähempi analyysi antaa mahdollisuuden arvioida väestöpyramidin muutosten vaikutusta aktiiviväestöön. Kuinka muutokset kunkin ikäryhmän koossa ovat vaikuttaneet aktiiviväestön määrän kasvuun menneinä vuosina ja kuinka ne vaikuttavat siihen tulevaisuudessa? Tulokset esitetään kuviossa 3. Tiettyjen hypoteesien perusteella tässä analyysissä pyritään määrittelemään tekijät, jotka johtavat muutoksiin ammatissa toimivan väestön koossa kunakin kolmesta vuosikymmenestä (ks. malli liitteessä B ja selvitys tietolähteistä). Tämä muutos voidaan jakaa seuraaviin kahteen tekijään: • • "väestötekijä" eli yksinomaan väestön ikä/sukupuolirakenteen ja koon vaihtelu (taloudelliseen toimintaan osallistumisasteet pidetään vakiona) "käyttäytymistekijä" eli se seikka, että kunkin ikäryhmän työelämään osallistumisaste muuttuu ajan kuluessa (tästä johtuu ero aktiiviväestön todellisen määrän ja niiden lukujen välillä, jotka on saatu pitämällä osallistumisasteet vakioina) sukupuolen ja Kuvio 3-EU 12 ja EU 15 Väestötekijän ja käyttäytymistekijän merkitys aktiiviväestön koon muutoksissa Aktiiviväestö: +9 400 000 Aktiiviväestö : +6 900 Aktiivis. lisäys +3 100 000 Väestön lisäys +3 800 000 (+2,2%) Aktiiviväestö:-2 150 000 Aktiivis. lisäys +1 250 000 Väest. vähenem. -3 400 000 (-1,8%) 1985-1995 1995-2005 2005-2015 M Väestölliset vaikutukset Käyttäytymisen vaikutukset Lähteet: Eurostat, 1996 väestönennakointilaskelmm, Keskian'oskenaario Eurostat, työvoimatutkimus (EU 12 1985 - 1995, EU 15 vuoden 1995 jälkeen) Eurostat, aktiivisuustaso/askelmia Lyhyesti • Väestömuutokset ovat työmarkkinoille vuoden 10 kohdistaneet viimeksi lisäpaineita kuluneiden aikana työvoimatarjonnan jyrkän kasvun vuoksi. Yhdessä naisten työelämään osallistumisen lisännyt kanssa lisääntymisen aktiiviväestön määrää. on se • Vaikka työelämään osallistuminen lisääntyy, työmarkkinoiden jännitys helpottuu pian väestönlaskun vuoksi. • Muutoksilla työelämään osallistumisessa on tulevan työvoiman suurempi merkitys kasvun kannalta. • Taloudellinen suorituskyky, tuottavuuden tulevaisuuden muuttokehitys kasvu saattavat myös vaikuttaa merkittävästi asiaan. ja tavoite Asiaan liittyviä kvsvmvksîa: tulevaisuuden Aktiiviväestön kehityksestä tulee ratkaiseva pajrametri suunnittelussa. politiikan Kaksinkertainen vähentää työttömyyttä ja pitää yllä taloudellisesti tasapainossa olevaa sosiaaliturvajärjestelmää edellyttää, että ja joka luodaan kehys, laajentaa työvoiman potentiaalisen (pääasiassa naisten ja yli 55~vuottaan ja väestön) jonka työllistävää tavoitteena kasvua. osallistumista edistää rohkaisee on Aikaisemman aineiston analyysin perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: • 12 jäsenvaltion yhteisössä aktiiviväestöön liittyi 9,4 miljoonaa henkilöä vuosina 1985— 1995, mikä merkitsi seitsemän prosentin kasvua. Tänä samana ajanjaksona väestölliset muutokset olisivat aiheuttaneet 9,6 miljoonan lisäyksen, jos ne olisivat olleet ainoa tekijä, eli siis 200 000 henkilöä todellista enemmän. Jälkimmäinen luku osoittaa työssäkäyvän väestön määrän laskeneen. • myös vuosina 1985—1995 työpaikkojen lukumäärä kasvoi ainoastaan 8,5 miljoonalla. Koska työikäisten aikuisten määrä kasvoi työpaikkojen määrää enemmän, niiden ero edustaa työttömyyden absoluuttista lisäystä, toisin sanoen vuonna 1995 työttömiä oli 900 000 enemmän kuin vuonna 1985'\ Samaa lähestymistapaa käytettiin tulevaisuudenskenaarioiden kehittämisessä. Jos vaikutuksia työllisyyteen - työttömyyteen ei oteta huomioon, aktiiviväestö kehittyy todennäköisesti seuraavalla tavalla: • aktiiviväestön voidaan odottaa kasvavan noin 6,9 miljoonalla vuoteen 2005 mennessä, mikä on edellistä jaksoa hitaampi kasvuvauhti. Väestömuutos vaikuttaa vähemmän tähän kasvuun, josta 50 prosenttia johtuu lisääntyneestä osallistumisesta työelämään seuraavien kymmenen vuoden aikana, vuosina 2005—2015, aktiiviväestö saattaa pienentyä jopa 2,15 miljoonalla. Odotettavissa oleva väestön määrän laskeminen 3,4 miljoonalla henkilöllä tasoittuu osittain työmarkkinoille siirtyvillä 1,25 miljoonalla uudella henkilöllä. • Muuttovirrat saattavat muuttaa merkittävästi työikäistä väestöä koskevia tulevaisuuden kehityssuuntauksia6. Viime vuosikymmenen aikana ne ovat vaikuttaneet jonkin verran lisäämällä työikäisen väestön kokoa ja vähentämällä sen ikääntymisvauhtia. 4 EU:n 15 jäsenvaltion aktiiviväestöstä on saatavissa tietoja ainoastaan vuodelta 1995. s Työttömyyden huippuvuosina 1985—1995 työttömien kokonaismäärä kasvoi noin 15 miljoonasta 16,8 miljoonaan, mistä määrästä 900 000 oli uusien Ländcrcidcn osuus, jota ei tässä simuloinnissa oteta huomioon. 6 Ks. Eurostatin skenaariot liitteessä A. Ikäryhmän 20—44 rakenne Edellä työikäisen väestön ja aktiiviväestön kehityksen katsottiin liittyvän läheisesti toisiinsa. Entä mikä on tilanne tämän väestöryhmän sisällä? Kuvio 4 osoittaa, että kyseinen väestöryhmä kokee joitakin suuria muutoksia ikärakenteessa: • Viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana tapahtuneelle kehitykselle on ollut ominaista suurten ikäluokkien tuleminen työikään. Tämä aiheutti merkittävän lisäyksen kaikissa ikäryhmissä, erityisesti keskimmäisessä 30—49 -vuotiaiden ryhmässä. • Sen sijaan seuraavien 20 vuoden aikana koetaan ikäryhmien huomattavaa epätasapainoa eri väestöä välillä. osuuksien ikäryhmä 20—29 täydentävä pienenee 11 miljoonalla, keskimmäinen ryhmä pysyy nykyisen kokoisena ja vanhin ikäryhmä (50-64 -vuotiaat) kasvaa henkilöllä eli yli 25 prosentilla. Työikäistä -vuotiaiden 16,5 miljoonalla yli Lyhyesti : Työikäisen väestön tyypillinen piirre seuraavien 20 vuoden aikana on eri ikäryhmien koon epätasainen kasvu» mikä rikkoo edellisten 20 vuoden tasapainon. Asfoaxt liittyviä kysymyksiä: Vanhojen työntekijöiden määrän lisääntyminen edellyttää uutta lähestymistapaa kaikkiin iän, työmarkkinoiden ja työn järjestämisen väliseen liittyviin asioihin. Työolosuhteet, yhteyteen elinikäinen tuottavuus oppiminen tulevat kaikki olemaan ratkaisevia seikkoja. työntekijöiden ja Kuvio 4 - EU 15 Lisäys tietyissä ikäryhmissä vuosina 1975—1995 ja 1995—2015 30% 25% 20% 15% 10% 5% 0% -5% -10% -15% -20% — • — • — «• i —- 6 000 000 (+12%) ESS mennyt: 1975-1995 H tuleva: 1995-2015 Lähde: Eurostat, havaintoja vuoteen 1995 asti, ennakointilaskelmia siitä eteenpäin. Keskiarvoskenaaho Lisäanalyysi kuvaavat taitekohtaa. on tarpeen, sillä indikaattorit tuovat Työikäisen väestön ikääntyminen ikääntymistä kaksi esiin Vuodesta 1995 lähtien keski-ikä on selvästi pyrkinyt nousemaan, kuten kahta ajanjaksoa kuvaavien käyrien vertailu osoittaa. 1995, ensimmäinen taitekohta 20—29 -vuotiaiden lukumäärän odotetun laskun suuruus yhdessä 50—64 -vuotiaiden määrän lisääntymisen kanssa johtavat käytettävissä olevan työvoiman selvään ikääntymiseen. Muutokset 20—64 -vuotiaan väestön keski-iässä (ks. kuvio 5) ovat ensimmäinen merkki tästä muuttuvasta suuntauksesta. • Tämä keski-ikä muuttui tuskin lainkaan vuosina 1975—1995, jolloin se oli hieman yli 40 vuotta. Pysyttyään vakaana viimeksi kuluneet 20 vuotta keski-ikä kasvaa vuoteen 2015 mennessä keskimäärin 2,5 vuodella, mikä on huomattava lisäys. Lyhyesti: Työikäisen väestön keski-iässä on havaittavissa huomattavaa ja jatkuvaa nousua, joka alkaa vuodesta 2015 jälkeenkin. vuoden jatkuu 1995 ja Kuvio 5. EU 15 Muutokset työikäisen väestön (20—64 -vuotiaat) keski-iässä 43 42 40 h y 39 I I I I H M I I I I I M II I I I I I'l I I H I I M I I I M I I M r « > r ^ r ^ c o Q o c o e o e o o > o > o > 0 > o > o o o o o v - * - T- 0 ) O O > 0 > O > O O O O O O OO T - * - T - T - T - T - T - T - T - T - T - T - T - C » « P I C M C > I C M e * l « M Ot ) O > 0 > 0 > 0 > O ) 0 > 0 0 k Lähde: Eurostat, havaintoja vuoteen 1995 asti, ennakointilaskelmia siitä eteenpäin. Keskiarvoskenaario 2010, toinen taitekohta Toinen kohta liittyy 20—29 -vuotiaiden eli niiden, joiden odotetaan ensimmäistä kertaa liittyvän aktiiviväestöön, suhteelliseen osuuteen verrattuna niihin, jotka ovat lähiaikoina lähtemässä työmarkkinoilta, toisin sanoen 55—64 -vuotiaiden ikäryhmään. Kuvio 6 osoittaa, että: • 20—29 -vuotiaiden ikäryhmän osuus on jatkuvasti laskenut 1990-luvun alusta alkaen, kun taas vuoden 2000 tienoilla vanhimman ikäryhmän osuus alkaa nousta. • Vuonna 2010 nämä kaksi ryhmää ovat vakiintuneet samalle tasolle ja muodostavat kumpikin viidenneksen työikäisestä väestöstä. • Tämän jälkeen aktiiviväestön vanhimman ryhmän osuus aktiiviväestöstä kasvaa vähitellen 20—29 suuremmaksi -vuotiaiden aikaan työikäisen väestön määrä kokonaisuudessaan alkaa laskea. ikäryhmä. Samaan kuin Lyhyesti; 2010 vanhemmat alkaen Vuodesta työikäisestä muodostavat työntekijät väestöstä suuremman osan kuin nuoremmat, joiden osuus vähenee jatkuvasti. ikäryhmän Keskimmäisen vuotiaat) osuus kasvaa ensin, vakiintuu sitten ja alkaa myöhemmin muutosten seurannaisvaikutusten ansiosta laskea. (30— 54 Asiaan liittyviä kysymyksiä: työvoiman * Yritykset joutuvat koko ajan yhä selvemmin kohtaamaan uuden ikäpyramidin. Tämä tarkoittaa sitä, että joutuu aktiivinen haasteita kohtaamaan pyrkimyksissään maksimoida inhimillisten voimavarojen arvo. työllistämispolitiikka uusia • Nuorimpien vanhimpien ja työntekijäryhmien suhteellinen osuus koko työikäisestä väestöstä muuttuu, samoin kuin 30****. 54 -vuotiaiden ikäryhmänkin, joka sen samanlaisia vuoksi joutuu kohtaamaan mia. Kuvio 6 - EU 15 20—29 -vuotiai den ja 55—64 -vuotiaiden osuudet työikäisestä väestöstä (20 —64 -vuotiaat) 28% 27% 26% 25% 24% 23% 22% 21% 20% 19% 18% 17% 16% u> r^ en 55-64 - vuotiaiden osuus M I M II I I • I I II I I II II r<- eo h» oo oo oo o> o> <* o> T- o> o> o» CM o o «M oo o o CM v T- o CM ^h -«- o CM O CM Lähde: Eurostat, havaintoja vuoteen 1995 asti, ennakointilaskelmia siitä eteenpäin. Keskiarvoskenaario Tye1käi$et)i väestön uusiutumisen väestölliset vaikutukset Aikaisemmin työikäisen väestön uusiutumisen eli työmarkkinoilta lähtevien sukupolvien korvaaminen työmarkkinoille tulevilla uusilla sukupolvilla on: • tarjonnut työvoimaa nopeimmin kasvaville aloille, • vaikuttanut osaltaan järjestelmän tuottavuuteen sen ansiosta, että nuorilla on alhaisempi kustannus/tuottavuus -suhde, tuonut uutta osaamista ja joustavuutta kaikille aloille. • Tätä uusiutumista on kiinnostavaa kuvata kahden lisäindikaattorin avulla. Ensimmäisellä arvioidaan tulo- ja lähtövirtojen välistä tasapainoa (kuvio 7- a). Näin saadaan käsitys työikäisen väestön koossa tapahtuvista muutoksista. Toisen, läadullisemman indikaattorin avulla tarkastellaan työmarkkinoille tulevien ja työmarkkinoilta lähtevien työntekijöiden lukumäärien suhdetta (kuvio 7-b); tämä on olennaisesti uusiutumista kuvaava indikaattori. • Tasapainon osalta vuonna 1990 alkanut lasku johtaa siihen, että noin vuonna 2009 työmarkkinoilta lähtevien määrä ylittää uusien tulokkaiden määrän. • Suhteina ilmaistuna uusiutumisluku laskee 20 vuoden aikana 35 prosenttia: vuonna 1995 oli 100 lähtijää kohden 140 tulijaa; vuonna 2015 oli 100 lähtijää kohden 90 tulijaa, mikä siis merkitsee nettovajetta. Lyhyesti Työmarkkinoiden sopeuttamiselle työntekijöiden tulo- ja lähtövirtojen avulla on yhä vähemmän tilaa. aikaan Väestölliset muutokset työikäisen negatiivisen väestön uusiutumistaseen. Mahdollisuudet osaamisen nuorten uudistamiseen työmarkkinoille tulon avulta ovat vähäiset. yksinomaan saavat Asiaart liittyviä kysymyksiä: olevien työvoimareservien Käytettävissä aktivoimiseksi toimenpiteiden toteutettavien lisäksi tarvitaan toimia, joilla varmistetaan työvoiman parempi ammatillinen koulutus, motivaatio ja turvallisuus lisäämällä kuitenkin samanaikaisesti joustavuutta. 7-a Työikäisen väestön tulo- ja lähtövirtojen väliset 7-b : 7-b Työikäiseen väestöön siirtyvien määrä 100 Kuvio 7 - EU 15 erot 2. 000. 000 1. 500. 000 1. 000. 000 500. 000 4- Tasapaino = Tulijat - lähtijät I I I I I I H I I H IH »-+-M i t f t +1 1-t-H-H- i - ~ m c r > < n < 5 > a > a > a > g go o> O) O) o> o> a> o> o (N o CM CM o lähtijää kohti 160 140 120 100 80 60 40 20 0 -500. 000 1975 1995 2015 Lähde: Eurostat, havaintoja vuoteen 1995 asti, ennakointilaskelmia siitä eteenpäin. Keskiarvoskenaario. Yäestäfvaiktittikset ja miesten ja itaisteo väliset erot työelämään osaliistuiftttee^a 3 Onko mahdollista määritellä tarkemmin kuinka väestömuutokset vaikuttavat aktiiviväestöön? Mielenkiintoisia tuloksia saadaan erottelemalla kunkin sukupuolen ja ikäryhmän osalta väestömuutosten ja käyttäytymismuutosten vaikutukset aktiiviväestön kokoon. perusteella, naisten osallistuminen työelämään kasvaa edelleen jopa nuorempien sukupolvien keskuudessa. Sen sijaan miesten osallistuminen laskee kaikissa ikäryhmissä. 2005—2010 vuosina Sukupolvien ja erityisesti sukupuolten väliset erot ovat selviä: Lyhyesti: • Vuosien 1985 ja 1995 välillä havaittu aktiiviväestön kokonaismäärän kasvu jakautuu epätasaisesti sukupuolten kesken, kun taas väestötilastollinen osuus, joka on molemmilla sukupuolilla samanlainen, ei ole sama kaikilla ikäryhmillä. • Vuosina 1985—1995 työmarkkinoille tulijoiden määrä laski 200 000 henkilöllä. Tämä lasku johtuu pääasiassa miesten ja erityisesti nuorten miesten määrän vähenemisestä. Kaikkien 20—29 -vuotiaiden nuorten työllisyys laski tuona ajanjaksona sukupuolesta riippumatta. Tämä saattaa johtua osaksi aikaisempien sukupolvien suuresta osuudesta, joka on saattanut tukkia nuorten pääsyn työmarkkinoille, samoin kuin nuorempien sukupolvien keskuudessa jo pitkään vallalla olleesta suuntauksesta osallistua lisääntyvässä määrin yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen. • Yli 30-vuotiaiden naisten työllisyys on samana ajanjaksona noussut jyrkästi. Keskimmäisessä ikäryhmässä (30—49 -vuotiaat) yli 50 prosenttia vuosina 1985— 1995 tilastoidusta työssäkäyvien naisten määrän kasvusta johtuu naisten lisääntyneestä osallistumisesta työelämään. • Vanhemmilla naistyöntekijöillä työssäkäynnin lisääntyminen johtui lähes täysin osallistumiskäyttäytymisestä. • Nuorimpien työntekijöiden osuus väestöstä on alkanut laskea, ja vuoden 2005 jälkeen ainoastaan vanhimmat työntekijät aiheuttavat väestöllisistä muutoksista johtuvaa kasvua. • Käyttäytymistekijällä niitattuna, ja edelleen aktiiviväestön muutoksia koskevan hypoteesin väestömuutosten vaikutusten vaikutuksista erottaminen paljastaa aiheuttamien Käyttäytymisen väestöllisistä muutokset työvoimareservien koossa. Erityisesti nuorten osalta ei enää ole mahdollista korvata väestön määrän laskua lisääntyneellä työhön osallistumisella. Ammatillisen maantieteellisen liikkuvuuden tarjoamien mahdollisuuksien lisäksi naiset muodostavat tärkeimmän voimavaran työllisyyden kasvun kannalta, ja erityisesti nuorten naisten vanheneminen nostaa osallistumis- ja työllisyysastetta. ja Asjaart liittyviä kysymyksiä: Vanhempien naisten työlUstymismahdoHisuuksieji ylläpitämisessä ja heidän palaamisessaan työelämään muutamien kotona vietettyjen vuosien jälkeen on otettava huomioon näiden ryhmien erityispiirteet, ja ne vaativat asianmukaisia sopeutustoimenpiteitä paitsi työn järjestämisen, myös sosiaalisen ympäristön suhteen. Työn kasvava merkitys naisille merkitsee yhtäläisistä kysymys sitä, mahdollisuuksista entistäkin on merkittävämpi taloudellisen ja sosiaalisen muutoksen ulottuvuus. Kaikentaiselia liikkuvuudella ja erityisesti ammatillisella liikkuvuudella on tulevina vuosina entistäkin suurempi merkitys. että 10 Kuvio 8- EU 12 ja EU 15 Väestötekijän ja käyttäytymistekijän osuus aktiiviväestön koon muutoksissa kunkin ikäryhmän ja sukupuolen osalta kolmena ajanjaksona Miehet 20-29 vuotta Naiset 20-29 vuotta 0 -2 -4 -6 -8 Aktiiv. : -3 000 000 - 360 000 Väest -2 640 000 Käytt -10 -12 J Aktiiv. : -1000 000 Väest - 800 000 Käytt - 200 000 Aktiiv. : -3 950 000 Väest. Käytt -3 600 000 - 350 000 2 0 -2 -4 -6 -8 -10 -12 Aktiiv. : Väest. Käytt. -1 400 000 - 650 000 - 750 000 Akliiv Vaest Kavtt 400 000 /10 000 t 230 000 Aktiiv. : Väest Käytt -2 750 000 - 3 050 000 + 300 000 1985-1995 ffl Väestövaikutus 1995-2005 2005-2015 f ] Käyttäytymisvaikutus 1985-1995 1995-2005 2005-2015 Miehet 30-49 vuotta I 10 Aktiiv +4 800 000 Väest +5 500 000 - 700 000 Käytt Aktiiv Väest Käytt +3 600 000 +3 500 000 + 100 000 Aktiiv. : -3 400 000 Väest. -3 300 000 Käytt. - 100 000 -2 4 -4 Naiset 30-49 vuotta 10 8 6 4 2 0 -2 -4 +3 800 000 Aktiiv: Väest +2 200 000 +1600 000 Käytt Aktiiv: Väest. Käytt -1700 000 -3100 000 +1400 000 +8100 000 Aktiiv: Väest +3 800 000 Käytt. +4 300 000 1985-1995 1995-2005 2005-2015 1985-1995 1995-2005 2005-2015 Miehet 50-64 vuotta Naiset 50-64 vuotta 10 10 + 2 600 000 Aktiiv Väest +2 500 000 +100 000 Käytt. Aktiiv : +2 900 000 Väest +3 100 000 Käytt - 200 000 + 2 200 000 Aktiiv Väest + 1 900 000 Käytt » 300 000 + 1 800 000 Aktnv Väest + 1 700 000 Käytt + 100 000 Aktiiv: Väest Käytt - 1 000 000 + 500 000 - 1 500 000 -2 4 Aktiiv: + 1 3 00 000 Väest +100 000 Käytt. + 1 200 000 L 1985-1995 1995-2005 2005-2015 1985-1995 1995-2005 2005-2015 v „ /ö bjvï Lisäulottuvuus: perhe ja työ Taloudelliseen toimintaan osallistumisasteiden sekä perheen ja kotitalouden väestörakenteen välinen yhteys on osoitettu lukuisissa tutkimuksissa7. Monille naisille lapsen syntymä merkitsee sitä, että he lopettavat työssäkäynnin taijoissakin tapauksissa etsivät vaihtoehtoisesti osa-aikatyötä. Eri maissa tämä lapsen syntymän aikaansaama muutos voi joskus olla pysyvää. Tähän on monia eri syitä, jotka vaihtelevat lastenhoitopalvelujen saatavuudesta kulttuurista johtuviin tekijöihin. Eliniänodotteen pidentyessä ei ole lainkaan epätavallista, että kolme tai neljäkin sukupolvea saattaa elää samanaikaisesti, ja väestön ikääntymisen nopeutuessa tämä on muuttunut entistäkin yleisemmäksi. Perheen sisällä vanhuksista huolehtii yleensä nainen sen jälkeen, kun nämä eivät enää selviydy yksin. Tulevaisuudessa tämä vastuutaakka todennäköisesti kasvaa, sillä perheiden pienempi koko merkitsee samalla sitä, että tehtävät jakautuvat harvemmille yksilöille Perheellä itsellään on määräävä vaikutus perheenjäsenten elämänuraan. Verotus, perheille maksettavat etuudet, perheenjäsenten käyttäytymiseen. tekijät vaikuttavat myös merkittävästi työllisyyspolitiikka ja muut Näissä olosuhteissa vaikuttavat mahdollisuuteen taas toisaalta naisten tilanteeseen. perheiden ja kotitalouksien työvoimaa aktivoida väestörakenteeseen liittyvät ja erityisesti naispuolista työvoimaa, kehityssuuntauksiin suuntaukset kun ja työllisyyspolitiikalla on vaikutusta perheisiin liittyviin PÄÄTELMÄT Työikäisessä väestössä tapahtuvien muutosten analyysi paljastaa, missä määrin tulevaisuuden taloudellinen kasvu on riippuvainen työvoiman määrällisistä ja laadullisista muutoksista. Työikäisen väestön koon vakiintuminen ja sen jälkeinen lasku saattavat osoittautua suotuisiksi tekijöiksi, koska ne vähentävät työvoiman tarjonnan ja kysynnän välistä epätasapainoa. On kuitenkin välttämätöntä ottaa huomioon myös ikääntymisen merkittävästi lisäämä paine sosiaaliturvaa ja erityisesti ei-rahastoivia eläkejärjestelmiä kohtaan. Vanhempien työntekijöiden pitäminen kauemmin mukana työelämässä voisi joillakin tietyillä aloilla olla keskeinen tekijä tämän ongelman ratkaisemisessa ainakin osittain. Vanhempien työntekijöiden pitäminen kauemmin mukana työelämässä lisää kuitenkin toista huolenaihetta, joka on sidoksissa työvoiman väestörakenteeseen. Tämä huolenaihe on työvoiman sisäinen ikääntyminen. Sopeutumisen työvoiman kysynnän muutoksiin on siten perustuttava pikemminkin työvoimassa jo oleviin voimavaroihin kuin työmarkkinoille tuleviin uusiin sukupolviin. Ammattitaitojen sopeuttamiseksi ja taloudellisen kilpailukyvyn varmistamiseksi tarvitaan aktiivisia toimenpiteitä, kuten uudelleenkoulutusta, elinikäistä oppimista sekä työllistymistä tukevia toimenpiteitä. Vahvemmasta talouskasvusta on tulossa perustavanlaatuinen tekijä sosiaaliturvan tukemisessa, edellyttäen, että tämä kasvu tuo mukanaan uusia työpaikkoja ja lisäajo olemassa olevien työvoimareservien käyttöä. Erityisesti naisten osalta näiden työvoimareservien käyttöön liittyy tiettyjä rajoituksia. Nyt tarvitaan uudenlaista lähestymistapaa, johon kuuluvat myös toimenpiteet perinteisille työmarkkinoille pääsyn edistämiseksi (työn ja perhe-elämän yhteensovittaminen), tähän asti täysin vapaaehtoisuuden varassa olleen toiminnan (yhdyskuntatyö, vastuun ottaminen perheen sisällä tapahtuvasta hoitotyöstä) sisällyttäminen markkinatalouteen verohelpotusten avulla ja työn järjestäminen joustavammin. Kaikenlaisella liikkuvuudella on suurempi aseman tulevina vuosina. 7 Ks. muun muassa « The new role of women - Family formation in Modem Societies » toim. Hans-Pclcr Blossfcld, Social inequality scries, Wcstvicw Press, 1994 tai « Familles, travail et politiques familiales en Europe » L. Hantrais ja M-T Lctablicr, Cahier du Centre d'Etudes de l'Emploi, PUF, 1996 11 OSA 2 Alueellisen ulottuvuuden merkitys Edellisessä luvussa osoitettiin, että väestömuutosten ja työmarkkinoiden välillä on tärkeitä yhteyksiä. Kokonaisuuteen keskittyvä lähestymistapa ei usein kuitenkaan pysty tarjoamaan kaikkein tehokkaimpia keinoja näiden yhteyksien tutkimiseen. Sitä ei muun muassa voida käyttää hyväksi, jotta ymmärrettäisiin toisistaan laajasti eroavia kehityssuuntauksia alueellisella tasolla. Toisistaan voimakkaasti eroavat tilanteet eri alueilla antavat olettaa, että väestömuutokset saattaisivat tarjota mahdollisuuksia useampiin erilaisiin tulkintoihin kuin mitä laajempiin kokonaisuuksiin keskittyvä lähestymistapa tarjoaa. Tämän olettamuksen esitettävä alueellinen analyysi. vahvistaa tässä osassa Maantieteelliset alueet Lähinnä tilastotietojen saatavuuteen liittyvistä syistä tässä luvussa on käytetty maantieteellistä jakoa Yhdistyneen kuningaskunnan osalta,, josta käytetään NtfTS lrtä. Irlantia, Tanskaa, Itävaltaa, Ruotsia ja Suomea tarkastellaan kansallisella tasolla. NUTS paitsi 2, Nämä erittelyt asettavat tässä suoritettavalle analyysille tiettyjä rajoituksia. Ne eivät anna mahdollisuutta ottaa huomioon tietyillä alueilla toimivia mekanismeja, koska tosiasiallisesti esimerkiksi paikalliset tai erityiset toiminta-alueet asettavat tälle omat rajoituksensa. Tämän vuoksi onkin pyritty pikemrninkin geneeriseen kuin spesifiseen tulkintaan analyysien tuloksista. työvoimareservit Ahteiden vtieslöllineu kasvu Unionin alueellista monimuotoisuutta voidaan kuvata viittaamalla useisiin perusteisiin. Yksi näkyvimmistä seikoista on epäilemättä väestön epätasainen jakautuminen siten, että suuri osa väestöstä on keskittynyt suhteellisen pienelle alueelle. Tuleva väestönmuutos, jota kartta I kuvaa, tarjoaa myös erityisen kiinnostavan näkökulman. Sen avulla on muun muassa mahdollista korostaa tulevaisuuden tasoeroja eri alueiden saavuttamassa väestöllisessä dynaamisuudessa. Tämä on erityisen kiinnostavaa, koska vaihe, jolle on tyypillistä jatkuva ja tasapainoinen työikäisen väestön kasvu, on nyt antamassa tietä "väeslöllisesti neutraalille" vaiheelle, jonka jälkeen seuraa pian negatiivisen kasvun vaille, kuten luvussa I osoitettiin. Kartta 1 osoittaa kunkin alueen kasvuindeksin suhteessa sen väestöön vuonna 1995. Väestönkasvuvaiheen perusteella alueet voidaan jakaa kolmeen ryhmään: • Alueet, jotka ovat jo saavuttaneet negatiivisen kasvun vaiheen, kuten entinen Itä-Saksa, Saarin alue ja osa Westfalenia, Pohjois-Italia, Asturias ja Aragon Espanjassa sekä Lorraine Ranskassa, • • Valtaosa alueista etenee todennäköisesti kohti väestöllisesti neutraalia vaihetta vuosina 1995-2015, Jatkuvaa kasvua tapahtuu noin viidesosassa alueita, jotka sijaitsevat suurkaupunkialueilla Italian, Saksan, sekä Espanjan, Ranskan, Yhdistyneen ja Kreikan eteläosissa. kuningaskunnan, Belgian Lyhyesti: jakautuu epätasaisesti Useimmissa unionin jäsenvaltioissa tuleva eri väestönkasvu alueiden kesken. Samassa maassa voi vallita useita erilaisia tilanteita dynaamisuuden suhteen. Alueet, joilla on samantyyppisiä piirteitä, pyrkivät ryppäitä muodostamaan naapurialueidenpa kanssa. väestöllisen 12 Väestönkasvu 1995-2015 Kartta 1 EUR-15 NUTS Î (UK: NUTS O) ( AU. H. SB: NUTS 0) Penisvuosi 100= 1995 <97. 5 97. 5 tl 102. 5 102. 5 m 110 >M0 Eurostat, Väcstöncnnakointilaskclmia, 1996 - Kcskisuuriskcnaario IX b/s Artwtt„Wttvyfi, torfflYMflf Polarisaation vaucutus alueiden väestönkasvuun on uusi ulottuvuus, jolla saattaa olla vaikutusta kansalliseen tai Jopa yhteisötason talous-, sosiaali* ja ympäristöasioiden kehitykseen. mm Vaikka alueiden välillä onkin suuria eroja niiden saavuttaman väestönkasvun vaiheen suhteen, ikääntyminen on niille kaikille yhteinen ilmiö. Vuodesta 1995 alkaen yli 65-vuotiaiden osuus on kasvanut kaikilla alueilla. Tämän ikääntyneen väestön lisääntymistä koskevat tulokset esitetään kartoissa 2a ja 2b, jotka kuvaavat yli 65-vuotiaiden osuutta koko väestöstä. Vuoteen 2015 mennessä on odotettavissa seuraavaa kehitystä: • Kuten voi olettaakin, ikääntymisvauhti ja ennen kaikkea nykyinen väestörakenne vaihtelevat alueittain, • Vanhusten osuus on erityisen korkea Pohjois- ja Keski-Italiassa, jossa he muodostavat neljänneksen väestöstä. • Vanhukset ovat enemmistönä -joskaan ei niin selvänä enemmistönä - myös Pohjois- Espanjassa sekä hajanaisemmin myös Saksan pohjois- ja itäosissa, Kreikassa sekä joissakin osissa Keski-Ranskaa. • Alueet, joilla on vielä suhteellisesti nuorempi väestö, ovat lukumäärältään vähäisempiä ja paikallisempia. Tällaisia alueita ovat Etelä- Espanja ja Keski-Portugali, Irlanti, Apulia ja Campania Etelä-Italiassa, Pohjois-Ranska ja Flevoland. Keski-Englanti sekä Alsace ovat erillisempiä saarekkeita. /yhycsli: sitä väestön yhdistyy kaikkialla, ikääntymistä onkin Vaikka tapahtuu nähtävissä erilaisella vauhdilla ja eriasteisesti, ja se vaikuttaa väestöihin, joiden alkuperäiset ikärakenteet ovat hyvin erilaisia, iästä johtuu, että ikärakenteissa onuurempia eroja eri alueiden välillä 20 vuoden kuluttua. Ikääntyminen ei välttämättä johda väestön määrän laskuun. Vuonna 2015 huomattava vanhaan väestönkasvu väestörakenteeseen. Väestön määrän huomattavan laskun ja selvästi vanhemman väestön yhdistelmä, jollainen ja Espanjan pohjoisosista sekä entisestä Itä-Saksasta, merkitsee huomattavaa väestöllistä taantumaa. Kuten mainittiin, tulevaisuudennäkymiin vaikuttavat mahdollisesti myös taloudellinen suorituskyky ja muuttovirrat alueellisella tasolla. luvussa Italian varsin löytyy 1 Asiaan liittyviä kysymyksiä: * Väestön ikääntymiseen liittyy usein nuorten osuuden pieneneminen* Sen seurauksena johtaa huoltosuhteiden todennäköisesti vielä suurempiin eroihin alueiden välillä. Nämä erot määräävät asumiseen, työmarkkinoihin, terveydenhuoltoon hoitotarpeisiin liittyvän uuden alueellisen todellisuuden. kehitys ja • Huoltosuhteiden polarisoituminen saattaa johtaa kustannusten kasvuun ja suurempiin vaikeuksiin tiettyjen alueiden kehityksen kannalta. Taloudellisten vaikutusten lisäksi tämä saattaa näkyä taloudellisten vaikutusten lisäksi ekologisina vaikutuksina, erityisesti jos kaupungistuminen lisääntyy edelleen ja maaseutu autioituu. Tämä saattaa vaikuttaa rakennepolitiikkaan Euroopan tasolla sekä pyrkimyksiin parantaa alueellista tasapainoa koko unionin alueella. 13 0^ 65-vuotiaiden ja sitä iäkkäämpien osuus kokonaisväestöstä vuonna 1995 KARTTA 2 a EUR-15 NUTS2 OTK : NUTS 1) C AU, CT et SE: NUTS t) Eurostat, Väestönennakointilaskelmia, 1996 -Keskisuuriskenaario 12 b 65-vuotiaiden ja sitä iäkkäämpien osuus väestöstä vuonna 2015 **/sr- KARTTA 2 b EUR-15 NTJTS2 (UK: NUTS 1) ( AU,FI«tSF: NUTS») Eurostat, Väcstöncnnakointilaskclmia, 1996 - Kcskisuuriskcnaario IZ c AktMvrväestön alueellinen kehitys Lyhyesti: Eri alueiden välillä on kymmenen vuoden ero potentiaalisen työvoimatarjonnan vähentymisessä. Useilla alueryhmittymillä aktiiviväestön määrä on jo alkanut laskea. Tämä lisää työvoimapulan vaaraa tietyillä alueilla. Asiaan liittyviä kysymyksiä: Mahdollisuus, että Euroopan alueita jakavat väestölliset suuntaukset kääntyisivät täysin vastakkaiseen suuntaan, nostaa luonnollisesti esiin kysymyksen liikkuvuudesta. ja EU:n kansallista Väestötilanne vahvistaa entisestään tarvetta jatkaa tason rakennepolitiikkaa, jonka tarkoituksena on voimavarojen edistää käyttöä mahdollisimman nostamalla ja edistämällä tuottavia sijoituksia ja kaikkien tuotannontekijöiden liikkuvuutta. saatavilla olevien työvoiman pätevyyttä tehokasta erilaisia ammattitaitojen Työvoimapotentiaalin liikkuvuus edellyttää ja monia tarjoamista. Sen vuoksi on tutkintojen tarpeen millainen miettiä, ammattikoulutuspolitiikka soveltuu alueen talouteen ja sen erikoistumisaloihin. Edellä osoitettiin, että ikääntyvä väestö kasvaa huomattavasti useimmilla Euroopan alueilla seuraavien vuosikymmenien aikana. Tämä on nousemassa merkittäväksi huolenaiheeksi, koska se osa väestöä, jonka täytyisi huolehtia vanhusten määrän lisääntymisen aiheuttamista lisäkustannuksista, samanaikaisesti pienenee. Kartassa 3 esitetään aluetasolla vuosi, jolloin aktiiviväestön määrän odotetaan väestöllisistä syistä kääntyvän laskuun. Toisin sanoen kartasta nähdään ajankohdat, jolloin aktiiviväestön väestötilastollinen nettokasvu lakkaa kokonaan. Käytetty metodologinen perusta on sama kuin ensimmäisen osan globaalissa analyysissä (ks. liite B). • Useat maantieteelliset alueet, joihin koko eteläinen Saksa, Ranska, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta kuuluvat, tulevat huomaamaan , että seuraavien kahden vuosikymmenen aikana luonnollinen väestönmuutos pienentää työvoiman määrää. • Kolme suurta, maantieteellisesti yhtenäistä aluetta on täsmälleen päinvastaisessa tilanteessa: niiden potentiaalinen työvoimatarjonta vähenee merkittävästi vuosisadan loppuun mennessä. Tällaisia alueita ovat koko Mölisen pohjoispuolinen Italia, kaikki Katalonian ja Galician väliset alueet Pohjois-Espanjassa, Saksan pohjoisimmat osat, Reinin pohjoispuolinen Westfalen, Saarin alue, Lorraine ja Flanderi. osuus aktiiviväestön • Analyysi vuodesta, jolloin väestöllisistä syistä kääntyy tapahtuva laskuun, tuo esiin kaksi erillistä huippua. Toisaalta monilla alueilla suuntaukset kääntyvät täysin vastakkaiseen suuntaan ennen vuosisadan vaihdetta tai vähän sen jälkeen. Toisaalta taas monet alueet kokevat saman vasta vuoden 2015 jälkeen. Hyvin harvoilla alueilla suuntaukset kääntyvät vuosina 2000—2010. Vuosi, jolloin aktiiviväestön määrä kääntyy laskuun väestöllisistä syistä KARTTA 3 EUR-15 NUTS2(UK: NUTSt) (AU. *I«tSEtNUTSf> Tapahtumavuosi 1995-1999 2000-2004 2005-2009 J2010-2014 ei ennen vuotta 2015 Eurostat, Väestönennakointilaskelmia, 1996 -Keskisuuriskenaario M bis Työikäiseo vftestöo ikääotyminen Lyhyesti: Työmarkkinoiden tulevaisuuteen vaikuttaa toinenkin ikääntymiseen liittyvä seikka, nimittäin potentiaalisen työvoiman vanheneminen. Tässä kappaleessa esitetyissä arvioissa on käytetty perustana 15—64 -vuotiasta väestöä, sillä se on ainoa ikäryhmä, joista tilastoja on saatavilla. Kartta 4 osoittaa 50—64 -vuotiaiden ikäryhmän ikääntymisnopeuden sekä kasvuindeksin suhteessa työikäisen väestön kokonaismäärään, joka vaihtelee 105 prosentista 160 prosenttiin vuosina 1995-2015: • Ranskan, Hollannin, Belgian ja Irlannin alueilla työikäisen väestön ikääntymisnopeus on hyvin korkea. • Aktiiviväestön ikääntyminen on hitaampaa • alueilla, joilla on alun perinkin iäkästä väestöä (Saksa, Pohjois-Italia). Ikääntymisvauhdista riippumatta analyysi työelämässä mukana olevien henkilöiden ikärakenteesta (yli 45-vuotiaiden osuus 15—64 -vuotiaiden ikäryhmästä) osoittaa, että 20 vuoden kuluttua unionin vanhin työikäinen väestö on todennäköisesti Saksan alueilla. Yli 40 prosenttia 15—64 -vuotiaiden ikäryhmään kuuluvista yli 45-vuotiaista asuu näillä alueilla. • Lähes kaikilla muilla alueilla 45 64 - vuotiaiden ikäryhmä edustaa yli kolmannesta työikäisestä väestöstä. • Alhaisempi osuus, noin 25 prosenttia, löytyy vuonna 2015 ainoastaan neljältä erilliseltä Irlanti, alueelta, jotka ovat: Etelä-Espanja, Bretagne, Nord-Pas-de-Calais puolet ja Benelux-maiden alueista. Työikäisen väestön yleinen ikääntyminen yhdistettynä väestönkasvun hidastumiseen voimistaa alueellista merkitystä työmarkkinoiden kannalta. ilmiön Saksassa ja ikääntyminen voimakkaampaa. Italiassa on työikäisen väestön maita muita Tiettyjä erillisiä alueita lukuun ottamatta tämä ilmiö koskee - tosin eri ajankohtana - kaikkia Euroopan alueita. Asiaan liittyviä kysymyksiä: • Koska työikäisen väestön vaikutukset ikääntymisen taloudelliset näkyvät välittömimmin alueellisella tasolla, saatetaan tarvita erityistoimenpiteitä,, jotka perustuvat alueiden alakohtaiseen erikoistumiseen ja työmarkkinaolosuhteisiin asiaa yleisemmin tarkastellaan Kun sosiaaliselta väestöllisistä kannalta, ominaispiirteistä riippuen, saatetaan tarvita erityistoimia, joilta huolehditaan esimerkiksi liittyvistä asumiseen ja terveydenhuoltoon alueellisista vaatimuksista 15 Väestönkasvu 50-60 -vuotiaiden osalta vuosina 1995-2015 Kartta 4 EUR-15 NUTS3 ( AU, Piti SE: NUTS «) Penisvuosi 100 = 1995 • < 107. 5 | |j 107. 5 m ns g 125 »142. 5 • > 142. 5 Eurostat, Väestönennakointilaskelmia, 1996 -Keskisuuriskenaario t^CP^ if 6<y Päätelmät Analyysissä löydettiin kolme väestöllisten vaikutusten taustalla vaikuttavaa suuntausta: 1. Huomattava ero alueellisen ja kansallisen tilanteen välillä 2. Tiettyjen väestöllisten ja taloudellisten suuntausten polarisoituminen, jolla on vaikutuksia lähentymiskehitykseen 3. Mahdolliset väestölliset epätasapainotilat, jotka saattavat horjuttaa työmarkkinoiden työvoimapulan vuoksi. toimintaa Koska alueiden tulevaa väestökehitystä koskevissa skenaarioissa on useita epävarmuustekijöitä, vaikuttaa todennäköiseltä, että unionin on kohdattava uusia haasteita ensi vuosisadalla. Kansallisten ja yhteisön politiikkojen on taattava työvoimaresurssien optimaalinen käyttö alueilla, joissa on vajausta, ja samalla luodaan sinne, missä on ylitarjontaa ja missä pyrittä%ä varmistamaan, että uusia työmahdollisuuksia työttömyysluvut ovat jatkuvasti korkeat. Vaikka työvoiman maantieteellinen liikkuvuus on väistämätöntä markkinataloudessa, suurin haaste tulevaisuudessa on kuitenkin varmistaa työvoiman ammatillinen liikkuvuus nopean teknologisen muutoksen yhteydessä luottamalla tarvittavaa ammattitaitoa. OSA 3 Väestökehitys hakijamaissa Unionin laajentuminen on yksi merkittävimmistä virstanpylväistä Euroopan yhdentymiskehityksessä. Seuraavien vuosien aikana ainakin muutamat nykyisistä 12 hakijamaasta saattavat löytää paikkansa Euroopan unionista (ks. johdannossa oleva alaviite Maltan tilanteesta). Tämän vuoksi on paikallaan täydentää katsaustamme tärkeimmistä unionia kohtaavista väestöllisistä haasteista lyhyellä yhteenvedolla näiden maiden tulevasta väestötilanteesta. Tavoitteena ei ole tehdä yksityiskohtaista analyysiä, vaan pikemminkin pyrkiä tunnistamaan kohtia, joissa nämä maat ovat samankaltaisia tai eroavat sekä suhteessa toisiinsa että suhteessa EU:n nykyisiin jäsenvaltioihin, siltä osin kuin on kyse haasteista, joita niiden kunkin väestöllinen kehitys voi saada aikaan. Väestön kokonaiskehitys Mikä on näiden taloudellisia muutoksia läpikäyvien maiden väestötilanne? Kuviossa 9 esitetty alustava indikaattori niittaa väestön kasvuindeksin vuosina 1995 2015. Siitä voidaan nähdä kasvun puuttuminen lähes täysin: • Unionin väestö lisääntyy vuosina 1995 2015 väestönkasvun hidastumisesta huolimatta, mutta sama pätee ainoastaan neljään hakijamaahan: Puolaan, Slovakian tasavaltaan, Kyprokseen ja Maltaan. • Kypros ja Malta jätetään tarkastelun ulkopuolelle, koska niiden väestön pienuus tekee lisäyksen vertailukelvottomaksi muiden kanssa. Väestönkasvu on kaikissa hakijamaissa heikompaa kuin unionin jäsenvaltioissa. Kuvio 9 - Hakijamaat Kokonaisväestönkasvu vuosina 1995—2015 (perusindeksi 100 vuonna 1995) = 100 vuonna 1995 o CM CD CO 130 120 110 100 90 80 70 60 E -Ö = ro a Lähtee!: Yhdistyneet Kansakunnat, Maailman väeslönäkymät 1996 (hakijamaat) - hlurostat, Väestönennakointilaskelmia 1996, Keskiarvoskenaario (EU 15) Työikäinen väestö Miten väestömuutokset vaikuttavat työmarkkinoihin hakijamaissa? Samoin kuin aikaisempien analyysien kohdalla, tärkeimmät johtopäätökset voidaan tehdä kaliden indikaattorin - huoltosuhteiden ja työikäisen väestön kasvun - perusteella. Kuviossa 10 esitettyjen tulosten perusteella voidaan päätellä seuraavaa: • Osassa niistä maista, joiden väestön kokonaismäärä uskotaan laskevan seuraavien 17 20 vuoden aikana, myös työikäisen väestön määrä laskee merkittävästi samana ajanjaksona. Puolassa ja Slovakian tasavallassa työikäisen väestön määrä kasvaa nopeammin kuin väestön kokonaismäärä. Huoltosuhteet antavat yksityiskohtaisemman kuvan maiden välisistä eroista väestön ikääntymisessä. Vanhusten huoltosuhde on kaikissa hakijamaissa alhaisempi kuin Euroopan unionissa. Viidessä niistä vanhusten osuus on kuitenkin nuorten osuutta korkeampi ja huoltosuhteet siten suhteellisen korkeat (Viro, Unkari, Slovenia, Bulgaria ja Tsekin tasavalta). Niistä maista, joissa on nuorempi väestörakenne, Puola ja Slovakian tasavalta ansaitsevat tarkempaa huomiota. Kuvio 10 - Hakijamaat Työikäisen väestön (15—64-vuotiaat) kehitystä vuosina 1995—2015 kuvaavat indikaattorit 10a - Työikäisen väestön kasvuindcksi (perusindeksi 100 vuonna 1995) 130 £ 120 o S 110 Z 100 IA = 100 vuonna 1995 0> •a 90 | 8°. 70 I. __ 60 10b - Huoltosuhteet vuonna 2015 de = vanhusten huoltosuhde (65+/15—64); dy = lasten huoltosuhde (0-14/15—64); dt = kokonaishuoltosuhde (de+dy) Qll1111II11•I 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% J —^ & a •c. E £ 0,71 0,9 1,05 1,03 1,23 0,69 0,89 L J^9? 1,12 1,12 1,19 0,66 0,79 Yli 65-vuotiaiden lukumäärä yhtä lasta (0—14 -vuotiaat) kohden Lähteet: Yhdistyneet Kansakunnat, Maailman väeslönäkymät 1996 (hakijamaat) - Eurostat, Väestönennakointilaskelmia 1996, Keskiarvoskenaario (EU 15) Väe?tt5n ominaiiipiirtcet Useimmissa Itä-Euroopan maissa havaittavissa oleva hitaampi väestönkasvu selittyy alhaisemmilla syntyvyysluvuilla, korkealla kuolleisuudella ja merkittävillä ulospäin suuntautuvilla muuttovirroilla, joita on ollut havaittavissa viime vuosina. Kokonaissyntyvyys on laskenut huomattavasti viimeisen vuosikymmenen aikana, mikä on saattanut osan näistä maista huomattavasti EU:n keskitasoa alhaisemmalle tasolle. Väestön ikääntyminen ei kuitenkaan ole näissä maissa edennyt kovin pitkälle niiden korkeiden kuolleisuuslukujen vuoksi. Tämä vaikuttaa alle vuoden ikäisiin lapsiin (korkeat lapsikuolleisuusluvut) sekä väestön vanhimpiin jäseniin. Kuviossa 11 esitetään kunkin maan tilanne suhteessa kahteen muuttujaan, jotka yleisesti ottaen toimivat kehityksen indikaattorina. • Jos poikkeustapaukset, kuten Malta ja Kypros jätetään pois laskuista, koska niillä on hyvin erilainen sosiaalinen ja taloudellinen kehityshistoria kuin kymmenellä muulla hakijamaalla, kuolleisuuden vähentämiseksi tarvitaan merkittäviä toimenpiteitä. • Slovenia ja Tsekin tasavalta näyttävät saavuttaneen edistystä tässä suhteessa; niissä lapsikuolleisuus on alle 10/1000. • Romaniassa on erittäin korkea lapsikuolleisuus ja varsin alhainen eliniänodote. Yhdessä Baltian maiden ja Unkarin kanssa se on saavuttanut heikoimmat tulokset eliniänodotteen suhteen. Kuvio 11 - Hakijamaat Lapsikuolleisuus ja vastasyntyneiden eliniänodote vuonna 1995 Romania Latvia Unkari Î Viro Bulgaria I • Puola !• I • Slovakian tasavalta • Liettua Teekin tasavalta Slovenia Malta Kypros EU15 25 20 » 15 3 3 M g 10 £ M Q. n 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 Eliniänodote Lähteet: Yhdistyneet Kansakunnat, Maailman väeslönäkymät 1996 (hakijamaat) - Eurostat, Väestötilastot 1997 (EU 15) Päätelmät Väestön ikääntyminen vaikuttaa myös Itä-Euroopan maihin, vaikkakin myöhemmin ja vähemmässä määrin. Puolessa näistä valtioista väestökehitys on jo nyt avannut ovet lisääntyneille paineille sosiaaliturvajärjestelmää kohtaa;!, joka jo nyt on vaikeuksissa. Myös työikäisen väestön määrä laskee näissä valtioissa joskus tuntuvastikin, mikä tuo mukanaan samankaltaisia ongelmia kuin ne, joita Euroopan unioni kohtaa vuoden 2010 jälkeen. Jatkuva kasvu tulevaisuudessakin vaatisi olemassa olevien työvoimareservien aktivoimista. Puolassa ja Slovakian tasavallassa tapahtuva kehitys saattaa olla jonkin verran erilaista. Niissä vaaditaan jatkuvaa talouskasvua ja uusien työpaikkojen luomista. Kaupunkien ja maaseudun välinen kuilu saattaa aiheuttaa erityisiä haasteita näille valtioille. Nämä valtiot kohtaavat myös muita haasteita: erityisesti terveydenhuollon alueella on toteutettava toimenpiteitä valtioiden korkeiden kuolleisuuslukujen pienentämiseksi. — LIITE A. EUN VÄESTÖN TULEVAN KEHITYKSEN SKENAARIOT (1995 - 2015) Korkea Alhainen Keskiarvo Vanhat Nuoret Korkea Alhainen Keskiarvo Vanhat Nuoret Korkea Alhainen Keskiarvo Vanhat Nuoret Korkea Alhainen Keskiarvo Vanhat Nuoret Keskimääräinen lasten lukumäärä naista kohden 1995 2010 1. 50 1. 91 1. 42 1. 40 1. 45 1. 63 1. 42 1. 40 1. 50 1. 91 2000 1. 75 1. 40 1. 55 1. 40 1. 75 2005 1. 87 1. 40 1. 60 1. 40 1. 87 Vasts isyntyneiden e 2000 75. 5 73. 9 74. 7 75. 5 73. 9 iniänodote (miehet) 2005 76. 9 74. 3 75. 6 76. 9 74. 3 2010 78. 1 74. 7 76. 4 78. 1 74. 7 1995 74. 3 73. 5 73. 9 74. 3 73. 5 Vastasyntyneiden eliniänodote (naiset) 1995 80. 7 80. 1 80. 4 80. 7 80. 1 2000 81. 7 80. 5 81. 1 81. 7 80. 5 2005 82. 7 80. 9 81. 9 82. 7 80. 9 2010 83. 7 81. 3 82. 5 83. 7 81. 3 2015 1. 92 1. 41 1. 64 1. 41 1. 92 2015 79. 2 75. 0 77. 2 79. 2 75. 0 2015 84. 4 81. 5 83. 1 84. 4 81. 5 Vuosittainen nettomuutto (1 tuhansina) 1995-1999 934 527 719 527 934 2000-2004 977 391 654 391 977 2005-2009 840 388 605 388 840 2010-2014 788 396 592 396 788 2J> B AKTIIVIVÄESTÖN MUUTOKSIIN LIITTYVIEN VÄESTÖNMUUTOSTEN VAIKUTUSTEN JA KÄYTTÄYTYMISVAIKUTUSTEN (TALOUDELLISEEN TOIMINTAAN OSALLISTUMISEN ASTE ELI AKTIIVISUUSASTE) LASKEMISESSA KÄYTETTY MENETELMÄ Vuonna 1995 15—64 -vuotiaasta väestöstä (per ikä ja sukupuoli) sekä vuoteen 2015 asti tehtyjen ennakointilaskelmien 15—64 -vuotiaasta väestöstä perusteella saadaan seuraavista muuttujista ikä ja sukupuoli) (per 15—64 -vuotias väestö vuonna t i ikäinen väestö vuonna t (i välillä 15-64 vuotta) i ikäisten prosentuaalinen osuus 15—64 -vuotiaiden ikäryhmästä vuonna t, jolloin vektori (a,5 , CTM), määritteleekunkin ikäluokan rakenteen vuonna t siten, että pi. t / Pt = CTi. t jä I CTj = 1 vuodelle t kunkin ikäryhmän aktiivisuusaste vuonna t i ikäinen aktiiviväestö vuonna t aktiiviväestön kokonaismäärä (15—64 vuotta) vuonna t Pt Pj, ait = = = ja arit = APj,, = AP, = seuraavat relaatiot: APit = ari,t x Pit = arM x a-ui x Pt APt = I j (ar iit x o-j. t x P,) ja aktiiviväestön vaihtelut kahden eri ajankohdan välillä seuraavasti AAP = 2 j (ar j x CTj x AP) -f- I j (ar ; x ACTJ X P) + I J (Aar j x a{ x P) + s väestömuutoksen vaikutus aktiivisuusasteen jäännös vaikutus joka on kahden vaikutuksen summa: • aktiivisuusasteen vaikutus, joka saadaan aktiiviväestön muutoksesta, kun ikäryhmä 15- 64 komplementti on vakio ja ikärakenne vakio; tämä ilmaisee työelämään osallistumisen asteen annetun komplementin osalta; • väestönmuutoksen vaikutus, joka saadaan aktiiviväestön muutoksesta, kun kunkin ikäryhmän aktiivisuusaste on vakio ja ikärakenne vakio; väestönmuutoksen vaikutus yhdistää komplementtiin sidoksissa olevan vaikutuksen ja sen ikärakenteeseen sidoksissa oi;van vaikutuksen. Kun menetelmää on sovellettu kuhunkin unionin jäsenvaltioon, jäännös e, joka on sidoksissa aikasarjojen diskreettiin luonteeseen, ei ole koskaan ylittänyt 2,5 prosenttia kokonaismuutoksesta. Sitä ei otettu huomioon analyysin tuloksissa. 3H ISSN 1024-4492 KOM(97) 361 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 05 16 Luettelonumero : CB-CO-97-361-FI-C ISBN 92-78-22724-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg RX^


title: 97/529/CE: Décision de la Commission du 9 juillet 1997 portant réglementation technique commune concernant les exigences des applications de la téléphonie pour les stations mobiles destinées à être utilisées avec les réseaux publics de télécommunications cellulaires numériques Phase II fonctionnant dans la bande DCS 1800 (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
radio telecommunications
technical regulations
telephone

formats: html pdfa1b print


title: 97/544/EZ: Odluka Komisije od 9. srpnja 1997. o zajedničkom tehničkom propisu za terminalnu opremu namijenjenu za spajanje na javne mreže za prijenos podataka komutacijom kanala i iznajmljene kanale za otvoreni pristup mreži uz uporabu tipa sučelja u skladu s preporukom CCITT X.21  Tekst značajan za EGP

eurovoc_concepts:
approximation of laws
computer terminal
harmonisation of standards
peripheral
technical regulations
telecommunications

text: L_1997223HR. 01001801. xml 13/Sv. 039 HR Službeni list Europske unije 20 31997D0544 L 223/18 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 09. 07. 1997. ODLUKA KOMISIJE od 9. srpnja 1997. o zajedničkom tehničkom propisu za terminalnu opremu namijenjenu za spajanje na javne mreže za prijenos podataka komutacijom kanala i iznajmljene kanale za otvoreni pristup mreži uz uporabu tipa sučelja u skladu s preporukom CCITT X. 21 (Tekst značajan za EGP) (97/544/EZ) KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/263/EEZ od 29. travnja 1991. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na telekomunikacijsku terminalnu opremu, uključujući međusobno priznavanje njihove usklađenosti (1), kako je izmijenjena Direktivom 93/68/EEZ (2), a posebno njezin članak 6. stavak 2. drugu alineju, budući da je Komisija usvojila mjeru za utvrđivanje vrste terminalne opreme za koju je potreban zajednički tehnički propis, kao i pripadajuću izjavu o području primjene; budući da je potrebno donijeti odgovarajuće usklađene norme ili dijelove normi za provedbu bitnih zahtjeva koje je potrebno preoblikovati u zajedničke tehničke propise; budući da je zajednički tehnički propis koji se donosi ovom Odlukom u skladu s mišljenjem Odbora za odobravanje terminalne opreme (ACTE), DONIJELA JE OVU ODLUKU: Članak 1. 1. Ova se Odluka primjenjuje na podatkovnu terminalnu opremu koja je namijenjena za spajanje na javne mreže za prijenos podataka komutacijom kanala i iznajmljene kanale za otvoreni pristup mreži uz uporabu sučelja u skladu s preporukom CCITT X. 21 i koja je obuhvaćena usklađenom normom iz članka 2. stavka 1. ove Odluke. 2. Ovom se Odlukom uspostavlja zajednički tehnički propis kojim su obuhvaćena tehnička svojstva (električni i mehanički zahtjevi za sučelja i protokol za kontrolu pristupa) terminalne opreme uz uporabu sučelja u skladu s preporukom CCITT X. 21 ili sučelja koje je fizički, funkcionalno i električki kompatibilno s preporukom CCITT X. 21, ali koje radi brzinom prijenosa podatkovnih signala do najviše 1 984 kbit/s. Članak 2. 1. Zajednički tehnički propis uključuje usklađenu normu koju je pripremilo nadležno tijelo za normiranje za provedbu, u mjeri u kojoj je to moguće, bitnih zahtjeva iz članka 4. točke (d) Direktive 91/263/EEZ. Upućivanje na normu navedeno je u Prilogu. 2. Terminalna oprema obuhvaćena ovom Odlukom mora biti u skladu sa zajedničkim tehničkim propisom iz stavka 1. , mora ispunjavati bitne zahtjeve iz članka 4. točke (a) i točke (b) Direktive 91/263/EEZ i mora ispunjavati zahtjeve svih drugih direktiva koje se primjenjuju, a posebno direktiva Vijeća 73/23/EEZ (3) i 89/336/EEZ (4). Članak 3. U vezi s terminalnom opremom iz članka 1. stavka 1. ove Odluke, prijavljena tijela koja su imenovana za provedbu postupaka iz članka 9. Direktive 91/263/EEZ primjenjuju ili osiguravaju primjenu usklađene norme iz članka 2. stavka 1. najkasnije u razdoblju od jedne godine nakon notifikacije ove Odluke. Članak 4. Ova je Odluka upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 1997. Za Komisiju Martin BANGEMANN Član Komisije (1)  SL L 128, 23. 5. 1991. , str. 1. (2)  SL L 220, 31. 8. 1993. , str. 1. (3)  SL L 77, 26. 3. 1973. , str. 29. (4)  SL L 139, 23. 5. 1989. , str. 19. PRILOG Upućivanje na važeću usklađenu normu Usklađena norma iz članka 2. Odluke glasi: Priključni zahtjevi za terminalnu opremu namijenjenu za spajanje na mreže za prijenos podataka komutacijom kanala i iznajmljene kanale uz uporabu sučelja u skladu s preporukom CCITT X. 21 ili sučelja koje je fizički, funkcionalno i električki kompatibilno s preporukom CCITT X. 21, ali koje radi brzinom prijenosa podatkovnih signala do najviše 1 984 kbit/s ETSI Europski institut za telekomunikacijske norme Tajništvo ETSI-ja TBR (tehnička osnova za propis) 1 – listopad 1995. (bez predgovora) Dodatne informacije Europski institut za telekomunikacijske norme priznat je u skladu s Direktivom Vijeća 83/189/EEZ (1). Gore navedena usklađena norma izrađena je u skladu s punomoći koja je izdana u skladu s odgovarajućim postupcima iz Direktive 83/189/EEZ. Cijeli tekst gore navedene usklađene norme moguće je dobiti pri: European Telecommunications Standards Institute (Europskom institutu za telekomunikacijske norme), 650 Route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex European Commission (Europskoj komisiji), DG XIII/A/2 – (BU 31, 1/7), Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles (1)  SL L 109, 26. 4. 1983. , str. 8


title: Odločba Komisije z dne 9. julija 1997 o skupnem tehničnem predpisu za priključitvene zahteve za vmesnik terminalske opreme za povezavo z digitalnimi zakupljenimi vodi ONP za prenosno hitrost 2048 kbit/s in za strukturirane signaleBesedilo velja za EGP

formats: html pdf print

text: 170 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 19 31997D0521 L 215/44 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 7. 8. 1997 ODLOČBA KOMISIJE z dne 9. julija 1997 o skupnem tehničnem predpisu za priključitvene zahteve za vmesnik terminalske opreme za in za povezavo z digitalnimi zakupljenimi vodi ONP za prenosno hitrost 2 048 kbit/s strukturirane signale (Besedilo velja za EGP) (97/521/ES) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Ta odločba vzpostavlja skupni tehnični predpis, ki ureja 2. splošne priključitvene zahteve za terminalsko opremo iz od- stavka 1. ob upoštevanju Direktive Sveta 91/263/EGS z dne 29. aprila 1991 o približevanju zakonodaje držav članic glede telekomu- nikacijske terminalske opreme, vključno z medsebojnim prizna- vanjem njene jo spreminja Direktiva 93/68/EGS (2) in zlasti druga alinea člena 6(2) te direktive, skladnosti (1), kot ker je Komisija sprejela ukrep za opredelitev tipa terminalske opreme, za katero je potreben skupni in ustrezno mnenje o področju uporabe; tehnični predpis, je treba sprejeti ustrezne usklajene standarde ali dele jih je treba spre- ker standardov za izvajanje temeljnih zahtev, ki meniti v skupne tehnične predpise; ker je skupni tehnični predpis, sprejet s to odločbo, v skladu z mnenjem Odbora za odobritev terminalske opreme (ACTE), SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO: Člen 1 Ta odločba se uporablja za terminalsko opremo, ki je 1. namenjena za povezavo z omrežno priključno točko javnega telekomunikacijskega omrežja digitalnih zakupljenih vodov ONP za prenosno hitrost 2 048 kbit/s in za strukturirane signale s 120 Ohmskimi vmesniki ter sodi v sklop usklajenega standarda, opredeljenega v členu 2(1). Ta odločba se uporablja tudi za terminalsko opremo, ki je namenjena za priključevanje na zgoraj omenjeni tip vmesnika, če je zmogljivost porazde- ljena na enega ali več kanalov s hitrostjo 64 kbit/s k istemu usmerišču ali k različnim usmeriščem. Člen 2 Skupni tehnični predpis obsega usklajeni standard, ki ga 1. pripravi ustrezni standardizacijski organ za izvajanje bistvenih zahtev iz člena 4(c), (d) in (f) Direktive 91/263/EGS. Skliceva- nje na standard je navedeno v Prilogi. Terminalska oprema, ki jo zajema ta odločba, mora biti 2. skladna s skupnim tehničnim predpisom iz odstavka 1, iz- in (b) Direktive polnjevati 91/263/EGS in izpolnjevati zahteve vseh drugih direktiv, ki se uporabljajo, in 89/336/EGS (4). temeljne zahteve iz člena 4(a) 73/23/EGS (3) direktiv Sveta zlasti Člen 3 Priglašeni organi, pristojni za izvajanje postopkov iz člena 9 Direktive 91/263/EGS, morajo za terminalsko opremo, ki jo obravnava člen 1(1) te odločbe, uporabiti ali zagotoviti upora- bo usklajenega standarda iz člena 2(1) najkasneje v enem letu po obvestilu o tej odločbi. Člen 4 Ta odločba je naslovljena na države članice. V Bruslju, 9. julija 1997 Za Komisijo Martin BANGEMANN Član Komisije (1) UL L 128, 23. 5. 1991, str. 1. (2) UL L 220, 31. 8. 1993, str. 1. (3) UL L 77, 26. 3. 1973, str. 29. (4) UL L 139, 23. 5. 1989, str. 19. 13/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 171 PRILOGA Usklajeni standard iz člena 2 Odločbe je: Sklicevanje na veljavni usklajeni standard Business TeleCommunications (BTC) Digitalni zakupljeni vod za prenosno hitrost 2 048 kbit/s in za strukturirane signale (D2048 S) Priključitvene zahteve za vmesnik terminalske opreme ETSI Evropski institut za telekomunikacijske standarde Sekretariat ETSI TBR 13 – januar 1996 (pri čemer je izključen predgovor) Dodatne informacije Evropski institut za telekomunikacijske standarde je priznan v skladu z Direktivo Sveta 83/189/EGS (1). Zgoraj omenjeni usklajeni standard je bil pripravljen v skladu z mandatom, Direktive Sveta 83/189/EGS. izdanim skladno z ustreznimi postopki Celotno besedilo zgoraj omenjenega usklajenega standarda je dosegljivo pri: Evropski institut za telekomunikacijske standarde 650 Route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Komisija Evropskih skupnosti, DG XIII/A/2 – (BU 31 1/7), Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruselj (1) UL L 109, 26. 4. 1983, str. 8


title: 97/762/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 9ης Ιουλίου 1997 σχετικά με τα μέτρα που έλαβε η Πορτογαλία υπέρ της EPAC - EMPRESA PARA A AGROALIMENTACAO E CEREAIS, SA (Το κείμενο στην πορτογαλική γλώσσα είναι το μόνο αυθεντικό)

eurovoc_concepts:
Portugal
State aid
agro-industry
control of State aid
infringement of EU law
sanction (EU)


title: A Bizottság határozata (1997. július 9.) az általános hozzáférési profilt (GAP) használó, vezeték nélküli digitális távközlési (DECT) alkalmazások végberendezéseinek csatlakoztatási követelményeire vonatkozó közös műszaki szabályokrólEGT vonatkozású szöveg

text: 178 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet 31997D0525 L 215/52 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1997. 8. 13. A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (1997. július 9. ) az általános hozzáférési profilt (DECT) alkalmazások végberendezéseinek csatlakoztatási követelményeire vonatkozó közös műszaki szabályokról (GAP) használó, vezeték nélküli digitális távközlési (EGT vonatkozású szöveg) (97/525/EK) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a 93/68/EGK irányelvvel (1) módosított, a távközlő végberendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésé- többek között a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről ről, irányelvre (2) és szóló, 1991. április 29-i 91/263/EGK tanácsi különösen annak 6. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésére, mivel a Bizottság elfogadta a közös műszaki szabályokat igény- lő végberendezések típusazonosítására szolgáló intézkedést, és ehhez kapcsolódóan megállapította a szabályozás hatályát; mivel célszerű a megfelelő harmonizált szabványokat, illetve részszabványokat is elfogadni, amelyek a közös műszaki szabá- lyokba belefoglalandó alapvető követelmények teljesítésére vo- natkoznak; mivel annak érdekében, hogy a gyártók piacra jutásának fo- lyamatosságát biztosítani rendelkezésekre van szükség a 95/525/EK bizottsági határozat (3) rendelkezései szerint engedélyezett végberendezésekre vonatkozóan; lehessen, átmeneti mivel a 95/525/EK határozatot az átmeneti hatályon kívül kell helyezni; időszak lejártával mivel az e határozatban elfogadott közös műszaki szabályok összhangban van az ACTE véleményével, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Ez a határozat közös műszaki szabályokat állapít meg az (2) (1) bekezdésben említett, általános hozzáférési profilt (GAP) használó alkalmazások végberendezéseinek követelményeire vo- natkozóan. 2. cikk amelyet az illetékes A közös műszaki szabályok tartalmazzák a harmonizált (1) szabványt, a 91/263/EGK irányelv 4. cikkének d), e) és f) pontjában említett alapvető követelmények lehetséges mértékű megvalósítása érde- kében dolgozott ki. Az e szabványra történő hivatkozás a mellékletben szerepel. szabványügyi szervezet (2) Az e határozat hatálya alá tartozó végberendezések meg- felelnek az (1) bekezdésben említett közös műszaki szabályok- nak, teljesítik a 91/263/EGK irányelv 4. cikkének a) és b) pontjában említett alapvető követelményeket, és teljesítik az összes egyéb vonatkozó irányelv, különösen a 73/23/EGK (4) és 89/336/EGK (5) tanácsi irányelv követelményeit. 3. cikk A 91/263/EGK irányelv 9. cikkében eljárások végrehajtására kijelölt szervek az e határozat 1. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó végberendezések tekintetében a 2. cikk (1) legkésőbb az e bekezdésben említett harmonizált szabványt határozatról szóló értesítést követő hat hónappal alkalmazzák, vagy biztosítják annak alkalmazását. 4. cikk Ezt a határozatot az olyan vezeték nélküli távközlő (1) (DECT) rádió-végberendezésekre kell alkalmazni, amelyek az 1880–1900 MHz frekvenciasávban üzemelnek, közvetlenül vagy közvetve a nyilvános távközlő hálózatra történő csatlako- zásra szolgálnak, és a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott harmonizált szabvány hatálya alá tartoznak. A 95/525/EK határozat hat hónappal az e határozatról (1) szóló értesítést követően hatályát veszti. A 95/525/EK határozatnak megfelelően engedélyezett (2) végberendezések továbbra is forgalmazhatók és üzembe helyez- hetők, amennyiben az engedélyt legkésőbb az e határozatról szóló értesítést követő hat hónapon belül megadják. (1) HL L 220. , 1993. 8. 31. , 1. o. (2) HL L 128. , 1991. 5. 23. , 1. o. (3) HL L 300. , 1995. 12. 13. , 35. o. (4) HL L 77. , 1973. 3. 26. , 29. o. (5) HL L 139. , 1989. 5. 23. , 19. o. 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 179 Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. 5. cikk Kelt Brüsszelben, 1997. július 9-én. a Bizottság részéről Martin BANGEMANN a Bizottság tagja MELLÉKLET Hivatkozás a vonatkozó harmonizált szabványra Az e határozat 2. cikkében említett harmonizált szabvány a következő: Rádióberendezések és -rendszerek (RES); vezeték nélküli digitális távközlés (DECT); végberendezések csatlakoztatásának általános követelményei, telefonalkalmazások ETSI Európai Távközlési Szabványügyi Intézet ETSI Titkárság TBR 22 – 1997. január (az előszó kivételével) Kiegészítő információk Az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet a 83/189/EGK tanácsi irányelv (1) szerint elismert szervezet. A fent említett harmonizált szabvány a 83/189/EGK tanácsi megfelelően készült. A fentiekben említett harmonizált szabvány teljes szövege az alábbi címen szerezhető be: irányelv vonatkozó eljárása alapján kiadott megbízásnak Európai Távközlési Szabványügyi Intézet 650, route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Európai Közösségek Bizottsága DG XIII/A/2 – (BU 31, 1/7) Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Brussels (1) HL L 109. , 1983. 4. 26. , 8. o


title: Komisjoni otsus, 9. juuli 1997, Euroopa digitaalse juhtmeta telekommunikatsioonisüsteemi (DECT) lõppseadmete üldiste ühendamisnõuete ühise tehnilise normi kohta (2. väljaanne)EMPs kohaldatav tekst

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
information system
radio telecommunications
technical regulations
telecommunications

text: 174 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd 31997D0523 L 215/48 Euroopa EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 13. 8. 1997 KOMISJONI OTSUS, 9. juuli 1997, digitaalse juhtmeta telekommunikatsioonisüsteemi ühendamisnõuete ühise tehnilise normi kohta (2. väljaanne) (DECT) lõppseadmete üldiste (EMPs kohaldatav tekst) (97/523/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 1991. aasta direktiivi 91/263/EMÜ telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmeid käsitle- vate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise ja nende seadmete tunnustamise kohta, (1) viimati nõuetekohasuse vastastikuse muudetud direktiiviga 93/68/EMÜ, (2) eriti selle artikli 6 lõike 2 teist taanet, ning arvestades, et: komisjon on vastu võtnud meetme sellise lõppseadmetüübi kindlaksmääramise kohta, mille jaoks nõutakse ühist tehnilist normi, ning selgituse kõnealuse normi reguleerimisala kohta; tuleks vastu võtta vastavad ühtlustatud standardid või nende osad, millega rakendatakse ühisteks tehnilisteks normideks muudetavaid olulisi nõudeid; tootjate turulepääsu järjepidevuse tagamiseks on vaja komisjoni otsuse 94/471/EÜ (3) alusel kinnitatud seadmete kohta kehtes- tada üleminekusätted; otsus 94/471/EÜ tuleks alates üleminekuperioodi lõpust kehte- tuks tunnistada; käesoleva otsusega vastuvõetav ühine tehniline norm on koos- kõlas ACTE arvamusega, Käesoleva otsusega kehtestatakse lõikes 1 nimetatud lõpp- 2. seadmete üldiste ühendusnõuete ühine tehniline norm. Artikkel 2 Ühine tehniline norm sisaldab asjaomase standardiorgani- 1. satsiooni koostatud ühtlustatud standardit ja rakendab kohalda- tavuse piires direktiivi 91/263/EMÜ artikli 4 punktides c, d, e ja f nimetatud olulisi nõudeid. Viide standardile on esitatud lisas. 2. Käesoleva otsuse reguleerimisalasse kuuluvad lõppsead- med on kooskõlas lõikes 1 nimetatud ühise tehnilise normiga ning vastavad direktiivi 91/263/EMÜ artikli 4 punktides a ja b nimetatud olulistele nõuetele ja kõigis muudes kohaldatavates direktiivides, ja 89/336/EMÜ (5) sätestatud nõuetele. 73/23/EMÜ (4) direktiivides eelkõige Artikkel 3 Käesoleva direktiivi artikli 1 lõikes 1 osutatud lõppseadmete puhul kasutavad direktiivi 91/263/EMÜ artiklis 9 nimetatud menetlusi teostama määratud teavitatud asutused artikli 2 lõi- kes 1 nimetatud ühtlustatud standardit või tagavad selle kasu- tamise hiljemalt kuue kuu möödumisel käesoleva otsuse teata- vakstegemisest. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 4 Artikkel 1 Otsus 94/471/EÜ tunnistatakse kehtetuks kuue kuu möö- 1. dumisel käesoleva otsuse teatavakstegemisest. Käesolevat otsust kohaldatakse sagedusalas 1 880–1 900 1. MHz töötavate Euroopa digitaalse juhtmeta telekommunikat- sioonisüsteemi (DECT) raadiolõppseadmete suhtes, mis kuulu- vad artikli 2 lõikes 1 nimetatud ühtlustatud standardi regulee- rimisalasse. 2. Otsuse 94/471/EÜ kohaselt kinnitatud lõppseadmeid võib jätkuvalt siseriiklikule turule viia ja kasutusele võtta, kui kõne- alune kinnitus on antud hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist. (1) EÜT L 128, 23. 5. 1991, lk 1. (2) EÜT L 220, 31. 8. 1993, lk 1. (3) EÜT L 194, 29. 7. 1994, lk 89. (4) EÜT L 77, 26. 3. 1973, lk 29. (5) EÜT L 139, 23. 5. 1989, lk 19. 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 175 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Artikkel 5 Brüssel, 9. juuli 1997 Komisjoni nimel komisjoni liige Martin BANGEMANN LISA Viide kohaldatavale ühtlustatud standardile Otsuse artiklis 2 viidatakse järgmisele ühtlustatud standardile: Raadioseadmed ja -süsteemid; Euroopa digitaalne juhtmeta telekommunikatsioonisüsteem (DECT); lõppseadmete üldised ühendamisnõuded ETSI Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituut ETSI sekretariaat TBR 6, 2. väljaanne – jaanuar 1997 (eessõna välja arvatud) Lisateave Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituut on tunnustatud direktiiviga 83/189/EMÜ (1). Eespool nimetatud ühtlustatud standard on koostatud nõukogu direktiivis 83/189/EMÜ sätestatud asjaomase korra kohaselt. Eespool nimetatud ühtlustatud standardi tervikteksti võib saada järgmistelt aadressidelt: Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituut 650, Route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis Cedex. Euroopa Ühenduste Komisjon DG XIII/A/2 – (BU 31 1/7) Rue de la Loi 200/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussels. (1) EÜT L 109, 26. 4. 1983, lk 8


title: 97/526/CE: Decisión de la Comisión de 9 de julio de 1997 relativa a una reglamentación técnica común para los requisitos generales de conexión de las comunicaciones móviles terrestres digitales celulares públicas paneuropeas (2a edición) (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
radio telecommunications
technical regulations
telecommunications


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1319/97 av den 9 juli 1997 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs regulations
import
molasses
representative price


title: Avis du Comité économique et social sur «La fiscalité dans l'Union européenne - Rapport sur l'évolution des systèmes fiscaux»

eurovoc_concepts:
competition law
fiscal policy
single market
tax
tax system


title: 97/528/EC: Commission Decision of 9 July 1997 on a common technical regulation for the general attachment requirements for mobile stations intended to be used with Phase II public digital cellular telecommunications networks operating in the DCS 1800 band (Text with EEA relevance)


title: REGLAMENTO (CE) N° 1320/97 DE LA COMISIÓN de 9 de julio de 1997 por el que se fija el importe máximo de la restitución a la exportación del azúcar blanco para la cuadragésima sexta licitación parcial efectuada en el marco de la licitación permanente contemplada en el Reglamento (CE) n° 1464/96

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
intervention buying
market intervention
maximum price
purchase price