title: Komission tiedonanto tullietuusjärjestelmien hallinnosta

eurovoc_concepts:
administrative cooperation
customs fraud
tariff preference
trade policy

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 23. 07. 1997 KOM(97) 402 lopull. KOMISSION TIEDONANTO TULLIETUUSJÄRJESTELMIEN HALLINNOSTA KOMISSION TIEDONANTO TULLIETUUSJÄRJESTELMIEN HALLINNOSTA (tiivistelmä) Tullietuusjärjestelmien merkitys Maailman suurimpana kauppa-alueena yhteisö valjastaa talousmahtinsa edistämään tullietuusjärjestelmät ulkopolitiikkaansa, kuuluvat. toimintavälineisiin tärkeimpiin jonka Nämä järjestelmät, joiden merkitys on kasvanut vaihe vaiheelta (Länsi-Euroopan maiden liittyminen, kehitysapu, Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymistä edeltävä strategia, Välimeren-politiikka, Aasian maiden kaupan kasvu), koskevat nykyään hyvin suuria kauppamääriä. Oltuaan alkuun poikkeuksellisia ne ovat usein muuttuneet säännöksi, ja niillä on tärkeä asema yhteisön ulkopolitiikassa ja taloudellisten toimijoiden strategioissa. Laaja-alainen ongelmakenttä Komissio katsoo, että vaikka näiden toimintahäiriöt ilmenevätkin tulliongelmina, niitä on tarkasteltava poliittisessa yhteydessä. järjestelmien soveltamisessa todetut laajemmassa Lisäksi tämä vaatimus kyseisten järjestelmien soveltamisedellytysten selkeyttämisestä edellyttää, että otetaan huomioon niiden tavoitteet: edunsaajamaiden kehityksen edistäminen (erityisesti Singaporen jälkeen), kumppanimaiden kanssa tehtävän yhteistyön edistäminen sekä jäsenehdokkaiden yhdentymisen valmistelu. Hyvin poliittinen merkitys koko yhteisölle Tämä ongelma kiinnostaa suuresti Euroopan parlamenttia kahden olennaisen näkökohtansa, petosten torjunnan ja yhteisön ulkoisen kehityspolitiikan, kannalta. Neuvosto puolestaan pyysi 28 päivänä toukokuuta 1996 tehdyllä päätöksellään kyseisten toimintahäiriöiden ilmaantumisen johdosta komissiota tekemään erityisesti tutkimuksen maksettavien tullien kantoedellytyksistä. Jotta pyydetystä tutkimuksesta olisi hyötyä, siinä on sovitettava yhteen kaksi tavoitetta, jotka eivät ole keskenään ristiriidassa: - kaupan helpottaminen, - näiden järjestelmien petollisen hyödyntämisen torjunta, jotta tullietuuksia myönnettäisiin ainoastaan niille, jotka on nimetty järjestelmien edunsaajiksi. Tullietuusjärjestelmien toimintahäiriöiden analysointijärjestelmien lujittamiseksi. Varsinaisen tiedonannon on määrä koostua kahdesta osiosta. Ensinnäkin on määrä esittää tarkka analyysi toimintahäiriöistä. Toiseksi analyysin perusteella on esitettävä ehdotuksia järjestelmien soveltamisedellytysten uudistamiseksi. Tullietuusjärjestelmien toimijat Tullietuusjärjestelmien toimijat ovat usein vastuussa tästä tilanteesta, mutta kärsivät siitä myös itse. - Yhteisön toimijat: näiden järjestelmien käyttäjinä ja edunsaajina ne joutuvat myös ensimmäisinä kärsimään järjestelmien toimintahäiriöistä, jotka haittaavat erityisesti tuojia tullivelan maksuvelvollisina. Yhtenäinen oikeuskäytäntö asettaa tältä osin näiden liittyvän liiketaloudellisen riskin, järjestelmien käyttöön olennaisesti tuojien kannettavaksi - Jäsenvaltioiden tulliviranomaiset, niillä on suuri vastuu näiden järjestelmien järjestelmien soveltamisesta, koska niiden asiana on soveltamisessa esiintyvät puutteet sekä periä kierretyt tullit; todeta petokset ja - Edunsaajamaiden myöntämisestä; viranomaiset, jotka vastaavat alkuperätodistusten - Kolmansien maiden tuottajat ja viejät, joiden kuuluu pyytää kolmansien maiden viranomaisia myöntämään alkuperätodistukset. Esitetyt vastaukset Vastauksina esitetään, että on muun muassa: ratkaistava aiemmat tapaukset oikeuskäytännön mukaisesti tapahtumahetkellä olemassa olleen lainsäädännön perusteella; oikeuskäytännössä todetaan, että luottamusta alkuperätodistukseen ei tavallisesti suojella, sillä tämä seikka muodostaa "tavanomaisen liiketoiminnallisen riskin", palautettava luottamus näihin järjestelmiin erityisesti huolehtimalla siitä, että jäsenvaltiot, soveltamisesta, jotka ensi sijassa vastaavat toteuttavat sen yhtenäisesti ja yhdenmukaisesti, järjestelmien saatettava kaikki näiden järjestelmien toimijat vastuullisiksi niiden keskinäisen edun nimissä, jotta ne noudattaisivat asiaan liittyviä velvoitteitaan, ja luoda niille edellytykset siihen; annettava säädöksiä tarpeen mukaan. Sisällysluettelo 1. Johdanto 1. 1 Tullietuusjärjestelmät: yhteisö maailman laajimman kauppaetuussopimusten ja -järjestelmien kokonaisuuden ytimessä 1. 2 Lukuisia toimintahäiriöitä tullietuusjärjestelmien soveltamisessa 1. 3 Tämän tiedonannon tavoitteet 2. Tullietuusjärjestelmien olemassaolon svvt« vaikutus ia muoto 2. 1 Poliittiset, historialliset ja maantieteelliset syyt 2. 2 Olennainen poliittinen ja taloudellinen vaikutus 2. 3 Tullietuusjärjestelmät: kaksi erilaista oikeudellista muotoa 3. Tullietuusjärjestelmien toiminta 3. 1 Näiden järjestelmien kattama kaupan ala 3. 2 Tullietuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevat säännöt 3. 2. 1 Tullietuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen tavoitteet 3. 2. 2 Tullietuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen perusmekanismit 4. Tullietuusjärjestelmien toimijat 4. 1 Taloudelliset toimijat 4. 1. 1. Yhteisön ulkopuoliset toimijat 4. 1. 2. Yhteisön tuojat 4. 1. 3. Tuojien vilpitön mieli ja liiketaloudellinen riski 4. 2. Edunsaajamaiden viranomaiset 4. 3. Jäsenvaltioiden viranomaiset 5. Tullietuusjärjestelmien soveltamisessa esiintyvät toimintahäiriöt 5. 1. Tullietuuskohteluun oikeuttavaan alkuperään liittyvien sääntöjenvastaisuuksien tai petosten muodot 5. 2 Kyseiset tuotteet 5. 3. Toimijoiden ja viranomaisten vastuu näistä toimintahäiriöistä. 5. 3. 1. Yhteisön ulkopuoliset toimijat 5. 3. 2. Yhteisön toimijat 5. 3. 3. Edunsaajamaiden viranomaiset 5. 3. 4. Jäsenvaltioiden viranomaiset 5. 4 Tuojien valitukset 5. 5 Toimintahäiriöt erityisesti vähiten kehittyneissä maissa 6. Tullietuusjärjestelmien soveltamisvaikeuksien seuraukset 6. 1 Seuraukset yhteisön politiikan kannalta 6. 1. 1 Seuraukset tuottajille 6. 1. 2 Seuraukset tuojille 6. 2 Taloudelliset seuraukset kolmansille maille 6. 3 Seuraukset jäsenvaltioille ja komissiolle 7. Tullietuusjärjestelmien tulevaisuus 7. 1 Laajenemisen valmisteluja sen vaikutus tullietuusjärjestelmiin 7. 2 Tiettyjen tuotteiden tullietuuksien vähentäminen 7. 3 Alkuperäsääntöjen soveltuvuus kansainvälisen kaupan uuteen tilanteeseen 8. Komission valinta 9 Tullietuusjärjestelmien toimintahäiriöiden korjaamiseen tarvittavat toimet 9. 1 Parhaillaan toteutettavat toimet 9. 1. 1 Tullietuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen ajanmukaistaminen 9. 1. 2 Tullietuusjärjestelmien hallinnon antaminen edunsaajamaiden tullihallintojen tehtäväksi 9. 1. 3 Edunsaajamaille tiedottaminen 9. 1. 4 Etuusjärjestelmien käytännöllisen soveltamisen tarkastukset yhteisössä 9. 2 Välineet: tilannekatsaus ja puutteet 9. 2. 1 Nykyiset välineet 9. 2. 2 Puutteet ja puuttuvat välineet 9. 3 Toteutettavat toimet 9. 3. 1 Nykyisten säännösten entistä tarkemman soveltamisen edistäminen 9. 3. 2 Nykyisten puutteiden korjaaminen aiheellisin säännöksin 9. 3. 3 Välineen täydentäminen lisätoimin 9. 3. 4 Tulevaisuuden valmistelu Liitteet I : a) Sopimusten ja muiden tullietuusjärjestelmien luettelo (1. 7. 1997) b) Luettelo tulliliitoista, joissa yhteisö on osapuolena c) Sisäiset toimenpiteet II : Havaitut petokset 1. Johdanto tutkimaan, miten Perustamissopimuksen 152 artiklan määräysten mukaisesti (tullivelan jälkikannosta 28 päivänä toukokuuta 1996 tehty päätös N:o 96/C 170/011) neuvosto pyysi tiettyihin komissiota tullietuusjärjestelmien soveltamisessa esiintyviin ongelmiin ja erityisesti kantoon liittyviin ongelmiin; osa näistä kantoon liittyvistä ongelmista johtuu edunsaajina olevien aiheuttamista sääntöjenvastaisuuksista, joita yhteisön toimijat eivät voi kohtuudella havaita. kokonaisratkaisu viranomaisten löydettäisiin kolmansien toimien maiden Vastatessaan neuvoston pyyntöön komissio katsoo samalla, kuten jo aiemminkin, että on tarpeen käsitellä myös muita tullietuusjärjestelmien soveltamisen näkökohtia, näihin joissa toimintahäiriöihin on pidettävä mielessä yhteisön kehitysapusitoumukset, tarve lujittaa taloussuhteita kumppaneihimme, tullilainsäädännön noudattaminen sekä toimijoiden ja yhteisön talousarvion oikeutetut edut. toimintahäiriöitä. Etsittäessä ratkaisuja lukuisia esiintyy 1. 1 Tullietuusjärjestelmät: yhteisö maailman laajimman kauppaetuussopimusten ja -järjestelmien kokonaisuuden ytimessä Yleisesti ottaen yhteisö on kiistatta jo maailman avoimin markkina-alue, ja se on luonut itselleen yleismaailmallisesti merkittävän poliittisen aseman suurelta osin juuri avoimen kauppapolitiikkansa avulla. ja tehnyt tullisopimuksia tai myöntänyt joitakin muita maita Lisäksi yhteisö on lähes kahdellesadalle maalle tai alueelle. Itse asiassa kaikki maailman maat Yhdysvaltoja, Japania jonkin tullietuusjärjestelmän edunsaajia (katso liite I). Järjestelmien kattama tuotevalikoima sekä (lauseke suosituimmuuskohtelusta) vaihtelevat järjestelmästä toiseen. Nykyisellään arviolta puolet yhteisöön suuntautuvasta tavaratuonnista kuuluu jonkin tällaisen järjestelmän piiriin. lukuun ottamatta ovat yhteisön suosituimmuustulleihin etuusmarginaali tullietuuksia nähden Tähän ongelmakenttään liittyvät vastaavasti myös ne tulliliitot, joissa yhteisö on osapuolena. 1. 2 Lukuisia toimintahäiriöitä tullietuusjärjestelmien täytäntöönpanossa ja tutkimus- säännöllisesti omilta toimintahäiriöistä. Se on tarkastusyksiköiltään, saa Komissio tullietuusjärjestelmissä tilintarkastustuomioistuimelta esiintyvistä jonkin aikaa sitten käynnistänyt jäsenvaltioiden kanssa valvontatoimia näiden järjestelmien soveltamisessa esiintyvien ongelmien tunnistamiseksi. Onkin käynyt ilmi, että kyseiset toimintahäiriöt johtuvat tavasta, jolla eri osapuolet (edunsaajamaiden ja yhteisön viranomaiset ja toimijat) soveltavat näitä tietyistä lainsäädännön puutteista. jäsenvaltioilta jo jättävät niitä soveltamatta, ja/tai tietoja järjestelmiä sekä tai Kuten jäljempänä ilmenee, erityisesti alkuperäsääntöjen noudattamatta jättämisellä hankitusta aiheettomasta etuuskohtelusta syntyvä kaupallinen etu on näiden tulli vaikutusten toimintahäiriöiden ytimessä. Haitallisten ongelmakentän 1 EYVL N:o C 170, 14. 6. 1996, s. 1 (aiheettomasti myönnetyt etuustullit) lisäksi tällä aiheettomalla edulla on vääristäviä vaikutuksia kauppapolitiikkaan, mukaan lukien ne kauppapolitiikan alat, joilla on eniten merkitystä yhteisön taloudelle (polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ja määräkiintiöiden kiertäminen). Yhteisön valtuuskuntien käynneillä edunsaajamaissa on käynyt ilmi, että näiden tutkimusten perustana olevat petosepäilyt ovat hyvin laajalti oikeutettuja, sillä tässä yhteydessä toimet edustavat usein 70-100 %:a tarkastetusta tuonnista. Liitteessä II oleva yhdistetty taulukko antaa kattavan kuvan näiden menettelyjen aiheuttamista vahingoista. todetut sääntöjenvastaiset Nämä petokset ovat paitsi poliittisesti ja taloudellisesti sietämättömiä, myös uhkana näiden järjestelmien tavoitteiden saavuttamiselle, yhteisön teollisuuden kilpailukyvylle ja selviytymiselle sekä kauppavaihdon vilpittömyydelle. Lisäksi toimijoiden oikeutettu ja välttämätön luottamus näihin järjestelmiin on järkkynyt vakavasti, ja toisaalta seurauksena ovat myös suuret yhteisön omien varojen häviöt. Tämän ongelman laajuuden huomioon ottaen komissio päätti käynnistää asiassa yhteisen pohdinnan, jonka päätelmät ovat tämän tiedonannon aiheena. 1. 3 Tämän tiedonannon tavoitteet Tämän tiedonannon aiheena on siis näiden järjestelmien soveltamisessa ilmenneiden toimintahäiriöiden analysointi järjestelmien tavoitteisiin nähden. On tutkittava myös näiden toimintahäiriöiden syyt ja niiden seuraukset niin yhteisölle kuin edunsaajamaillekin, taloudellisille toimijoille ja yhteisön omille varoille, jotta voitaisiin ehdottaa aiheellisia ratkaisuja, joilla pyrittäisiin kahteen tavoitteeseen: järjestelmien soveltamisen tehostamiseen muistuttamalla niiden eri toimijoiden vastuusta panematta kuin toimintahäiriöitä liian yksipuolisesti minkään yksittäisen toimijan vastuulle; edunsaajamaissakin, jäsenvaltioissa niin yhteisön kauppapolitiikan noudattamisen takaamiseen siten, että varmistetaan sen sopusointuinen soveltaminen ja sen kumppanien, erityisesti vähiten kehittyneiden maiden, kehityksen tukemistavoitteen edistäminen. 2. Tullietuusjärjestelmien olemassaolon syyt, vaikutus ia muoto 2. 1 Poliittiset, historialliset ja maantieteelliset syyt järjestelmien kautta yhteisö edistää kehitysaputavoitteitaan. Tässä Näiden tarkoituksessa on neuvoteltu Lomén yleissopimus sekä merentakaisiin maihin ja alueisiin (MMA) sovellettavat järjestelmät. Yhdistyneiden kansakuntien piirissä yhteisö puolestaan pitää yllä maailman laajinta yhteistä tullietuusjärjestelmää (SGP), jonka edunsaajina ovat pääosin Aasian ja Latinalaisen Amerikan maat. Toisaalta yhteisö on 1970-luvun alusta asti valmistellut jokaista liittymisaaltoa neuvottelemalla kauppasopimuksia, joilla on toteutettu asteittain vapaakauppa ennakkoehtona uusien jäsenvaltioiden varsinaiselle liittymiselle. Tätä strategiaa on noudatettu Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) kanssa ja nyttemmin Keski- ja Itä- Euroopan maiden (KIE-maiden) kanssa. Kaikkien yhteisön uusien jäsenvaltioiden liittymisen edellä onkin tehty tai tehdään sopimuksia tullietuusjärjestelmistä. Lisäksi yhteisö pitää yllä läheisiä taloussuhteita naapureihinsa, kuten Norjaan, Islantiin (Euroopan talousalueen ET An kautta), Sveitsiin (EFT An kautta), Välimeren maihin tai tiettyihin maihin, joiden kanssa yhteisö on tehnyt tulliliiton (Andorra, San Marino, Turkki). 2. 2 Olennainen poliittinen ja taloudellinen vaikutus Näiden järjestelmien piirissä yhteisöön täysin tullitta tai alennetuin tullein. tavaroita, erityisesti teollisuustuotteita, tuodaan Yleisesti ottaen järjestelmät ovat osa yhteisön kauppapolitiikkaa ja toimivat tärkeänä tukena sen ulkopolitiikalle. Niillä on keskeinen asema erityissuhteiden luomisessa kumppaneihimme, kuten esimerkiksi ETAan kuuluviin kolmansiin maihin. Järjestelmien suomat tullietuudet kannustavat näet toimijoita tekemään hankintoja kumppanimaasta. jonka tarkoituksena on helpottaa kehitysmaista peräisin olevien tuotteiden pääsyä yhteisön markkinoille ja samalla edistää raaka-aineiden jalostusta, teollistumista ja sijoituksia. Järjestelmien lopullisena tavoitteena onkin näiden maiden kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen asteittainen ja sopusointuinen edistäminen. lisäksi kehityspolitiikan väline, Järjestelmät ovat Tältä osin muistutetaan, että komissio esitti vähiten kehittyneiden maiden markkinoillepääsyn parantamista koskevassa (KOM 97/156 lopullinen, 16. huhtikuuta 1997) analyysinsä ja tavoitteensa yhteisön markkinoiden avaamisesta näille maille keinona edistää niiden yhdentymistä maailmantalouteen. Komissio on myös esittänyt vihreän kirjan Euroopan unionin ja AKT-maiden välisistä suhteista 2000-luvun alussa; tämän vihreän kirjan tarkoituksena on lujittaa Euroopan unionin ja näiden valtioiden välisiä poliittisia ja taloudellisia siteitä. tiedonannossaan 2. 3 Tullietuusjärjestelmät: kaksi erilaista oikeudellista muotoa Kansainvälistä kauppaa sääntelevien elinten antamien määräysten mukaisesti tullietuusjärjestelmät voivat noudattaa jompaakumpaa seuraavista oikeudellisista muodoista, joilla on merkitystä myös niiden soveltamiselle; ne ovat joko: sopimusperusteisia (sopimukset), eli ne neuvotellaan ja ne ovat useimmiten kokonaan tai osittain vastavuoroisia (ETA, EFTA, KJE-maat, sopimukset Välimeren maiden kanssa, Lomén yleissopimus, tulliliitot); - itsenäisiä, eli niitä ei neuvotella eivätkä ne ole vastavuoroisia (MMA, SGP, tietyt entisen Jugoslavian maat). 3. Tullietuusjärjestelmien toiminta 3. 1. Näiden järjestelmien kattama kaupan ala Kaikki edunsaajina olevien kolmansien maiden kanssa käytävä kauppa ei välttämättä kuulu tullietuusjärjestelmien piiriin. Se, että jokin maa on tiettyjen tuotteiden osalta oikeutettu tullietuuksiin, ei näet merkitse, että kaikki näiden tuotteiden vienti tapahtuu yhteisön tullietuusjärjestelmän piirissä. Kaikkiin etuussopimuksiin ja -järjestelmiin liittyy taloudellisia ja tullia koskevia vaatimuksia (nimikkeistö, tullausarvo ja etenkin alkuperäsäännöt), joita tuotteiden on noudatettava, jotta niihin voitaisiin soveltaa etuuskohtelua. Tuotteista, joita järjestelmä ei kata tai jotka eivät noudata vaatimuksia, on niitä yhteisöön tuotaessa maksettava yhteisen tullitariffin (CCT) mukainen täysi tulli. On myös huomattava, että nämä järjestelmät ovat ainoastaan valinnaisia. 3. 2 Tullietuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevat säännöt Edellä 3. 1 kohdassa mainituista vaatimuksista olennaisia ovat ne, jotka tunnetaan "alkuperäsääntöinä". Näistä säännöistä laaditaan tavallisesti pöytäkirja tai erityinen asiakirja, joka useimmiten liitetään kyseisiin sopimuksiin tai järjestelyihin. 3. 2. 1 Tullietuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen tavoitteet Tullietuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen tavoitteena on rajata oikeus tullietuuksiin koskemaan kumppanimaiden tai edunsaajamaiden tuotteita aiheuttamatta kaupan vääristymiä, jotka haittaisivat kauppaa yhteisön kanssa. Näiden periaatteiden noudattamisen lisäksi sääntöjen tarkoituksena on yhtäältä edistää keskinäisiin etuihin perustuvaa taloudellista yhdentymistä sopimussuhteittemme edunsaajamaiden teollisuudenalojen kehitystä antamalla niille keinot hallita omien varojensa hyödyntämistä niille edullisella tavalla. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi alkuperäsäännöt, jotka eivät juuri vaihtele eri järjestelmissä, sisältävät standardeja, joiden tarkoituksena on rajoittaa muista kuin edunsaajamaista tai peräisin olevien raaka-aineiden käyttöä ja pitää yllä kumppani- edunsaajamaan olennaista jalostustoimintaa kestävällä tavalla. toisaalta edistää kautta ja tarpeisiin vastaamiseksi tullietuuskohteluun Taloudellisen yhdentymisen sanotuilla oikeuttavaa alkuperää koskevia "kumulaatiovälineillä", joiden avulla edunsaajamaa voi käyttää toisesta edunsaajamaasta ja/tai yhteisöstä peräisin olevia tuotteita. "Kumulaation" laajuus mukautetaan tavoitteena olevaan yhdentymistasoon. täydennetään niin sääntöjä 3. 2. 2 Tullietuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen perusmekanismit Esimerkiksi tämän vuoden alussa yhteisön, EFTA-maiden ja KIE-maiden1 välillä voimaan tulleiden alkuperäsääntöjen perusteella etuuskohtelu rajataan kyseisistä maista peräisin oleviin seuraavat vaatimukset. tavaroihin, joita koskevat 1 Vertaa esimerkiksi EYVL N:o L 343, 31. 12. 1996, EY:n ja Tsekin tasavallan välinen Eurooppa- sopimus 10 - niiden on oltava joko kokonaan siellä tuotettuja tai riittävässä määrin siellä käsiteltyjä (tällöin noudatettavat vaatimukset, jotka vahvistetaan tuotekohtaisesti, ovat pöytäkirjojen liitteessä), - niiden on oltava tullien alaisia, ja riittävässä määrin käsiteltyjen tuotteiden tuottamiseen käytettyjen, kolmansista maista peräisin olevien osien tulleista ei ole saanut suorittaa palautuksia, - ne on täytynyt kuljettaa suoraan yhteisöön; - niiden mukana on oltava erityinen todistus siitä, että ne on tuotettu vaadituin edellytyksin. Etuuskohtelu koskee myös: - - - tavaroita, joiden tuotannossa on käytetty kahdesta kumppanimaasta, esimerkiksi yhteisöstä ja Slovakiasta, peräisin olevia tuotteita (kahdenvälinen kumulaatio); tavarat, joiden tuotannossa on käytetty kolmesta tai useammasta kumppanimaasta, esimerkiksi yhteisöstä, Sveitsistä ja Sloveniasta, peräisin olevia tuotteita (diagonaalinen kumulaatio); tavarat, joiden tuotannossa on käytetty useasta alueelliseen ryhmittymään kuuluvasta maasta, esimerkiksi Vietnamista, Indonesiasta, Singaporesta, ASEANin jäsenmaista, peräisin olevia tuotteita (alueellinen kumulaatio); - tavarat, jotka on tuotettu peräkkäisten jalostusten tuloksena esimerkiksi ETAssa (kokonaiskumulaatio). 4. Tullietuusjärjestelmien toimijat 4. 1 Taloudelliset toimijat Koska etuuskohtelu on tiettyjen maiden kanssa käydyn kaupan yhteydessä tarjottu järjestely, sitä ei myönnetä ilman eri toimenpiteitä, vaan se perustuu taloudellisten toimijoiden vapaaehtoiseen menettelyyn: viejä toimittaa omasta aloitteestaan tai pyynnöstä asiakkaalleen etuuskohteluun oikeuttavan todistuksen, ja tuoja päättää esittää sen tulliviranomaisille tuonnin yhteydessä. 4. 1. 1. Yhteisön ulkopuoliset toimijat Varmistettuaan, että tuotteet täyttävät etuuskohtelun soveltamiseen vaaditut edellytykset, viejien on jätettävä vientimaan toimivaltaisille viranomaisille muodollinen hakemus alkuperätodistuksen myöntämisestä ja toimitettava näille kaikki aiheelliset tiedot. Alkuperätodistuksesta koituvan taloudellisen hyödyn vuoksi alkuperätodistuksen toimittaminen tai toimittamatta jättäminen on merkitsevä seikka neuvoteltaessa sopimusta yhteisön tuojan kanssa (tai peräkkäisiä sopimuksia mahdollisen välittäjän, asiamiehen tai jälleenmyyjän kanssa). n Kun alkuperätodistus on myönnetty, viejä toimittaa sen tuojalle suoraan tai välittäjän kautta. 4. 1. 2. Yhteisön tuojat Edellä 4. 1. 1 kohdassa kuvattujen kaltaisista neuvotteluista seuraa, että käytännössä tuoja tietää, myydäänkö tavarat sille alkuperätodistuksella varustettuina vai ilman todistusta, jo ennen kuin vientimaan viranomaisille esitetään hakemus alkuperätodistuksen myöntämiseksi. Tuoja vastaa kaikkien tuonti-ilmoituksen tietojen (laji, alkuperä, arvo, määrä, pyyntö etuuskohtelun siis oikeudellisessa vastuussa jäsenvaltioiden viranomaisille minkä tahansa tällaisen tiedon virheellisyyden seurauksista. jne. ) oikeellisuudesta soveltamisesta ja on 4. 1. 3 Tuojien vilpitön mieli ja liiketaloudellinen riski Ilmeisistä kaupallisista ja teknisistä syistä (huoltopalvelun järjestäminen, hygieniakysymykset jne. ) tuoja varmistaa yleensä tuotteiden laadun ennen sopimusten tekoa ja niiden täytäntöönpanon aikana, minkä vuoksi tuojalla on väistämättä asiaankuuluvat tiedot näiden tuotteiden alkuperäasemasta. Tuojan tämän alan tietämys voi olla passiivista (viejältä saadut tiedot) tai aktiivista (kun se vaatii toimittajaansa käyttämään tiettyjä osia tai raaka-aineita tai hankkii ne sille itse). Tältä osin komissio muistuttaa, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti luottamusta alkuperätodistuksen pätevyyteen ei tavallisesti suojella, sillä se muodostaa tavanomaisen "liiketaloudellisen. riskin"1. Tuoja voi vedota vilpittömään mieleensä ainoastaan, jos toimivaltaiset viranomaiset ovat tehneet aktiivisen virheen alkuperätodistuksissa eli "jos toimivaltaiset viranomaiset ovat itse luoneet perustan tälle luottamukselle" (vertaa yhdistetyissä asioissa C 153/94 ja C 204/94 - "Faroe Seafood" 14 päivänä toukokuuta 1996 annettu yhteisöjen tuomioistuimen tuomio). Tässä yhteydessä on huomautettava, että todellisia "vilpittömän mielen" tilanteita, joihin tuojat säännöllisesti vetoavat yrittääkseen välttää tullien kannon, tapauksissa "liiketaloudellisen riskin" käsite jo sinänsä estää vapauttamasta tuojia yhteisön tullikoodeksissa määritellyistä velvoitteistaan. esiintyy ainoastaan harvoin. Näissä erityisissä Lisäksi tuojien on täysin mahdollista lisätä sopimuksiinsa suojalausekkeita, kuten ne usein tekevätkin, jotta mahdollisten väärien alkuperätodistusten taloudelliset seuraukset kohdistuisivat niiden toimittajiin, kuten monien muidenkin liiketoimen osien (laatu, määrä, toimitusehdot jne. ) osalta tapahtuu. 4. 2. Edunsaajamaiden viranomaiset 1 Asia Van Gend & Loos NV, yhdistetyt asiat 98 ja 230/83, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 13. 11. 1984. 12 tuotteet oikeutettuja etuuksiin. Etuusjärjestelmiin Jäsenvaltioiden tulliasemat eivät aina pysty itse määrittämään tuonnin yhteydessä, liittyvissä yhteisön ovatko sopimuksissa annetaan edunsaajamaiden tehtäväksi järjestelmässä, jonka on tarkoitus perustua yhteistyöhön ja luottamukseen. alkuperätodistusten myöntäminen asetuksissa ja Kolmansien maiden viranomaisten kuuluu nimetä tätä varten viranomaiset, joiden tehtävänä on tarkistaa viennin yhteydessä, täyttävätkö tuotteet etuuskohteluun oikeuttavat edellytykset, ennen kuin viejien esittämät hakemukset todistusten myöntämisestä hyväksytään. Näillä viranomaisilla on myös velvoite toimittaa jäsenvaltioille (tiettyjä määräaikoja noudattaen) tiedot, joiden avulla nämä voivat epäilyttävissä tapauksissa tuonnin yhteydessä tai sen jälkeen varmistaa, että tuotteet ovat todella oikeutettuja etuuskohteluun. Edunsaajamaiden etuusjärjestelmiä koskevissa menetelmiä" koskevassa luvussa. avunantovelvoitteen sopimuksissa edellytykset ja kaikissa esitetään järjestelyissä "hallintoyhteistyön 4. 3. Jäsenvaltioiden viranomaiset Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tehtävänä on tarkastaa ja hyväksyä tuonti- ilmoitukset ja tehdä kaikki tarpeellisilta vaikuttavat tarkastukset, kun tavarat on tuotu yhteisön tullialueelle. lailliseen Viranomaisten tarkastusvaltuuksia sovelletaan siis myös tullietuusjärjestelmien piiriin kuuluvaan tuontiin. Koska tuotteiden alkuperää on vaikea tarkastaa paikalla, viranomaisilla on lisäksi valtuudet pyytää tätä varten apua edunsaajamailta, kuten 4. 2 kohdassa muistutetaan. toimivaltaan perustuvia itsenäisiä Jäsenvaltioiden viranomaiset pyytävät edunsaajamaiden viranomaisia yhtäältä tarkastamaan niiden myöntämiksi väitettyjen todistusten aitouden ja sisällön ja toisaalta toimittamaan jäsenvaltioiden viranomaisille tiedot, joiden avulla nämä voivat varmistaa, että tavarat ovat todella oikeutettuja etuuskohteluun. Tiedot, joita pyydetään pistokokeiden yhteydessä tai perustellun epäilyn vuoksi, on siis toimitettava tiukkoja määräaikoja noudattaen. Jos näiden määräaikojen kuluessa ei saada vastausta tai jos vastaus ei ole tyydyttävä, oikeutta etuuskohteluun ei vahvisteta, joten jäsenvaltiot epäävät etuuskohtelun, mistä seuraa, että maksettavat tullit pannaan kantoon. Tarkastuksen yhteydessä jäsenvaltioiden viranomaiset ehdottavat tuojalle tavaroiden luovutusta sillä varauksella, että toteutetaan tarvittavat varotoimenpiteet, jos viranomaiset päättävät keskeyttää etuuskohtelun myöntämisen tarkastustuloksia odotettaessa. Tämä merkitsee käytännössä että tarpeellisiksi katsotut vakuudet olisi perittävä maksettavien tullien suuruisina silloin, kun on olemassa perusteltu epäily. järjestelmän logiikassa, ja Jäsenvaltioiden oikeus vedota hallintoyhteistyöhön on siis ratkaiseva tekijä näiden järjestelmien oikean soveltamisen tarkastusmenettelyssä. Kokemus on kuitenkin osoittanut, että tässä tarkoituksessa tehdyt tarkastukset tehostuvat huomattavasti, kun niitä ennen, niiden yhteydessä tai niiden jälkeen tehdään tarpeen mukaan 13 tarkastuksia ja tutkimuksia, jotka jäsenvaltiot itse toteuttavat joko yksin tai yhteisön yhteensovittamisen piirissä. Koska tullietuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisen välittömänä seurauksena on sääntöjenvastaisuus tai petos, jäsenvaltioiden on lisäksi ilmoitettava komissiolle asiaa koskevat epäilynsä tai toteamuksensa silloin, kun ilmoittaminen on yhteisön edun mukaista, jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden ja komission yhteistyöstä tulli- ja lainsäädännön oikean soveltamisen varmistamiseksi maatalousasioita koskevan annetun muutetun asetuksen (ETY) N:o 1468/811 säännösten mukaisesti. Kuten yhteisöjen tuomioistuin äskettäin vahvisti (edellä mainittu Faroe Seafood tullien kannon, kun yhteisön -tuomio), jäsenvaltiot voivat tutkintavaltuuskuntien toteuttamat tarkastukset eivät ole vahvistaneet tarkastettavien tuotteiden oikeutta etuuskohteluun. toteuttaa lisäksi Hallintoyhteistyö on siis olennainen osa näiden järjestelmien moitteetonta toimintaa, mutta sen tehokkuus riippuu siitä, hyödyntävätkö edunsaajamaiden ja jäsenvaltioiden viranomaiset sen säännöksiä täysimittaisesti. 5. Tullietuusjärjestelmien soveltamisessa esiintyvät toimintahäiriöt Vaikka kumppanimailla onkin yhteinen hallintoyhteistyön väline, jota parannettiin ja laajennettiin huomattavasti sopimusten uudelleenneuvottelujen ja uuden SGP- järjestelmän toteutuksen aikana, on todettava, että toimintahäiriöitä on paljon, että ne ovat pahenemassa ja että niiden välittömänä seurauksena on etuuskohteluun oikeuttamattomien tuotteiden aiheeton pääsy sen piiriin. Aiheeton pääsy etuuskohtelun piiriin voi johtua tavaroiden virheellisestä tariffiin luokittelusta, tullausarvon virheellisestä ilmoittamisesta tai useimmiten siitä, että kyseiset toimijat eivät noudata alkuperäsääntöjä. Toimintahäiriöt tunnistetaan pääosin tutkimuksissa ja/tai tarkastusvaltuuskuntien matkoilla, jotka voivat olla joko yhteisön tasolla yhteensovitettuja tai jäsenvaltioiden toteuttamia kattavuus (esimerkiksi Bangladeshin mahdollistaa kaikkien havaittujen ongelmien kartoittamisen. tekstiilituotteet); niiden Nämä tutkimukset, jotka keskittyvät petosaltteimpien tuotteiden tuontiin, osoittavat, että mikään näistä järjestelmistä ei ole suojassa toimintahäiriöiltä ja että hallinnon perusrakenteiden laatu ei välttämättä ole suorassa yhteydessä petosten laatuun. 5. 1. Tullietuuskohteluun oikeuttavaan alkuperään liittyvien sääntöjenvastaisuuksien tai petosten muodot Tähän mennessä todettujen tapausten analyysin perusteella voidaan tunnistaa useita sääntöjenvastaisuuksien tai petosten muotoja, jotka kuvaillaan jäljempänä. On selvää, että kaikkein eniten esiintyy juuri vaikeimmin havaittavia muotoja: 1 EYVL ETY N. o L 144, 2. 6. 1981, muutettu EYVL:ssä ETY N:o L 90, 2. 4. 1987. 14 muodollisesti sääntöjenvastaiset (epätäydelliset, allekirjoittamattomat ja/tai viranomaisten vahvistusta vailla olevat) todistukset, aidot mutta sopimuksen tai järjestelmän piiriin kuulumatonta tuotetta koskevat todistukset, väärät tai väärennetyt todistukset. Näiden tapausten havaitseminen ei yleensä tuota erityisiä vaikeuksia; aidot todistukset, jotka on kuitenkin myönnetty tuotteille, joita ei ole tuotettu edunsaajamaassa. Ne voidaan havaita hallintoyhteistyön avulla, mutta havaitseminen saattaa osoittautua hankalaksi, jos todistusten myöntämisestä tai tarkastuksesta vastaavat viranomaiset myötäilevät petosten harjoittajia; aidot todistukset, jotka on kuitenkin myönnetty tuotteille, jotka on tuotettu edunsaajamaassa alkuperäsääntöjä noudattamatta: nämä tapaukset ovat suurena enemmistönä (esimerkiksi israelilainen appelsiinimehu). tapausten Hallintoyhteistyön havaitsemisessa, mutta sillä ei voida korvata tutkimustoimia, jotka jäsenvaltioiden on joka tapauksessa toteutettava toimijoiden suhteen. tärkeä merkitys näiden täytäntöönpanolla on 5. 2. Kyseiset tuotteet Mikään ryhmä ei ole suojassa näiltä toimintahäiriöiltä, mutta tutkimukset keskittyvät etenkin petosaltteimpiin tuotteisiin, jotka heijastavat laajalti kunkin järjestelmän edunsaajamaiden vientiteollisuuden erikoistumista ja joissa toimijat saavat petoksesta eniten etua (esimerkiksi turkkilaiset televisiot). Liitteen II yhdistetyissä taulukoissa esitetään eräitä petostapauksia ja toteutuneet perintäasteet, tuodaan esille ongelman laajuus ja petosaltteimmat tuotteet sekä osoitetaan saatujen tulosten riittämättömän hyödyntämisen haitallinen vaikutus järjestelmien moitteettomaan toimintaan kokonaisuudessaan. 5. 3. Toimijoiden ja viranomaisten vastuu näistä toimintahäiriöistä, 5. 3. 1. Yhteisön ulkopuoliset toimijat eivät. Lisäksi Alkuperäsääntöjen perusajatukseen kuuluu, että näillä toimijoilla on kaikki mahdollisuudet saada tietoonsa, ovatko niiden valmistamat tuotteet sääntöjen mukaisia vai rajallista tuotevalikoimaa samoille markkinoille, ja tuotteita koskevat usein samat säännöt. Tutkimuksista ilmenee, että toimija voi harvoin vedota todelliseen tietämättömyyteen alkuperäsäännöistä. Näiden sääntöjen tulkinnassa on kuitenkin ilmennyt tiettyjä ongelmia, kuten eri tullietuusjärjestelmien välinen sekaannus. toimijat valmistavat yleensä yhteisön Toimittaessaan etuuskohteluun oikeuttamattomista tuotteista nämä toimijat antavat tuojille mahdollisuuden kiertää tavallisesti kannettavat tullit. Ne tietävät myyntiä edeltävän neuvottelun perusteella, että alkuperätodistuksen esittämisestä on tuojalle varmaa etua. alkuperätodistuksen tuojille 15 Suurimmassa osassa todetuista tapauksista epärehelliset toimijat hankkivat alkuperätodistuksia yksinkertaisesti salaamalla tuotteiden todellisen aseman. Tarkastusten aikana tietyt toimijat painostavat viranomaisia viivyttääkseen tarkastusten tuloksia tai vaikuttaakseen niihin. 5. 3. 2. Yhteisön toimijat Tuojat ovat vastuussa tullille antamiensa ilmoitusten oikeellisuudesta, ja niiden edellytetään tuntevan alkuperäsäännöt, aivan kuten niiden on tunnettava tariffinimikkeistö ja muut tullimääräykset. Alkuperätodistuksen liittäminen tuonti-ilmoitukseen on tuojalle vapaaehtoinen menettely, joka saattaa tuojan velallisena vastuuseen tuonnin yhteydessä mahdollisesti maksamattomasta tullista, kuten komissio on aiemmin muistuttanut. tämän varotoimet Tästä tietoisena tuojan on erityisesti sopimuksia neuvotellessaan toteutettava tarvittavat ennen kauppasopimuksen tekoa tuoja voi myös esimerkiksi pyytää yhteisön tulliviranomaisilta arvion tuotteensa alkuperästä uuden, sitovia alkuperätietoja koskevan menettelyn kautta. Sen lisäksi, että tuoja voi tämän välineen avulla turvata liiketoimensa, sen käyttö voi olla todisteena tuojan vilpittömästä mielestä, jos tulliselvitysvaiheessa syntyy kiistaa1. kantamiseksi. vastuun Jo tiettyjen Tutkimukset osoittavat, että tutkimuksen kohteena olleiden edunsaajamaiden toimijoiden ja tiettyjen yhteisön toimijoiden välille voi syntyä tosiasiallinen yhteenkuuluvuus niiden yhteisen edun ja suotuisassa kauppasuhteiden toimintaympäristössä. Tämä yhteenkuuluvuus ilmenee usein yhteistoimintana erityisesti, kun on kyse edunsaajamaiden viranomaisten painostamisesta tarkastuksen ennakoitavien seurausten välttämiseksi tai sen vaikutuksen mitätöimiseksi. ylläpitämiseksi suojelemiseksi etuuskohtelun luomassa 5. 3. 3. Edunsaajamaiden viranomaiset Tutkimukset osoittavat, että laajimmat viime vuosina todetut petokset koskevat tuotteita, jotka on tuotu kehitystasoltaan hyvin erilaisista maista (esimerkiksi kankaita Malediiveilta ja katkarapuja Färsaarilta). Ne johtuvat tietyissä hallintoyhteistyön tapauksissa hallinnon rakenteellisista heikkouksista. säännösten noudattamatta jättämisestä ja 5. 3. 4. Jäsenvaltioiden viranomaiset Vaikka on todettu, että edunsaajamaat noudattavat hallintoyhteistyön säännöksiä hyvin epätasaisesti ja että sen tulokset siis ovat hyvin epävarmoja, jäsenvaltiot luottavat siihen edelleen liian usein tekemättä siitä kuitenkaan käytännön päätelmiä tutkimusten ja kannon osalta. Asetukset (EY) N:o 82/97, 19. 12. 1996, EYVL (EY) N:o L 17, 21. 1. 1997, s. 1, ja N:o 12/97, 18. 12. 1996, EYVL (EY) N:oL 9, 13. 1. 1997, s. 1. 16 Jäsenvaltiot panevat hyvin epätasaisesti täytäntöön varotoimenpiteitä, jotka olisi toteutettava tarkastusten käynnistyttyä erityisesti perustellun epäilyn yhteydessä; tämä luo kaupan vääristymistä suosivan tilanteen, hankaloittaa tullien kantoa niissä tapauksissa, joissa siihen päädytään, sekä vääristää eri toimijoiden kohtelua. yhteensovittamisponnistuksista Komission yhteisön tutkintavaltuuskuntien käyntien tuloksia hyödynnetään hyvin epätasaisesti, mikä helpottaa riidanalaisen tuonnin jatkamista ilman, että siitä koituu suurta riskiä toimijoille. huolimatta todistuksia, Toinen ongelma syntyy, kun jäsenvaltiot vetoavat siihen, että kolmas maa ei kantamatta jättää ole mitätöinyt sääntöjenvastaisuuksien toteamisen jälkeen. Tämä ei kuitenkaan kuulu lainsäädännön mukaisiin perusteisiin, vaan se on veruke, jota ei voida hyväksyä. Yhteisön oikeuskäytäntö on jatkuvasti vahvistanut ratkaisevaksi tullien kannon perusteeksi sen, että tuote ei oikeuta etuuskohteluun. voidakseen tullit toimiessaan Näin viranomaisille keinotekoisesti ja ilman oikeusperustaa. jäsenvaltiot siirtävät vastuunsa edunsaajamaiden 5. 4 Tuojien valitukset Yhteisön tuojat valittavat myös usein näiden järjestelmien toimintahäiriöistä ja erityisesti siitä, että perintätoimia toteutetaan kaksi kolme vuotta tuonnin jälkeen. tuojat saavat ilmennyt, että Voidaan kuitenkin todeta, että useissa tapauksissa, joissa todettiin petos tai liittyvistä sääntöjenvastaisuus, on tarkastuksista tietoja joko jäsenvaltiolta jo alkuvaiheessa tai viejiltä tarkastusten täytäntöönpanovaiheessa. Tässä tilanteessa tuojat tuntevat tarkastusten tulokset jo ennen kuin ne annetaan tarkastusta pyytäneiden viranomaisten käyttöön, mutta tuojat eivät kuitenkaan aina toteuta toimia saattaakseen tilanteensa kuntoon, ja tätä vielä edistävät mahdollisten kantomenettelyjen viivytykset. Näin toimiessaan tuojat pitkittävät omalta osaltaan sääntöjä noudattavien tuojien ja yhteisön tuottajien vahingoksi. toimintahäiriöiden kielteisiä vaikutuksia toimintaansa 5. 5 Toimintahäiriöt erityisesti kehitysmaissa. tarjoamista eduista ja voineet Näiden toimintahäiriöiden ja niihin osallisten toimijoiden ja viranomaisten vastuun toteaminen ei vapauta yhteisöä pohtimasta tällaisen tilanteen perussyitä erityisesti kehityspolitiikan näkökulmasta. Tältä osin on todettava, että yhteisön lainsäädäntö ei kohtele kaikkia edunsaajina olevia kumppanimaita tasa-arvoisesti. Monet niistä, etenkin Aasian kehittyvät kansantaloudet, ovat toki päässeet hyötymään tuntuvasti teoUistumiskehitystään yhteisön niille vertikaalisesti alkuperäsääntöjen teollisuudenalojaan sisäisten ja ulkoisten sijoitusvirtojen ja tarvittaessa alueellisen yhteistyön tuella. On kuitenkin muita maita, erityisesti vähiten kehittyneitä maita ja kehitystasoltaan niitä (Saharan eteläpuolinen Afrikka, saarivaltiot), jotka eivät ole voineet hyödyntää täysipainoisesti niille tarjottuja huomattavia kauppaetuja, koska talouden, toimielinten, hallinnon tai rahoituksen rakenteet usein estävät niitä pääsemästä teollisuuskehityksen alkuun. Näiden lujittaa yhdentämällä lähellä olevia maita tavoitteiden mukaisesti 17 heikkouksien vuoksi eräät näistä maista pyrkivät kehittämään teollisuudelle perustaa keskittymällä hyvin työvoimavaltaisiin jatkojalostustoimintoihin, joissa ei aina pystytä noudattamaan alkuperäsääntöjä. Komissio on äskettäin käsitellyt tätä ongelmakenttää tiedonannossaan vähiten kehittyneiden maiden yhteisön markkinoille pääsyn parantamisesta. johtaa ainoastaan tullietuusjärjestelmien kyseenalaistamiseen Tämän tilanteen ratkaisemiseksi tarvitaan aloitetta Yhtäältä ei toki voida ajatella, että luovuttaisiin vaatimasta kunnollisia tarkastuksia ja sääntöjen noudattamista, mikä ja niiden voisi kehityssuuntautuneisuuden kärsimiseen. Toisaalta ei myöskään ole ajateltavissa, että näiltä planeetan köyhimpiin kuuluvilta mailta evättäisiin niiden selviytymiselle elintärkeät edut. Komissio on jo esittänyt edellä mainitussa tiedonannossaan konkreettisia ehdotuksia alkuperäsääntöjen parantamiseksi siten, että niiden soveltamista yksinkertaistettaisiin ja selkeytettäisiin. Nämä samat näkökohdat otetaan huomioon myös näiden järjestelmien toimintahäiriöiden korjaamiseen tarvittavien, 9 kohdassa esitettyjen toimien määrittelyssä. 6. Tullietuusjärjestelmien soveltamisvaikeuksien seuraukset 6. 1 Seuraukset yhteisön politiikan kannalta Tämä tilanne vahingoittaa poliittisia ja taloudellisia suhteita kyseisiin maihin. Näillä toimintahäiriöillä on kielteisiä seurauksia erityisesti yhteisön kauppapolitiikalle, sillä ne haittaavat sen tehokkuutta ja uhkaavat aiheuttaa vahinkoa edunsaajamaiden kehitykselle edistämiseksi taloudelliselle tullietuusjärjestelmät nimenomaan kehitettiin ja toteutettiin. yhdentymiselle, joiden ja 6. 1. 1 Seuraukset tuottajille teollisuuspiirit, Yhteisön kilpailun vääristymisestä, sitä vastoin arvostelevat hyväksyttyjen toimenpiteiden ja niiden soveltamisen hölläkätisyyttä. Ne korostavat tilanteen vakavia seurauksia yhteisön työllisyyden ja yritysten selviytymisen kannalta. syntyvästä kärsivät jotka näin tuotteiden kanssa, jotka hyötyvät paitsi tavalla Yhteisön tuotanto joutuu kilpailemaan täysin ennakoimattomalla sellaisten tuonnista yhteisöön alennetuin tullein, myös kyseisen myönnytyksen saamiselle vahvistettujen edellytysten soveltamatta jättämisestä (mikä mahdollistaa esimerkiksi sellaisten osien käytön, jotka ovat vielä halvempia kuin itse edunsaajamaassa mahdollisesti tuotetut osat). Tällaisten tuotteiden hintoja yhteisön markkinoilla voidaan siten tai samankaltaisia tuotteita tuottavien yhteisön yritysten joutumista konkurssiin. ja edistää näin samanlaisia laskea keinotekoisesti Vaikka yhteisön teollisuuden on joskus vaikea hyväksyä tiettyjä yhteisön myönnytyksiä kolmansille maille, sillä on joka tapauksessa oikeus vaatia, että nämä myönnytykset rajataan tosiasiallisesti niihin tuotteisiin ja maihin, joille ne on tarkoitettu ja jotka täyttävät näissä järjestelmissä määrätyt edellytykset ja vaatimukset; tämä pätee erityisesti silloin, kun tullietuuskohteluun oikeuttavaan alkuperään kiertää päätarkoituksena kauppatoimenpiteitä, kuten kiintiöitä ja polkumyyntitulleja. liittyvien petosten on 18 tuottajat valittavat Lukuisat tilanteesta niin jäsenvaltioille kuin komissiollekin ja asettavat suuria toiveita näiden kykyyn toimia tämän vahingollisen tilanteen lopettamiseksi tai ainakin sen kielteisten vaikutusten rajoittamiseksi. tästä 6. 1. 2 Seuraukset tuojille Tuojat, jotka soveltavat järjestelmiä oikein, kärsivät välittömästi vilpillisestä tullietuuksiin oikeuttamattomien, aiheettomasti kilpailusta, jota edustaa etuuskohtelun piiriin päässeiden tuotteiden tuonti. Tämän vilpillisen kilpailun jatkuminen voi uhata jopa näiden tuojien taloudellista selviytymistä. Tässä yhteydessä etuusjärjestelmien täytäntöönpanossa eikä näiden järjestelmien elintärkeää merkitystä eräille kehitysmaille. tuojien avainasemaa ei pidä unohtaa 6. 2 Taloudelliset seuraukset kolmansille maille Kun otetaan huomioon tuotteiden etuuskohteluun liittyvien alkuperäsääntöjen tavoitteet, on todettava, että mainittujen sääntöjen vastaisesti toteutetut toimet eivät tuo viejämaille järjestelmän tavoitteena olevaa todellista taloudellista hyötyä, koska paikalla syntyvä lisäarvo on olematon tai hyvin vähäinen. Etuusjärjestelmiin sisältyviä alkuperäsääntöjä rikkovat toimet tuovat viejämaille tuskin lainkaan todellista taloudellista hyötyä. Tämä on erityisen ilmeistä silloin, kun tuotteita ei valmisteta toiseen; kyseisessä maassa vaan ainoastaan jatkojalostusteoUisuudesta tai alihankinnastakin on hyvin vähän hyötyä kehityksen kannalta, koska saatu hyöty häviää herkästi ja sitä käytetään vain harvoin kestäviin sijoituksiin, teknologian siirtoon tai paikallisen henkilöstön koulutukseen. lastataan siellä kuljetusvälineestä lisäarvoltaan Tietyissä vähiten kehittyneissä maissa paikalliselta vähäinen teollisuustoiminta on kuitenkin hyvin usein kiistämätöntä todellisuutta. Koska tämän toiminnan tuotteet eivät oikeuta etuuskohteluun lukuun ottamatta hyvin rajattuja ja (edellä yksittäisiä tapauksia, joissa tehdään päätös tilapäisestä poikkeuksesta tarkoitettu yhteisön markkinoille pääsyä koskeva 1. 2 kohta, "alkuperäsäännöt"), yhteisön on tärkeää hyödyntää täysipainoisesti etuuksien kannustusvaikutus, jotta näihin maihin kehittyisi entistä kokonaisvaltaisempia teollisuudenaloja. tiedonanto, 6. 3 Seuraukset jäsenvaltioille ja komissioille Hallintoyhteistyön täytäntöönpanossa vallitsevan hölläkätisyyden ja siitä johtuvan uskottavuuden puutteen vuoksi tullilaitoksilla on vakavia vaikeuksia saada toimijat noudattamaan näitä järjestelmiä. Analyysistä kuitenkin ilmenee, että hallintoyhteistyön säännösten ja yhteisön tutkinta- tai tarkastusvaltuuskuntien päätelmien täydellisestä soveltamisesta, joka kuuluu jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan, voi olla ainoastaan hyötyä nykytilanteen korjaamiselle ja se voi toimia pelotteena useille epärehellisille toimijoille. Komissio, jonka tehtävänä on yhteensovittaa järjestelmien hallinto ja tutkimus- ja tarkastustoimet, joutuu liian usein ylittämään toimivaltansa rajat ja toimimaan jäsenvaltioiden lukuun edunsaajamaissa. 19 Komissiolla ei useinkaan ole keinoja välttää näiden toimintahäiriöiden kielteisiä vaikutuksia kauppapolitiikkaan, yhteisön politiikkaan ja omiin varoihin; näiden kielteisten vaikutusten alkusyynä on se, että järjestelmien välittömät osapuolet eivät noudata ja järjestelmiä, kun tarkastusvaltuudet ovat erittäin rajalliset. taas komission toiminta- liittyvät asiaan Omien varojen osalta on huomattava, että toimintahäiriöiden vuoksi kantamatta jäävät tulot on kannettava jollakin muulla tavoin; nämä kantamatta jääneet tullit jäävät ja maksettaviksi sen sijaan, että ne olisivat normaalisti kuuluneet tuojien suoritettaviksi. tavallaan muiden eurooppalaisten verovelvollisten korvattaviksi 7. Tullietuusjärjestelmien tulevaisuus 7. 1 Laajenemisen valmisteluja sen vaikutus tullietuusjärjestelmiin Näihin järjestelmiin kohdistuva paine on viime vuosina kasvanut, kun jäsenyyshakemuksen esittäneille maille myönnettyjä etuustoimenpiteitä on täytynyt laajentaa tai lujittaa. Laajenemisen valmistelu tarjoaa poikkeuksellisen tilaisuuden edistää näissä maissa, niin toimijoiden kuin viranomaistenkin keskuudessa, tullietuuksien hallinto- ja tarkastusmenettelyjen oikeaa soveltamista yhteistyössä unionin kanssa. Menettelyjen täytäntöönpano parantaa osaltaan näiden maiden mahdollisimman pikainen tulevaisuuden valmistelua. Tällä tavoin järjestelmien moitteettoman hallinnon kautta ja luomalla itselleen todelliset arviointikeinot olosuhteiden mukaisia ja avoimia toimia tai vastatoimia varten unioni pystyy entistä paremmin määrittelemään aiheelliset edellytykset vähittäiselle siirtymiselle, joka takaa näille maille täydet osallistumismahdollisuudet unionissa. 7. 2 Tiettyjen tuotteiden tullietuuksien vähentäminen tullien yleisestä alentamisesta Tämä vähentäminen johtuu yhteisen tullitariffin Uruguayn kierroksen päätelmien perusteella; Uruguayn kierroksen soveltaminen on määrä saada päätökseen vuonna 2004. Kun tullietuuksia on näin vähennetty yleisesti niiden alle kaksi-kolme prosenttia, etuusjärjestelmien menettelyihin vetoamisen etu jää lopulta vähäiseksi. Järjestelmät pysyvät sitä vastoin edullisina erityisesti petosalttiille tuotteille, joiden tullit ovat suuremmat, kuten muun muassa tietyille maatalous- ja kalastustuotteille, tietyille tekstiilituotteille tai kengille. tuotteiden osalta, tulli on joiden Tästä voidaan päätellä, että keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä alkuperäsäännöt on mukautettava yhteisön myöntämillä tullialennuksilla on kuitenkin edelleen huomattava vetovoima. On siis määriteltävä keinot, joiden avulla nämä välineet voivat edelleen täyttää täysin tehtävänsä. tilanteeseen. Toistaiseksi tulevaan 7. 3 Alkuperäsääntöjen soveltuvuus kansainvälisen kaupan uuteen tilanteeseen Voidaan kysyä, onko tietyillä toimintahäiriöillä yhteys tullietuuksiin oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen perusrakenteeseen. Edellä mainitussa 16 päivänä 20 huhtikuuta 1997 annetussa tiedonannossaan komissio hahmotteli alustavan analyysin tilanteen parantamiseksi erityisesti tästä kysymyksestä ja esitti suuntaviivoja käyttämällä poikkeuksia entistä johdonmukaisemmin ja kohdentamalla ne entistä tarkemmin sekä yksinkertaistamalla kyseisiä sääntöjä. 8. Komission valinta Näiden toimintahäiriöongelmien ratkaisemiseksi se vaihtoehto, että vilpittömän mielen käsitettä laajennettaisiin kattamaan epärehelliset toimijat ja siten rangaistaisiin välillisesti pelisääntöjä noudattavia toimijoita, ei tietenkään ole hyväksyttävissä. Komissio katsoo päinvastoin, että ainoa mahdollinen vaihtoehto on näiden järjestelmien toiminnan parantaminen, kun otetaan huomioon kaikkien osapuolten ainoastaan puolestaan tapaukset etu. Menneisyyden tapahtumahetkellä olemassa olleen lainsäädännön perusteella. käsitellä voidaan Tämä valinta on suorassa linjassa sen julistuksen kanssa, jonka komissio antoi lisätä 28. toukokuuta 1996 järjestetyn neuvoston istunnon pöytäkirjaan ja josta seuraava ote on lainaus: Komissio ". on pannut tarkkaan merkille neuvoston pyynnön tämän tutkimuksen tekemisestä. Komissio toteaa kuitenkin, että neuvoston pyynnöstä ilmenevät suuntaviivat johtaisivat nykyisen lainsäädännön huomattavaan muuttamiseen. Komissio muistuttaa tuojien asemasta nykyisessä lainsäädännössä; kuten komissio muistutti sääntöjenvastaisuuksien ja petosten torjunnan työohjelmassaan (KOM taloudellinen vastuu (96) 17), tuojilla säilyy periaatteessa oikeudellinen ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti. Komissio tarkastelee tätä pyyntöä kuitenkin rakentavassa hengessä ottaen huomioon myös tuomioistuimen viimeaikaisen oikeuskäytännön; samalla se pitää mielessään yhteisön politiikan moitteettoman toiminnan vaatimukset ja antaa etusijan nykyisten sääntöjen ja säännösten johdonmukaisuuden lujittamiselle sekä tarpeelle suojata unionin taloudelliset edut. " 9. Tullietuusjärjestelmien toimintahäiriöiden korjaamiseen tarvittavat toimet Komission ja jäsenvaltioiden jo toteuttamilla toimilla on määrä osaltaan korjata tätä tilannetta, mutta ne eivät yksinään riitä, ja muitakin toimia on suunniteltava. Niiden on määrä perustua suurelta osin eri työ- tai toimintaohjelmiin, kuten esimerkiksi tullialan toimintaohjelmaan ("Tulli 2000"), joiden tarkoituksena on muun muassa yhtenäistää ja selkeyttää yhteisen kauppapolitiikan soveltamisedellytyksiä sekä suojata yhteisön taloudelliset edut. 9. 1 Parhaillaan toteutettavat toimet 9. 1. 1 Tullietuuskohteluun ajanmukaistaminen oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen 21 Yhteisö on komission aloitteesta käynnistänyt joitakin vuosia sitten tullietuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen uudistamis-, yhtenäistämis- ja yksinkertaistamistoimen, jolla vastataan 1990-luvun alussa alkaneeseen sopimusperusteisten etuusjärjestelmien määrän räjähdysmäiseen kasvuun sekä ja avoimuutta. tarpeeseen edistää lainsäädännön luettavuutta tämän Tullietuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevat säännöt, joita yhteisö nykyään soveltaa Euroopassa (ETA, EFTA ja KIE-maat, yhteensä yli kolmekymmentä maata), ovat olleet samanlaiset 1. heinäkuuta 1997 alkaen. Samoja sääntöjä on tarjottu kahdelletoista Välimeren maalle, ja eräät näistä maista ovat hyväksymäisillään ne. (EUR. 2- tullietuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen Tämä ja parantamistoimi perustuu muun muassa asiakirjojen yhtenäistämis- yksinkertaistamiseen poistaminen, laskutusperusteisten ilmoitusten yleistyminen), hyvin pitkälti yhdenmukaistetun tekstimallin yleistymiseen (esimerkiksi perusmääritelmissä, kuten "kokonaan tuotettujen" tuotteiden määritelmässä jne. ) tai uudentyyppisten suhteiden ("valtuutettujen viejien" edistämiseen käsitteen yleistyminen). ja APR. 1-todistusten toimijoiden kanssa taloudellisten Lisäksi tietyt näistä uusista säännöistä on mahdollisuuksien mukaan saatettu sekä AKT/MMA-yleissopimusten että SGP:n osaksi. 9. 1. 2 Tullietuusjärjestelmien hallinnon antaminen edunsaajamaiden tullihallintojen tehtäväksi hallintojen jäsenvaltioiden ja niiden sisällön on Tältä osin alkuperätodistusten tarkastaminen niin viennin kuin tuonninkin yhteydessä. Tarkoituksena ei ole tarkastaa jokaista todistusta, vaan tehdä tarkastuksia riskianalyysitekniikoiden mukaisesti. Näiden hallintojen asiana on myös antaa sitovat alkuperätiedot, lisättiin yhteisön tullilainsäädäntöön vuoden 1997 alussa. tärkeimpänä tehtävänä jotka Kuten voidaan helposti todeta, näiden hallintojen tehtävästä on tulossa entistä työläämpi, mutta se hinta on maksettava tullietuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen järjestelmän toimivuudesta. Kun periaatteena tullille, vaikuttaa on, että yhteisössä alkuperäsääntöjen hallinto kuuluu välttämättömältä, että myös niissä kumppanimaissa, joissa asia ei vielä ole näin, näiden tehtävien hoito annettaisiin tulliviranomaisille edellyttäen, että kyseisillä tullihallinnoilla on toimivaltaa ja todellista valtaa ja että ne etenkin käyttävät todella valtaansa erityisesti taloudellisten toimijoiden valvontaan. Tällöin voitaisiin hyödyntää täysimittaisesti kaikkien tullihallintojen yhteisiä tietoja tullilainsäädännöstä, joka on kansainvälisesti suurelta osin yhdenmukaistettu (nimikkeistö, arvo. ). Tämän alan toimi on valmiina käynnistettäväksi. 9. 1. 3 Edunsaajamaille tiedottaminen Ensimmäiset tullietuusjärjestelmät saivat alkunsa 1970-luvulla. Siitä lähtien yhteisö on ponnistellut laajasti selittääkseen tullietuuskohteluun oikeuttavaa 22 alkuperää koskevien sääntöjen sisältöä, niiden käytännön soveltamista ja tarvetta kiinteään hallintoyhteistyöhön. toimet on Nämä suunnattu erityisesti kyseisten kolmansien maiden keskusviranomaisille ja niiden jatkoksi on tullut koulutustoimia, jotka on suunnattu alkuperäsääntöjen hallinnosta ja käytännön soveltamisesta vastaaville henkilöille. Kolmen viime vuoden aikana yhteisö on järjestänyt parikymmentä tällaista seminaaria eri puolilla maailmaa. Lisäksi yhteisö on vedonnut myös asiantuntijajärjestöihin auttaakseen mainittuja maita arvioimaan entistä paremmin yhteisön alkuperäsääntöjä ja erottamaan ne niistä säännöistä, joita näiden maiden on myös sovellettava kaupassaan muiden etuuskohteluja myöntäneiden maiden kanssa. Yhteisön tutkinta- ja tarkastusvaltuuskuntien käynneillä voi myös olla päätarkoituksensa lisäksi välillisiä pedagogisia vaikutuksia samalla tavoin kuin kyseisissä maissa järjestetyillä tiedotusseminaareilla, sillä paikallisviranomaiset pystyvät niiden avulla parantamaan tietojaan valvonnasta. Lisäksi komissio on vuodesta 1994 alkaen järjestänyt säännöllisesti kokouksia (kymmenkunta) EFTA- ja KJE-maihin sekä Baltian maihin laajennetun tullikoodeksikomitean yhteydessä (alkuperäosasto) sekä kaikkien Välimeren maiden kanssa. 9. 1. 4 Tullietuusjärjestelmien käytännöllisen soveltamisen tarkastukset yhteisössä Viime vuosina jäsenvaltioissa on toteutettu erityisesti näiden järjestelmien alalla useita alkuperää koskevia tarkastus- ja valvontatoimia, joiden tarkoituksena on tutkia kaikki tullietuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen soveltamisen näkökohdat niin tuonnissa kuin viennissäkin. Näissä vuosina 1992-1995 toteutetuissa tarkastuksissa on todettu erilaisia poikkeamia, joista merkittävimmät esitetään seuraavassa: jäsenvaltiot eivät aina tulkitse alkuperäsääntöjä yhtenäisesti; tiettyjen jäsenvaltioiden tullilaitokset ovat erittäin hajautettuja, eikä petosten yleistutkintaa aina toteuteta keskushallinnossa; vaikka yksinkertaistetut menetelmät mahdollistavatkin suuremman tulliviranomaisten mahdollisuuksia tarkastuksiin; yritysten kannalta, joustavuuden ne entistä rajoittavat saada alkuperäselitysten tyydyttäviä vastauksia määräaikojen rajoissa, mistä seuraa valtavia vaikeuksia tullien kannossa. on usein vaikea jälkitarkastuksiin Nämä tarkastustoimet täydentävät muita komission toteuttamia toimia, jotka liittyvät tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomusten seurantaan 9. 2 Välineet: tilannekatsaus ja puutteet 9. 2. 1 Nykyiset välineet 23 Kaikkiin sopimuksiin sisältyy keskinäistä avunantoa tulliasioissa koskeva pöytäkirja, jota sovelletaan petosten ehkäisyn ja torjunnan sekä näissä sopimuksissa määritellyn tullietuuskohteluun oikeuttavan alkuperän yhteydessä; tullialan yhteensovittamista (keskinäistä avunantoa, tietojen toimittamista jne. ) varten on laaja-alainen väline (asetukset 1468/81 ja 515/97); sisäistä yhteistyötä ja yhteisön itsenäisissä järjestelmissä sekä jne. ) että toteutetaan sopimusperusteisissa jälkitarkastuksia, jos on olemassa perusteltu epäily. Jos vastausta ei saada 10 kuukauden aikana tai jos vastaus on riittämätön, etuuskohtelu evätään; entinen (KIE-maat, EFTA Jugoslavia jne. ) järjestelmissä (SGP, SGP:ssä unionilla on oikeus toteuttaa tutkimuksia yhteistyössä edunsaajamaiden viranomaisten kanssa, jos näyttää siltä, että säännöksiä rikotaan; • säädetään SGP:n osalta asetuksissa 3281/94 mahdollisuudesta keskeyttää etuuskohtelu petosten ja hallintoyhteistyön puutteen perusteella; ja 1256/96 (9 artikla) jos sopimusperusteisissa järjestelmissä osapuolten tulliviranomaisten kesken syntyy viedään assosiointikomitean käsiteltäväksi sanotun kuitenkaan rajoittamatta riita-asioihin sovellettavien kansallisten lainsäädäntöjen säännösten soveltamista. jälkitarkastuksen soveltamisessa, vaikeuksia kysymys 9. 2. 2 Puutteet ja puuttuvat välineet • Unionin sisällä ei ole oikeudellisesti sitovaa yhteisön välinettä sen välttämiseksi, että jäsenvaltiot soveltavat joita edellytetään perusteltujen epäilyjen yhteydessä, kun on olemassa vaara kaupan vääristymisestä; toisistaan poikkeavasti varotoimenpiteitä, • edunsaajamaiden osalta ensinnäkin SGP:ssä on olemassa 9 artikla, mutta siihen ei tämän välineen ole vedottu hallintoyhteistyön puutteen perusteella, soveltaminen on työlästä ja aloite siinä kuuluu jäsenvaltioille. Siinä ei myöskään säädetä, että komissio voisi toteuttaa nopeasti väliaikaisia toimenpiteitä, jotka voitaisiin mukauttaa erityyppisiin ja laajuudeltaan vaihteleviin tilanteisiin; sillä • muuntyyppisissä järjestelmissä ei myöskään ole oikeudellista välinettä, jonka avulla voitaisiin hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä komission tai jäsenvaltioiden aloitteesta, eikä liioin SGP:n 9 artiklan kaltaisia säännöksiä. Niinpä: • jos sopimusperusteisissa järjestelmissä assosiointikomitea ei pääse ratkaisuun, riita-asian ratkaisemiseksi ei ole säädetty mitään välinettä; • sopimuksissa ei myöskään aina ole mahdollisuutta tarkistaa, onko jokin kumppanimaa pannut jonkin säännöksen tosiasiallisesti täytäntöön (turkkilaisten todella televisioiden oikeudellinen kelpoisuus tarkastaa myöntämissään todistuksissa tarkoitettujen tai onko kolmannen maan viranomaisilla tapaus) 24 tavaroiden alkuperä, kun ne itse väittävät toisinaan päinvastaista (israelilaisen appelsiinimehun tapaus). 9. 3 Toteutettavat toimet Tullietuusjärjestelmiin kohdistuvan luottamuksen palauttaminen koskee kaikkia näiden järjestelmien käyttöön ja hallintoon osallistuvia toimijoita niin unionissa kuin kolmansissa maissakin, olipa kyse sitten hallinnoista tai taloudellisista toimijoista. Tätä menettelyä on ennakolta valmisteltava muistuttamalla kunkin osapuolen vastuualueista, oikeuksista ja velvoitteista sekä noudattamalla tosiasiallisesti olemassa olevia säännöksiä siten, että tilanne korjataan tai kaikista näiden velvoitteiden noudattamatta jättämisistä rangaistaan. Unionin on kuitenkin luotava myös täydentäviä välineitä, joita tarvitaan korvaamaan nykyisen järjestelmän heikkouksia. Neuvoston ja komission on kiinteässä yhteydessä toimien määriteltävä ensisijaiset tavoitteet ja vahvistettava toimien toteuttamisaikataulu yhteisellä sopimuksella. Näiden toimien on oltava pääosin seuraavia: 9. 3. 1 Nykyisten säännösten entistä tarkemman soveltamisen edistäminen soveltamalla tarkasti lainsäädäntöä ja välttämällä ylittämästä pakollisia määräaikoja hallintoyhteistyön toimimattomuuden yhteydessä tai vaatimalla todistusten mitätöimistä ja rankaisemalla rikkomusten osalta entistä tiukemmin valtioita, jotka eivät yleisesti hoida velvoitteitaan; ja sopimusperusteisten järjestelyjen osalta hyödyntämällä sopimusten määrätietoisesti kaikkia vuoropuhelun keinoja ja kaikkia olemassa olevia mekanismeja, jotta edunsaajamaat saataisiin toteuttamaan kaikki aiheelliset toimenpiteet, jos näiden järjestelmien soveltamisessa todetaan toimintahäiriöitä; kannustamalla jäsenvaltioita hyödyntämään järjestelmää kaikkien jäsenvaltioiden toteamien tai epäilemien sääntöjenvastaisuuksien ilmoittamiseksi komissiolle ; täysipainoisesti varmistamalla sopimuspuolina olevien maiden toteuttamien toimenpiteiden ja tarkastusten tehokkuus sellaisina kuin kyseiset maat ovat sitoutuneet ne toteuttamaan allekirjoittaessaan sopimuksen; vaatimalla kumppaneitamme ilmoittamaan kansallinen lainsäädäntönsä ja tarvittaessa auttamalla niitä sen laatimisessa, jotta varmistettaisiin, että niillä on kansalliseen lainsäädäntöön perustuvat keinot noudattaa sopimuksista tai järjestelyistä johtuvia velvoitteita, 9. 3. 2. Nykyisten puutteiden korjaaminen aiheellisin säännöksin parantamalla yhteisön säädöksiä laaja-alaisella säädöksellä, jonka tarkoituksena on yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden toiminta tullien kannossa tai tulleja koskevien varotoimenpiteiden toteuttamisessa muun muassa yhteisön tutkinta- tai tarkastusvaltuuskuntien päätelmiin perustuvien toteamusten johdosta; 25 käyttämällä entistä järjestelmällisemmin tuojien ennakkovaroitusjärjestelmää, kun on syntynyt perusteltu epäily alkuperästä, jotta vilpittömään mieleen ei aiheettomasti vedottaisi; säätämällä mahdollisuudesta edunsaajamaissa toteutettaviin valvontatoimiin toteuttaa näissä maissa lisäämällä tarkastuksia, sopimuksiin sisältyvien alkuperäsääntöjen täytäntöönpanoa; säädöksiin yhteisön mahdollisuus jotka koskevat luomalla laaja-alaisia oikeudellisia välineitä, joiden avulla koko yhteisössä voidaan toimia yhtenäisesti ja nopeasti, kun kolmas maa ei noudata velvoitteitaan, erityisesti ottamalla käyttöön komission mahdollisuus hyväksyä oma-aloitteisesti tai yhden tai useamman jäsenvaltion pyynnöstä väliaikaisia toimenpiteitä (esimerkiksi tuliivakuudet, etuuskohtelun väliaikainen suspensio, väliaikainen määrävalvonta jne. ), joista neuvosto myöhemmin päättäisi lopullisesti; näissä säännöksissä on kyseisten eri etuusjärjestelmien mukaisesti otettava huomioon yhteisön kansainvälisistä sitoumuksista johtuvat velvoitteet; saattamalla SGP:n edunsaajamaiden viranomaiset vastuullisiksi soveltaen johtaa tehokkaasti SGP-asetusten 9 artiklan säännöksiä (jotka voivat ja järjestelmän hallintoyhteistyön sääntöjen noudattamatta jättämisen perusteella; tai osittaiseen suspensioon) petosten täydelliseen lisäämällä etuusjärjestelmien säädöksiin mahdollisuus säätää väliaikaisesti esimerkiksi rajoitustoimenpiteitä tai tiettyjen etuuksien suspensiotoimenpiteitä. Tämä väline voisi tarvittaessa ulottua jopa näiden järjestelmien soveltamisen suspendointiin kyseisen tapauksen laajuuden ja vakavuuden mukaisessa suhteessa ja ottaen huomioon yhteisön kansainväliset sitoumukset; 9. 3. 3 Välineen täydentäminen lisätoimin: järjestämällä hallintoyhteistyön osalta edunsaajamaiden edustajille suunnattuja neuvontatoimia; hyväksymällä koulutus- ja tiedotusohjelma, joka suunnataan eri kolmansien maiden sekä yhteisön jäsenvaltioiden kansallisille hallinnoille ja toimijoille; järjestämällä säännöllisesti työkokouksia edunsaajamaiden ryhmiin laajennetun tullikoodeksikomitean ja yhteisten tulliyhteistyökomiteoiden yhteydessä näiden järjestelmien soveltamisedellytysten, niiden tulevan kehityksen ja niihin tehtävien parannusten tutkimiseksi; saattamalla yhteisön toimijat vastuullisiksi ja tulliviranomaisiin entistä henkilökohtaisemmiksi, tekemällä niiden suhteet ottamalla ne etuussopimuksia tai -järjestelmiä koskevien selitysten levityksen piiriin; laatimalla niitä varten eri järjestelmiä koskevia "käsikirjoja" (AKT-maat/KIE- maat/SGP/Välimeren maat); 26 tuomalla kolmansien maiden (lainsäädäntöä, käsikirjoja, yhteisössä annettuja nykyaikaisin tietoteknisin välinein (levykkeet, cd-tietolevyt, Internet), ja yleisön saataville aiheellisia tietoja sitovia alkuperätietoja) julkaisemalla Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa tiedotus, jossa toimijoita kannustetaan pyytämään sitovia alkuperätietoja tuomistaan tavaroista alkuperätodistusten vastaanottamisesta koituviin riskeihin. ja kiinnitetään niiden huomio väärien 9. 3. 4 Tulevaisuuden valmistelu: saattamalla voimaan "Vähiten kehittyneiden maiden yhteisön markkinoille pääsyn parantamista koskevassa tiedonannossa11 esitetyt toimet ja erityisesti nykyiseen lainsäädäntöön sisältyvät poikkeukset alkuperäissäännöistä silloin, kun niihin on perusteita; edistämällä alueellisen yhteistyön rakenteiden toteuttamista erityisesti siltä osin kuin ne mahdollistavat edistyneiden kehitysmaiden ja vähemmän kehittyneiden maiden välisen yhteistyön, myös sijoitusalalla; tässä yhteydessä olisi edistettävä alueellisen kumulaation käyttöä; valmistelemalla alkuperäsääntöjen pohdintaa maailmanlaajuisesta yhdenmukaistamisesta, jonka UNCTAD on ilmoittanut tapahtuvan lähivuosina; yhteisön SGP:n yksinkertaistamalla tullietuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen järjestelmää maailmankaupan tulevan, Uruguayn kierroksen jälkeisen tilanteen huomioon ottamiseksi; pohtimalla edellä tarkoitetun alueellisen yhteistyön edistämispolitiikan tulosten perusteella myöhempää säätää mahdollisimman kattavasta vapautuksesta vähiten kehittyneille maille ja kehitystasoltaan niitä lähellä oleville maille. tarvetta 27 a) Sopimusten ja muiden tullietuusjärjestelmien luettelo (1. 7. 1997) ALKUPERÄ ETA 94/1/ETY (EYVL N:o L 1, 03/01/94) ETA-päätös (EYVL N:o L 86, 20/4/95) ETA-päätös (EYVL N. oL 21, 23/1/97) Norja vielä julkaisematon Islanti vielä julkaisematon Sveitsi vielä julkaisematon Puola vielä julkaisematon Unkari 97/230/EHTY, EY, Euratom (EYVL N. o L 92, 7/4/97) Teekin tasavalta 96/75 l/Euratom, EHTY, EY (EYVL N:o L 343, 31/12/96) Slovakian tasavalta vielä julkaisematon Romania —— talousalueesta 13 päivänä joulukuuta 1993 tehty neuvoston ja komission päätös - Eurooppa-sopimuksen pöytäkirja N:o 4 alkuperäsäännöistä voimaantulosta Euroopan Liechtensteinin ruhtinaskunnan osalta 10 päivänä maaliskuuta 1995 tehty ETA:n neuvoston päätös N:o 1/95. ETA-sopimuksen alkuperäsääntöjä koskevan pöytäkirjan N:o 4 muuttamisesta 22 päivänä marraskuuta tehty ETA:n sekakomitean päätös N:o 71/96 sopimuksen tehdyn 1996 talousyhteisön Euroopan "alkuperätuotteiden" käsitteen määritelmästä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä tehdyn sopimuksen pöytäkirjan N:o 3 muuttamisesta 20 päivänä joulukuuta 1996 tehty ETY -Islanti-sekakomitean päätös N:o 1/96 ja Norjan välillä talousyhteisön ja Euroopan "alkuperätuotteiden" käsitteen määritelmästä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä tehdyn sopimuksen pöytäkirjan N:o 3 muuttamisesta 19 päivänä joulukuuta 1996 tehty ETY-Islanti-sekakomitean päätös N:o 1/96 Islannin välillä talousyhteisön "alkuperätuotteiden" Euroopan käsitteen määritelmästä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä tehdyn sopimuksen pöytäkirjan N:o 3 muuttamisesta 19 päivänä joulukuuta 1996 tehty ETY-Sveitsi-sekakomitean päätös 1/96 ja Sveitsin välillä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Puolan välisestä assosioinnista tehdyn Eurooppa-sopimuksen pöytäkirjan N:o 4 muuttamisesta 30 päivänä kesäkuuta 1997 tehty Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Puolan välisen assosiointineuvoston päätös N:o 1/97 Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan välisestä assosioinnista tehdyn Eurooppa-sopimuksen pöytäkirjan N:o 4 muuttamisesta 28 päivänä joulukuuta 1996 tehty Euroopan yhteisöjen ja niiden välisen jäsenvaltioiden assosiointineuvoston päätös N:o 3/96, sekä Unkarin tasavallan Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Teekin tasavallan välisestä assosioinnista tehdyn Eurooppa-sopimuksen pöytäkirjan No 4 muuttamisesta 29 päivänä marraskuuta 1996 tehty Euroopan yhteisöjen ja välisen assosiointineuvoston päätös N:o 3/96 jäsenvaltioiden sekä Tsekin tasavallan niiden Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovakian tasavallan välisestä assosioinnista tehdyn Eurooppa-sopimuksen pöytäkirjan 4 muuttamisesta 9 päivänä tammikuuta 1997 tehty Euroopan yhteisöjen ja niiden tasavallan välisen assosiointineuvoston päätös N:o 2/97 sekä Slovakian jäsenvaltioiden. 28 97/127/ EHTY, EY, Euratom (EYVL N:o L 54,24/2/97) Bulgaria 97/302/ EHTY, EY, Euratom (EYVL N:oL 134, 24. 5. 1997) Latvia 97/268/ EHTY, EY, Euratom (EYVLN:oL 111, 28. 4. 1997) Liettua 97/309/EHTY, EY, Euratom (EYVLN:oL 136, 27. 5. 1997) Viro 97/267/EHTY, EY, Euratom (EYVL N:o L 111, 28. 4. 1997) Slovenia 96/752/Euratom, EHTY, EY (EYVL N:o L 344, 31/12/96) Färsaaret 97/126/EY (EYVL N:o L 53, 22/2/97) Ceutaja Melilla 88/1135/ETY (EYVL N:o L 114, 02/05/88) AKT-maat 90/0523/ETY (EYVL N:o L 290, 30/10/90) 91/400/EHTY, ETY (EYVL N:o L 229, 17/08/91) 93/514/ETY (EYVL N. o L 242, 28/09/93) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian välisestä tehdyn Eurooppa-sopimuksen pöytäkirjan N:o 4 assosioinnista muuttamisesta 31 päivänä tammikuuta 1997 tehty Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian välisen assosiointineuvoston päätös N;o 1/97 Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bulgarian välisestä assosioinnista tehdyn Eurooppa-sopimuksen pöytäkirjan No 4 muuttamisesta 6 päivänä toukokuuta 1997 tehty Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bulgarian välisen assosiointineuvoston päätös N:o 1/97 Euroopan yhteisön, Euroopan atomienergiayhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön sekä Latvian tasavallan välisen vapaakauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan sopimuksen pöytäkirjan N:o 3 muuttamisesta 20 päivänä maaliskuuta 1997 tehty Euroopan yhteisöjen ja Latvian tasavallan välisen sekakomitean päätös N:o 1/97 Euroopan yhteisön, Euroopan atomienergiayhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön sekä Liettuan tasavallan välisen vapaakauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan sopimuksen pöytäkirjan N. o 3 muuttamisesta 25 päivänä helmikuuta 1997 tehty Euroopan yhteisöjen ja Liettuan tasavallan välisen sekakomitean päätös N:o 1/97 Euroopan yhteisön, Euroopan atomienergiayhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön sekä Viron tasavallan välisen vapaakauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan sopimuksen pöytäkirjan N:o 3 muuttamisesta 6 päivänä maaliskuuta 1997 tehty Euroopan yhteisöjen ja Viron tasavallan välisen sekakomitean päätös N:o 1/97 Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Slovenian tasavallan kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen tekemisestä 25 päivänä marraskuuta 1996 tehty neuvoston ja komission päätös Pöytäkirja N:o 4 "peräisin olevien käsitteen määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä (alkuperätuotteet) tuotteiden" 6 päivänä joulukuuta 1996 tehty neuvoston päätös - Färsaarten kanssa tehtyjen sopimusten pöytäkirja N:o 3 "peräisin olevien tuotteiden" (alkuperätuotteet) käsitteen määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön I menetelmistä <_ "Alkuperätuotteiden" käsitteen määritelmästä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä yhteisön tullialueen sekä Ceutan ja Melillan välisessä 1 kaupassa 7 päivänä maaliskuuta 1988 annettu neuvoston asetus. I Poikkeuksia neljännen AKT-ETY-yleissopimuksen pöytäkirjassa N:o 1 määrätyistä alkuperäsäännöistä koskevasta menettelystä 8 päivänä lokakuuta 1990 tehty neuvoston päätös. Neljännen AKT-ETY-yleissopimuksen helmikuuta 1991 tehty neuvoston ja komission päätös. tekemisestä 25 päivänä poikkeamisesta "Alkuperätuotteen" Mauritiuksen ottamiseksi tonnikalasäilykkeiden osalta tehty AKT-ETY-tulliyhteistyökomitean päätös N:o 2/93. käsitteen erityistilanteen määritelmästä huomioon 29 93/514/ETY (EYVL N:o L 242, 28/09/93) 94/18/EY (EYVL N. o L 12, 15/01/94) 94/386/EY (EYVL N:o L 176, 09/07/94) 94/946/EY (EYVL N:o L 371, 31/12/94) 96/557/EY (EYVL N:oL 243, 24/09/1996) 96/558/ETY (EYVL N:o L 243, 24/09/96) MMA-maat 91/0482/ETY (EYVL N:o L 263, 19/09/91) 94/724/EY (EYVL N:o L 288, 09/11/94) 95/375/EY (EYVL N:o L 222, 20/9/95) 96/529/EY (EYVL N:o L 223, 04/09/1996) Kypros 73/1246/ETY (EYVL N:oL 133, 21/05/73) 77/2907/ETY (EYVL N:o L 339, 28/12/77) 87/607/ETY (EYVL N. o L 393, 31/12/87) huomioon ottamiseksi määritelmästä erityistilanteen määritelmästä huomioon käsitteen erityistilanteen "Alkuperätuotteen" käsitteen määritelmästä poikkeamisesta Senegalin tonnikalasäilykkeiden osalta erityistilanteen huomioon ottamiseksi tehty AKT-ETY-tulliyhteistyökomitean päätös N:o 3/93. poikkeamisesta "Alkuperätuotteen" käsitteen Seychellien ottamiseksi tonnikalasäilykkeiden osalta tehty AKT-_TY-tulliyhteistyökomitean päätös N:o 4/93. poikkeamisesta "Alkuperätuotteen" FidXisaarten tiettyjen vaatteiden osalta tehty AKT-^ETY-tulliyhteistyökomitean päätös N:o 1/94. poikkeamisesta "Alkuperätuotteen" Seychellien ottamiseksi tonnikalasäilykkeiden osalta tehty AKT-ETY-tulliyhteistyökomitean päätös N:o 2/94. Alkuperätuotteiden poikkeamisesta Swazimaan kuningaskunnan erikoistilanteen huomioon ottamiseksi maan lankatuotannon (HS-koodit 5402. 52 ja 5402. 62) osalta 2 päivänä syyskuuta 1996 tehty AKT-^TY-tulliyhteistyökomitean päätös N:o 1/96. Alkuperätuotteen poikkeamisesta FidXisaarten, Mauritiuksen ja Senegalin erityistilanteen huomioon ottamiseksi niiden tonnikalasäilykkeiden ja tonnikalan palojen (loins) tuotannon osalta 2 päivänä syyskuuta 1996 tehty AKT-^TY- tulliyhteistyökomitean päätös N. o 2/96. määritelmästä huomioon erityistilanteen määritelmästä määritelmästä käsitteen käsitteen käsitteen ja alueiden assosioinnista Euroopan Merentakaisten maiden talousyhteisöön 25 päivänä heinäkuuta 1991 tehty neuvoston päätös. Käsitteen "peräisin olevat tuotteet" (alkuperätuotteet) määritelmästä poikkeamisesta Montserrat'n erityistilanteen huomioon ottamiseksi CN-koodiin 8536 90 10 kuuluvien johtojen ja kaapeleiden liitäntöjen ja kosketinelementtien osalta 31 päivänä lokakuuta 1994 tehty komission päätös. Poikkeuksesta alkuperätuotteen käsitteen määritelmästä Montserrat'n erikoisaseman huomioon ottamiseksi CN-koodiin 8536 90 10 kuuluvien johtoja ja kaapeleita varten tarkoitettujen liitäntöjen ja kosketinelementtien osalta tehdyn päätöksen 94/724/EY muuttamisesta 8 päivänä syyskuuta 1995 tehty komission päätös. Alkuperätuotteiden käsitteen määritelmästä poikkeamisesta Saint- Pierre ja Miquelonin erityistilanteen huomioon ottamiseksi koodiin 0304 20 kuuluvien jäädytettyjen turskafileiden osalta 29 päivänä heinäkuuta 1996 tehty komission päätös. Kyproksen tasavallan ja ETY:n välisen assosiointisopimuksen tekemisestä 14 päivänä toukokuuta 1973 tehty neuvoston päätös. ETY:n ja Kyproksen tasavallan välisen assosiointisopimuksen lisäpöytäkirjan tekemisestä 20 päivänä joulukuuta 1977 tehty neuvoston päätös. talousyhteisön ja Kyproksen Euroopan välisen assosiointisopimuksen toisen vaiheen täytäntöönpanon edellytyksiä ja yksityiskohtaisia sääntöjä sekä sopimuksen eräiden määräysten mukauttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä 21 päivänä | joulukuuta 1987 tehty neuvoston päätös. tasavallan 30 88/4264/ETY (EYVLN:oL 378, 31/12/88) 89/2428/ETY (EYVL N:o L 230, 08/08/89) 90/3203/ETY (EYVL N:o L 307, 07/11/90) 95/576/EY (EYVL N:o L 326, 30/12/95) 95/3056/EY (EYVL N:o L 326, 30/12/95) Malta 76/939/ETY (EYVL N. o L 111, 28/04/76) 89/2229/ETY (EYVLN:oL 217, 27/07/89) 90/2175/ETY (EYVL N:o L 198, 28/07/90) 91/345l/ETY (EYVL N:o L 327, 29/11/91) 91/607/ETY (EYVL N:o L 331, 03/12/91) Israel 96/206/EHTY, EY (EYVL N:o L 71, 20/03/96) Algeria tehdyn johdosta sisältyvästä käyttöönoton poikkeamisesta ja Kyproksen tasavallan "alkuperätuotteen" 'Alkuperätuotteiden' käsitteen määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön harmonoidun menetelmiä koskevan pöytäkirjan muuttamisesta järjestelmän ETY-Kypros- assosiointineuvoston päätöksen N:o 1/88 soveltamisesta 13 päivänä joulukuuta 1988 annettu neuvoston asetus. väliseen talousyhteisön Euroopan käsitteen assosiointisopimukseen määritelmästä ETY-^Cypros- assosiointineuvoston päätöksen N:o 1/89 soveltamisesta 28 päivänä heinäkuuta 1989 tehty neuvoston päätös. "Alkuperätuotteiden" hallinnollisen käsitteen määritelmää yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan 6 ja 17 artiklan muuttamisesta uudelleen tehdyn ETY-Kypros-assosiointineuvoston päätöksen 4/90 soveltamisesta 22 päivänä lokakuuta 1990 annettu neuvoston asetus välisessä Euroopan käsitteen assosiointisopimuksessa määritelmää koskeviin määräyksiin tehtävistä poikkeuksista 22 päivänä joulukuuta 1995 tehty EY: n ja Kyproksen assosiointineuvoston tasavallan annettuihin alkuperätuotteiden ja Kyproksen talousyhteisön tehdyn ja | päätös N:o 1/95. Assosiointisopimuksessa annettuihin tiettyihin määräyksiin tehtävistä poikkeuksista assosiointineuvoston täytäntöönpanoa koskevista menetelmistä 30 päätöksen N:o 1/95 | päivänä lokakuuta 1995 annettu neuvoston asetus. ja Kyproksen tehdyn EY:n ja tiettyjä koskevan pöytäkirjan määräyksiä Euroopan talousyhteisön ja Maltan väliseen assosiointisopimukseen ja liittyviä rahoitussopimuksen tekemisestä 23 päivänä huhtikuuta 1976 annettu neuvoston asetus "Alkuperätuotteiden" hallinnollisen käsitteen määritelmää yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan N:o 2 muuttamisesta harmonoidun järjestelmän käyttöönoton jälkeen tehdyn ETY-Malta- assosiointineuvoston päätöksen N:o 1/89 soveltamisesta 18 päivänä heinäkuuta 1989 annettu neuvoston asetus "Alkuperätuotteiden" hallinnollisen käsitteen määritelmää yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan 6 ja 17 artiklan muuttamisesta uudelleen tehdyn ETY-Malta-assosiointineuvoston päätöksen N:o 2/90 soveltamisesta 23 päivänä heinäkuuta 1990 annettu neuvoston asetus ETY-Malta-assosiaationeuvoston päätöksen N:o 1/89 liitteenä olevan yhteisen julistuksen soveltamista koskevista säännöksistä 25 päivänä marraskuuta 1991 annettu neuvoston asetus. hallinnollisen "Alkuperätuotteiden" III liitteen yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan N:o 2 muuttamisesta 25 päivänä marraskuuta 1991 tehty ETY-Malta- käsitteen määritelmää ja ja | assosiointineuvoston päätös N:o 1/91 Euroopan yhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön sekä Israelin valtion välisen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 22 päivänä joulukuuta 1995 tehty neuvoston ja komission päätös. Pöytäkirja N:o 4 käsitteen "peräisin olevat tuotteet" (alkuperätuotteet) määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä 31 78/2210/ETY (EYVL N:o L 263, 27/09/78) Egypti 78/2213/ETY (EYVL N:o L 266, 27/09/78) 89/317 l/ETY (EYVL N:o L 310, 26/10/89) (EYVL N:o L 310, 26/10/89) 89/3172/ETY (EYVL N:o L 310, 26/10/89) (EYVL N:o L 310, 26/10/89) Libanon 78/2214/ETY (EYVL N:o L 267, 27/0978) 80/2742/ETY (EYVL N:o L 286, 29/10/80) Päätös 3/80 (EYVL N:o L 286,29/10/80) Marokko 78/221 l/ETY Euroopan talousyhteisön ja Algerian demokraattisen kansantasavallan yhteistyösopimuksen tekemisestä 26 päivänä syyskuuta 1978 annettu neuvoston asetus. Pöytäkirja N:o 2 käsitteen alkuperätuotteet määritelmästä hallinnollisen yhteistyön menetelmistä ja Egyptin talousyhteisön. Euroopan arabitasavallan ja yhteistyösopimuksen tekemisestä 26 päivänä syyskuuta 1978 annettu neuvoston asetus. Pöytäkirja N:o 2 käsitteen alkuperätuotteet määritelmästä hallinnollisen yhteistyön menetelmistä Käsitteen "alkuperätuotteet" määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan N:o 2 muuttamisesta harmonoidun järjestelmän käyttöön ottamisen vuoksi tehdyn ETY-Egypti- yhteistyöneuvoston päätöksen N:o 1/89 soveltamisesta 16 päivänä lokakuuta 1989 annettu neuvoston asetus ja Käsitteen "alkuperätuotteet" määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan N:o 2 muuttamisesta harmonoidun järjestelmän käyttöön ottamisen vuoksi 30 päivänä elokuuta 1989 tehty ETY~Egypti-yhteistyöneuvoston päätös N:o 1/89 Käsitteen "alkuperätuotteet" määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön ja menetelmiä koskevan pöytäkirjan muuttamisesta Espanjan Portugalin Euroopan yhteisöihin liittymisen vuoksi tehdyn ETY- Egypti-yhteistyöneuvoston päätöksen N:o 2/89 soveltamisesta 16 päivänä lokakuuta 1989 annettu neuvoston asetus Käsitteen "alkuperätuotteet" määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan muuttamisesta Espanjan ja Portugalin Euroopan yhteisöihin liittymisen vuoksi 30 päivänä elokuuta 1989 tehty ETY-Egypti-yhteisryöneuvoston päätös N:o 2/89 Euroopan talousyhteisön ja Libanonin tasavallan yhteistyösopimuksen tekemisestä 26 päivänä syyskuuta 1978 annettu neuvoston asetus. Pöytäkirja N:o 2 alkuperätuotteiden käsitteen määritelmästä hallinnollisen yhteistyön menetelmistä Euroopan talousyhteisön ja Libanonin tasavallan yhteistyösopimuksen alkuperätuotteiden käsitteen määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan muuttamisesta tehdyn päätöksen N:o 3/80 soveltamisesta 27 päivänä lokakuuta 1980 annettu neuvoston asetus. ja talousyhteisön ja Libanonin Euroopan välisen yhteistyösopimuksen alkuperätuotteiden käsitteen määritelmää ja pöytäkirjan hallinnollisen muuttamisesta tehty ETY-Libanon-yhteistyöneuvoston päätös N:o 3/80. yhteistyön menetelmiä tasavallan koskevan talousyhteisön ja Marokon kuningaskunnan välisen Euroopan yhteistyösopimuksen tekemisestä 26 päivänä syyskuuta 1978 annettu neuvoston asetus Pöytäkirja N:o 2 käsitteen "peräisin olevat tuotteet" (alkuperätuotteet) määritelmästä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä. (EYVL N:o L 264, 27/09/78) | Syyria 32 78/2216/ETY (EYVL N:o L 269, 27/09/78) Tunisia 78/2212/ETY (EYVL N:o L 265, 2709/78) 79/056 l/ETY (EYVL N:oL 80, 31/03/79) EYVLN:oL80, 31. 03. 79 89/3900/ETY (EYVL N:o L 375, 23/12/89) (EYVL N. o L 375, 23/12/89) Jordania 78/2215/ETY (EYVL N:o L 268, 27/09/78) 91/3579/ETY (EYVL N:o L 345, 14/12/91) (EYVL N. o L 345, 14/12/91) 91/3580/ETY (EYVL N:o L 345, 14/12/91) talousyhteisön Euroopan arabitasavallan ja yhteistyösopimuksen tekemisestä 26 päivänä syyskuuta 1978 annettu neuvoston asetus. Pöytäkirja N:o 2 käsitteen alkuperätuotteet määritelmästä hallinnollisen yhteistyön menetelmistä Syyrian ja Euroopan talousyhteisön ja Tunisian tasavallan yhteistyösopimuksen tekemisestä 26 päivänä syyskuuta 1978 annettu neuvoston asetus. Pöytäkirja N. o 2 käsitteen alkuperätuotteet määritelmästä hallinnollisen yhteistyön menetelmistä ja Euroopan talousyhteisön ja Tunisian tasavallan yhteistyösopimuksen alkuperätuotteiden käsitteen määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan muuttamisesta tehdyn ETY- Tunisia-yhteistyöneuvoston päätöksen N:o 3/78 soveltamisesta 5 päivänä maaliskuuta 1979 annettu neuvoston asetus. Euroopan talousyhteisön ja Tunisian tasavallan yhteistyösopimuksen alkuperätuotteiden käsitteen määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan muuttamisesta tehty ETY-Tunisia- yhteistyöneuvoston päätös N:o 3/78 "Alkuperätuotteiden" hallinnollisen käsitteen määritelmää yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan muuttamisesta Espanjan ja Portugalin Euroopan yhteisöihin liittymisen johdosta tehdyn ETY- Tunisia-yhteistyöneuvoston päätöksen N:o 2/89 soveltamisesta 4 päivänä joulukuuta 1989 annettu neuvoston asetus "Alkuperätuotteiden" hallinnollisen käsitteen määritelmää yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan muuttamisesta Espanjan ja Portugalin Euroopan yhteisöihin liittymisen vuoksi tehty ETY- Tunisia-yhteistyöneuvoston päätös N. o 2/89 ja ja ja jälkeen järjestelmän käyttöönoton Euroopan talousyhteisön ja Jordanian hasemiittisen kuningaskunnan yhteistyösopimuksen tekemisestä 26 päivänä syyskuuta 1978 annettu neuvoston asetus. Pöytäkirja N:o 2 käsitteen "peräisin olevat tuotteet" (alkuperätuotteet) määritelmästä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä hallinnollisen käsitteen määritelmää "Alkuperätuotteiden" yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan N:o 2 muuttamisesta tehdyn ETY- harmonoidun Jordania-yhteistyöneuvoston päätöksen N:o 3/91 soveltamisesta 25 päivänä marraskuuta 1991 annettu neuvoston asetus. Pöytäkirja N:o 2 "alkuperätuotteiden" käsitteen määritelmästä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä hallinnollisen käsitteen määritelmää "Alkuperätuotteiden" yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan N:o 2 muuttamisesta harmonoidun järjestelmän käyttöönoton jälkeen tehty ETY-Jordania- yhteistyöneuvoston päätös N:o 3/91 hallinnollisen käsitteen määritelmää "Alkuperätuotteiden" yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan N:o 2 muuttamisesta Espanjan ja Portugalin Euroopan yhteisöihin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn ETY-Jordania-yhteistyöneuvoston päätöksen N:o 4/91 soveltamisesta 25 päivänä marraskuuta 1991 annettu neuvoston ja ja I asetus. 33 "Alkuperätuotteiden" hallinnollisen käsitteen määritelmää yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan N:o 2 muuttamisesta Espanjan ja Portugalin Euroopan yhteisöihin liittymisen huomioon ottamiseksi tehty ETY-Jordania-yhteistyöneuvoston päätös N:o 4/91. ja EY:n ja palestiinalaisviranomaisen välisen kauppaa ja yhteistyötä koskevan väliaikaisen assosiointisopimuksen tehty neuvoston päätös. tekemisestä Tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annettu komission asetus (67-97 artikla) siltä osin kuin on kyse "alkuperätuotteiden" käsitteen määritelmästä ja tiettyihin kehitysmaista peräisin oleviin, yhteisöön tuotteisiin sovellettavan hallinnollisen yhteistyön menetelmistä. tuotuihin Tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annettu komission asetus (98-123 artikla) siltä osin kuin on kyse "alkuperätuotteiden" käsitteen määritelmästä ja Bosnia- Hertsegovinan ja Kroatian tasavalloista, Jugoslavian liittotasavallasta, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta sekä Jordanvirran länsipuolisilta alueilta ja Gazan alueelta peräisin olevien tuotteiden yhteisöön yhteistyön menetelmistä. hallinnollisen sovellettavan tuontiin (EYVL N:o L 345, 14/12/91) Palestiina vielä julkaisematon SGP 93/2454/ETY (EYVL N:o L 253, 11/10/93) muutettu asetuksella: 97/12/EY (EYVLN:oL9, 13/1/97) Bosnia-Hertsegovina ja Kroatia; Jugoslavian liittotasavalta; entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 93/2454/ETY (EYVL N:o L 253, 11/10/93) muutettu asetuksella 97/12/EY (EYVLN:oL9, 13/1/97) 34 Liite I b) Luettelo tulliliitoista, joissa yhteisö on osapuolena Turkki 64/732/ETY 1 ETY:n tekemisestä 23 päivänä joulukuuta 1963 tehty neuvoston päätös. ja Turkin välisestä assosioinnista tehdyn sopimuksen (EYVL N:o L 217, 29/12/64) Asetus 2760/72 (EYVL N:o L 59,5/3/72) (EYVL N:o L 142, 4/6/75) 96/142/ETY (EYVLN:oL35, 13/2/96) 96/488/ETY (EYVL N:oL 200, 9. 8. 1996) 96/528/EHTY (EYVL N:o L 227, 07/09/96) Andorra 90/0680/ETY (EYVL N:oL 374, 31/12/90) 92/116/ETY (EYVL N:o L 43, 19/2/92) 91/3915/ETY (EYVL N:oL 372,31/12/91) 95/502/EY (EYVL N:o L 288, 1/12/95) 96/465/EY (EYVL N:o L 192, 2/8/96) alkuperätuotteiden lisäpöytäkirjan käsitteen määritelmästä Ankaran luvun liitteessä N:o 6 olevan Euroopan talousyhteisön ja Turkin väliseen assosiointisopimukseen liitetyn lisäpöytäkirjan tekemisestä 23 päivänä marraskuuta 1970 tehty neuvoston päätös Turkin sopimuksen soveltamiseksi tehty assosiointineuvoston päätös N. o 4/72. Turkin alkuperätuotteiden käsitteen määritelmästä Ankaran sopimuksen lisäpöytäkirjan liitteessä N:o 6 olevan I luvun soveltamiseksi tehdyn päätöksen N:o 4/72 muuttamisesta tehty assosiointineuvoston päätös N:o J775, Tulliliiton viimeisen vaiheen aloittamisesta tehty EY-Turkki- assosiointineuvoston päätös N:o 1/95. I 1996 tehty tekemän Euroopan päätöksen N:o EY-Turkki-assosiointineuvoston 1/95 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 20 päivänä toukokuuta Turkin tulliyhteistyökomitean päätös N:o 1/96. Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Turkin välisen, Euroopan hiili- ja kuuluvien teräsyhteisön tuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen tekemisestä 29 päivänä helmikuuta 1996 tehty komission päätös. Pöytäkirja N:o 1 alkuperäsäännöistä. perustamissopimuksen soveltamisalaan yhteisön ja Euroopan talousyhteisön ja Andorran ruhtinaskunnan sopimuksen tekemisestä 26 päivänä marraskuuta 1990 tehty neuvoston päätös. Lisäys alkuperätuotteiden määritelmästä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä Alkuperätuotteiden käsitteen määritelmää koskevasta poikkeuksesta Andorran ruhtinaskunnan erityisaseman huomioon ottamiseksi sen tiettyjen valmistettujen maataloustuotteiden tuotannon osalta 31 päivänä joulukuuta 1991 tehty sekakomitean päätös N:o 7/91. Alkuperätuotteiden käsitteen määritelmää koskevasta poikkeuksesta tiettyjen valmistettujen maataloustuotteiden tuotannon osalta tehdyn ETY-Andorra-sekakomitean päätöksen N:o 7/91 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1991 annettu neuvoston asetus. Alkuperäistuotteiden käsitteen määritelmään tehtävästä poikkeuksesta nautakarjankasvatustilanteen Andorran erityisen huomioon ottamiseksi alalla 6 päivänä marraskuuta 1995 tehty sekakomitean päätös N:o 2/95. ('alkuperätuote') käsitteen määritelmää Peräisin olevan koskevasta poikkeuksesta Andorran ruhtinaskunnan erikoisaseman huomioon ottamiseksi sen tiettyjen valmistettujen maataloustuotteiden tuotannon osalta 31 päivänä joulukuuta 1991 tehdyn sekakomitean päätöksen N:o 7/91 muuttamisesta tehty sekakomitean päätös N. o 3/96. ruhtinaskunnan tuotteen San Marino 92/56 l/ETY (EYVL N:o L 359, 9/12/92) Kauppaa ja kaupan sopimuksen tekemisestä sekä ETY:n ja San Marinon tulliliitosta 27 päivänä marraskuuta 1992 tehty neuvoston päätös. liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen tasavallan 35 Liite I (c) Sisäiset toimenpiteet sisäiset toimenpiteet 83/335 l/ETY (EYVL N:o L 339,05/12/83) 91/191 l/ETY (EYVL N. o L 171, 29/06/91) kauppaa koskevissa Euroopan talousyhteisön ja tiettyjen maiden välistä etuuskohteluun vahvistetusta oikeutettua menettelystä EUR. 1-tavaratodistusten ja EUR. 2- lomakkeiden laatimisen helpottamiseksi 14 päivänä marraskuuta 1993 annettu neuvoston asetus. I Yhteisön säännösten soveltamisesta Kanarian saarten hyväksi 26 päivänä kesäkuuta 1991 annettu neuvoston asetus. säännöksissä antamisen 36 Liite n 1. TAPAUSTEN MÄÄRÄ JA TALOUDELLINEN VAIKUTUS Komission laatimat kertomukset sääntöjenvastaisuuksien ja petosten torjunnasta tätä vuosina 1995 ongelmakenttää. On kuitenkin pantava merkille tietyt yleiset näkökohdat: ja 1996 sisältävät useita ilmentävät tapauksia, jotka liittyvät sääntöjenvastaisuus- Etuusjärjestelmiin ja petostapaukset vaikuttavat yhteisön perinteisiin omiin varoihin. Nämä tapaukset joko käsitellään jäsenvaltioissa, jolloin ne on ilmoitettava komissiolle asetuksen N. o 1552/89 nojalla, tai komissio havaitsee ja/tai käsittelee ne yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (asetuksiin N:o nämä 1468/81 sääntöjenvastaisuudet koskevat usein monia jäsenvaltioita ja koska tutkimukset vaativat säännöllisesti paikalla toteutettavia tarkastuksia kolmannessa maassa, komissio käsittelee jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä yleensä ne tapaukset, joiden vaikutus talousarvioon on tavallista suurempi. avunanto). Koska keskinäinen perustuva 515/97 ja Ajanjaksolla 1989-1995 jäsenvaltiot ilmoittivat 796 sääntöjenvastaisuustapausta, jotka vaikuttivat perinteisiin omiin varoihin ja liittyivät etuusjärjestelyihin. Jo yksistään näiden ilmoitettujen tapausten kokonaisvaikutus talousarvioon oli 111 miljoonaa ecua. Pelkästään vuodelta 1995 jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle vuonna 1995 322 sääntöjenvastaisuustapausta, jotka liittyivät etuusjärjestelmiin. Näiden tapausten kokonaisvaikutus talousarvioon oli 52,6 miljoonaa ecua. Määrä on 18 % kaikkien omien sääntöjenvastaisuustapausten ilmoitettujen kokonaisvaikutuksesta (katso kaavio 1). (Tämän alan ilmoitusten kausivaihtelun vuoksi vuoden 1996 täydellisiä lukuja ei vielä ole saatavilla. ) varojen alalla Vuonna 1996 komissio käsitteli yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa keskinäisen avunannon yhteydessä 391 tapausta, jotka liittyivät etuusjärjestelmiin. Yksistään näiden tapausten arvioitu kokonaisvaikutus perinteisiin omiin varoihin (tullit ja polkumyyntitullit) oli 220 miljoonaa ecua2. Tämä määrä on 49 % kaikkien niiden sääntöjenvastaisuustapausten arvioidusta kokonaisvaikutuksesta, jotka komissio käsitteli vuonna 1996 keskinäisen avunannon yhteydessä (katso kaavio 2), ja 47 % kaikkien niiden perinteisiin omiin varoihin vaikuttavien tapausten arvioidusta kokonaisvaikutuksesta, jotka komissio käsitteli vuonna 1996 (katso kaavio 1). Nämä luvut osoittavat tietenkin ainoastaan niiden sääntöjenvastaisuustapausten vaikutuksen, jotka joko jäsenvaltio (joka on ilmoittanut ne komissiolle) tai komissio on havainnut. Kyse on siis ainoastaan jäävuoren huipusta. Tätä vahvistaa vielä se, että valtiot eivät noudata kaikkia niitä velvoitteitaan, joiden avulla on tarkoitus saada kokonaiskäsitys havaittujen sääntöjenvastaisuustapausten tilanteesta. Kuitenkin ilmoittaa komissiolle myös perintämenettelyjen etenemisestä lujitettiin, kun asetus N:o 1552/89 viimeksi jäsenvaltioiden velvoitteita uusia tapauksia tai uusia tutkimuksia lähes puolet tästä määrästä (104 miljoonaa ecua) koskee tulleja, jotka on muodollisesti todettu ja jotka ovat siis kannettavissa 37 muutettiin1. Siitä huolimatta jäsenvaltiot eivät tähän asti ole järjestelmällisesti ilmoittaneet komissiolle, tuottivatko perintäponnistukset tuloksia. Kokemus ja käytäntö kuitenkin osoittavat, että jäsenvaltioiden perintäaste pysyy alhaisena ja on ainoastaan 10 %:n luokkaa. 2. KYSEISET TUOTTEET Etuusjärjestelmiin liittyvät sääntöjenvastaisuustapaukset koskevat seuraavia tuotteita: a) Jäsenvaltioiden vuodelta 1995 ilmoittamat tapaukset (katso kaavio 3): Tapausten määrä Vaikutus talousarvioon • maataloustuotteet: • kalastustuotteet: • • • muut teollisuustuotteet elektroniikkatuotteet: tekstiilituotteet: 20 30 97 94 81 15 % 17% 32% 24% 12% 100% b) Komission vuonna 1996 yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa käsittelemät tapaukset (katso kaavio 4): • maataloustuotteet: • kalastustuotteet: • • • muut teollisuustuotteet: elektroniikkatuotteet: tekstiilituotteet: 2 8 7 15 7 8 % 26% 6 % 34% 26 % asetuksella N:o 1355/96 38 TRADITIONAL OWN RESOURCES 1993 - 1996 Table 1 ÏRREGULARITlEa FORMALLY COMMUNICATED (#) by MEMBER STATES INQUIRIES carried put by the COMMISSION together with MEMBER STATES NUMBER of CASES 2. 500 -, 2. 000 1. 500 •1. 000 A 500 H coo 400 2L5O0 2. 000 1. 500 ] 1. 000 A $00 1993 1994 1995 1996 1993 1994 1995 1996 las i2Q n * AMOUNTS in MILLIONS of ECU 4G? 600 «00 300 4 ZOO A 100 L 1993 1994 1995 1996 1993 1994 1995 1996 («) «rider Regulatton (CGC) 1SS2/Ö9 *. tncluding'esU^atc for »he s«cond haUyear 1396. *<? INQUIRIES CARRIED OUT BY THE COMMISSION TOGETHER WITH MEMBER STATES (N1996 ( M THE CONTEXT OF MUTUAL ASSISTANCE ) TOTAL estimated financial impact on Community budget ; 448 Million ECU ( Customs and Antidumping duties) Ç vT OTHER SCHEMES 34% TRANSIT 17% PREFERENTIAL SCHEMES 49% Graph 3 sT PREFERENTIAL SCHEMES : cases communicated by Member States for 1995 TOTAL FINANCIAL IMPACT. : 52,8 Million ECU ELECTRONIC PRODUCTS 32% TEXTILE PRODUCTS 24% AGRICULTURAL PRODUCTS 15% OTHER INDUSTRIAL PRODUCTS 12% RSHERY PRODUCTS 17% PREFERENTIAL SCHEMES ; Inquiries carried out by the Commission together wrfh Member States in 1996 ( in the context of Mutual Assistance ) TOTAL ESTIMATED FIN. IMPACT : 220 Milfldn ECU Graph 4 FISHERY PRODUCTS 2 «4 OTHER INDUSTRIAL PRODUCTS AGRICULTURAL PRODUCTS ELECTRONIC PRODUCTS TEXTILE PROOUCTS 34%' ISSN 1024-4492 KOM(97) 402 lopullinen ASIAKIRJAT FI 02 09 10 Luettelonumero : CB-CO-97-427-FI-C ISBN 92-78-23782-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea-Bissau om fiskeri ud for Guinea- Bissaus kyst, for perioden 16. juni 1997 til 15. juni 2001

eurovoc_concepts:
Guinea-Bissau
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing rights
inshore fishing
protocol to an agreement

formats: html pdfa1b print


title: 97/576/EY: Komission päätös, tehty 23 päivänä heinäkuuta 1997, Jäsenvaltioiden yhteistyöhön elintarvikkeita koskevien kysymysten tieteellisessä tutkimisessa liittyvästä luettelosta ja tehtävien jaosta tehdyn komission päätöksen 94/652/EY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
European cooperation
allocation of work
foodstuff
human nutrition
public health
scientific cooperation


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1423/97 DELLA COMMISSIONE del 23 luglio 1997 che fissa l'importo massimo della restituzione all'esportazione di zucchero bianco per la quarantottesima gara parziale effettuata nell'ambito della gara permanente di cui al regolamento (CE) n. 1464/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar