title: Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen - VOL. I Verksamhetsberättelse 1995 - VOL. II Verksamhetsberättelse 1996

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
European Training Foundation
cooperation policy
higher education
vocational training

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION •k •h * à Bryssel den 18. 07. 1997 KOM(97) 381 slutlig VOL I Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen Verksamhetsberättelse 1995 (Framlagt av kommissionen) Utarbetad av m LI Europeiska utbildningsstiftelsen Villa Gualino, Viale Settimio Severo, 65,1-10133 Torino Tel: (39)11 630 22 22/Fax: (39)11 630 22 00/email: info@etf. it Web: http'//www. etf. it inom Europeiska Europeiska utbildningsstiftelsen är ett organ Gemenskaberna, som stödjer och samordnar verksamheter på undervisnings- och utbildningsområdet inom Central- och Östeuropa, samt i de Nya oberoende staterna och Mongoliet. Stiftelsen bistår till dessutom Europeiska kommissionen med Tempus programmet. tekniskt understöd 4-3 INNEHALL FÖRORD INLEDNING DEL 1 - PERSONAL OCH ANSTÄLLNING SAMT INFRASTRUKTUR DEL 2 - EUROPEISKA UTBILDNINGSSTIFTELSENS VERKSAMHET 1995 A. OBSERVATÖRSFUNKTIONEN B. VERKSAMHET INOM YRKESUNDERVISNINGS- OCH UTBILDNINGSOMRÅDET C. TEMPUS D. LEDARSKAPSUTBILDNINGSPROGRAM E. STIFTELSENS PUBLICERINGAR 1995 DEL 3 - STYRELSEN DEL 4 - DEN KONSULTATIVA GRUPPEN DEL 5 - BUDGET 1995 A. 1995 ÅRS BUDGET B. SKÖTSEL AV DRIFTSFONDER C. REVISIONER BILAGA 1 - STIFTELSENS ORGANISATIONSSTRUKTUR Sida 7 9 10 12 12 15 17 19 19 20 22 23 23 24 24 25 - 5 - FÖRORD Det är med glädje verksamhetsberättelse. jag presenterar den Europeiska Utbildningsstiftelsens andra Denna verksamhetsberättelse utgör den första milstolpen i Stiftelsens utveckling. Från en anspråkslös början sommaren 1994, kom Stiftelsen vid slutet av 1995 att inneha en verksam personalstyrka som uppgick till 95 personer. Men ännu viktigare är att jag idag kan intyga att Stiftelsen verkligen är operativ, vilket inte var fallet då den första verksamhetsberättelsen skrevs i början av 1995. Särskilt tack vare stöd från Europeiska Kommissionen håller Stiftelsen nu på att förverkliga, på Kommissionens vägnar, yrkesundervisnings- och utbildnings-program, speciellt i Central- och Östeuropa. Vi har nu dessutom, efter en period av eftertanke och utredning, inom på observatörsfunktion en yrkesutbildningsområdet fastställer och sammmanställer nyckeldata från informationskällor som är av intresse för alla våra partner. Observatörsfunktionen står i centrum av ett allt växande antal nätverk, av vilka den viktigaste är den Konsultativa gruppen som består av utbildningsexperter från fyrtio länder så väl som från de viktigaste internationella organisationerna som arbetar inom detta område. håller som i våra Partnerländer utvecklingen som kartlägga i öst och att Jag skulle vilja framföra min uppskattning till Europeiska Kommissionen för den roll som den spelade för etablerandet av Stiftelsen och för stödjandet och vägledningen av Stiftelsen hela tiden, så väl som till Medlemsländerna för deras stöd och uppmuntran. Jag ser fram emot att fortsätta och förstärka de starka band som redan finns mellan oss. Jag står i tacksamhetsskuld till Ordföranden, Dr Tom O'Dwyer, som gjort så mycket för att förverkliga Stiftelsen. Slutligen skulle speciellt Piemonteregionen samt Turin Stad, för att ha varit så generösa och stödjande värdar. till Styrelsen för dess obegränsade stöd och särskilt italienska myndigheterna och då tacka de jag vilja Peter de Rooij Direktör Turin, april 1996 - 7- EUROPEISKA UTBILDNINGSSTIFTELSEN VERKSAMHETSBERÄTTELSE 1995 INLEDNING Detta är den Europeiska Utbildningsstiftelsens andra verksamhets berättelse. Den första verksamhetsberättelsen1 täcker perioden som gick åt till att förbereda etablerandet av Stiftelsen, dvs. 1994. Stiftelsens mål beskrivs i dess grundläggande förordning2. Stiftelsen skall bidra till utvecklingen av yrkesutbildningssystemen i de Central- och Östeuropeiska länderna så väl som i de Nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen och i Mongoliet Del 1 täcker personal och anställning, del 2 i denna verksamhets-berättelse beskriver i detalj de verksamheter som genomförts av Stiftelsen under dess första verksamhetsår medan del 3 och 4 visar de två lagstadgade organens arbete som föreses i förordningen, Styrelsen och Konsultativa gruppen. Del 5 återges information om Stiftelsens budget och utgifter 1995. 1 COM (95) 388 definitiv (ISBN92 - 77 - 926026 - 3) 2 Rådets Förordning (EG) 1360/90 från den 7 maj 1990 (EGT L131/1, 23. 05. 1990) som ändrats av Rådets Förordning (EG) 2063/94 från den 27 juli 1994 (EGT L216/9, 20. 08. 1994). _ 9_ DELI- PERSONAL OCH INFRASTRUKTUR ANSTÄLLNING SAMT 1. 1. Under hela 1995 har Stiftelsen arbetat med att rekrytera personal. Över 1300 meritförteckningar har granskats och cirka 1000 kandidater fick negativa svar. Personal- och administrations-avdelningen ordnade cirka 200 intervjuer som vid slutet av 1995 ledde till en sammanlagd personalstryrka på 118 personer, av vilka 95 började sin anställning före den 31 december 1995, medan de övriga 23 började arbeta i början av 1996. Endast ytterligare 12 platser återstod att tillsätta för att Stiftelsen skulle vara helt verksam med 130 platser i enlighet med vad Styrelsen godkänt. 1. 2. Tabell 1 nedan visar personalstyrkan som var verksam den 31 december 1995 både beträffande kategori och nationalitet. Personalsituation den 31 december 1995 Nationalitet Belgien Danmark Finland Frankrike Grekland Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Spanien Storbritannien Sverige Tyskland SUMMA B 5 1 11 4 1 1 5 2 2 7 3 1 1 2 6 6 41 38 Totalt 15 2 2 13 2 5 18 0 6 1 1 5 13 2 10 95 J 2 2 3 16 1. 3. Stiftelsens organisationsstruktur som antogs av Styrelsen i september 1995 återges i bilaga 1. 1 0- 1. 4. Stiftelsens kontor ligger i en stor anläggning på staden Turins kullar som ställts till förfogande av de italienska myndigheterna till en nominell hyra för trettio år. Byggnaden behövde radikalt renoveras för att kunna inhysa Stiftelsens personalstyrka på 130 personer. Byggnadsprogrammet har och håller fortfarande på att utföras i etapper och kommer troligen att vara klart i mitten av 1997. Den 2 januari 1995 kunde Stiftelsen ordna kontorsplats för 73 personer. Vid slutet av april 1995 fick Stiftelsen ett annat område till sitt förfogande med ytterligare kontorslokaler och sammanträdesrum som skulle vara disponibla i slutet av april 1996. Som en provisorisk lösning hyrdes vissa kontorslokaler i ett närbeläget hotell. Även en lagerlokal hyrdes för att tillgodose det nödvändiga behovet av utrymme, eftersom arkivlokalen inte beräknas vara klar före mitten av 1997. - 11 DEL 2 - EUROPEISKA UTBILDNINGSSTIFTELSENS VERKSAMHET 1995 2. 1. Som redan nämnts började Stiftelsen med sin operativa verksamhet först 1995 med de första 60 anställda, som började sin tjänst i Turin i januari. 2. 2. Stiftelsens verksamheter 1995 beskrivs i arbetsprogrammet som antogs av Styrelsen i slutet av 1994. Verksamheten indelas i följande huvudgrupper: # Observatörsfunktionen; # # # projekt inom yrkesundervisnings- och utbildningsområdet i Phare och Tacis länderna; tekniskt bistånd till Tempus programmet^; ledarskapsutbildningsprogram. Här nedan beskrivs resultaten inom dessa områden. A. OBSERVATÖRSFUNKTIONEN 2. 3. Konceptet Observatörsfunktion flera månader i början av 1995. Stiftelsen har haft nytta av den rådgivning de fått från olika externa experter och organisationer med erfarenhet i den typ av arbete som Observatörsfunktionen utgör. successivt under utvecklades 2. 4. Arbetet började 1995 med en definition av behovet av informations rådgivning och utbyte av erfarenhet samt en förpliktelse att inte duplicera arbete som utförts av andra inom samma område. Kontakter togs tidigt ILO, OECD, med viktiga internationella partners CEDEFOP, EBRD, UNESCO och relevanta enheter inom Europeiska Kommissionen för att fastställa den aktuella situationen för deras arbete. Samtidigt utfördes preliminära analyser och man diskuterade med de viktigaste potentiella förmånstagarna för att fastställa deras exakta informationsbehov. Därefter bestämde Stiftelsen att Observatörsfunktionen under 1995 skulle koncentrera sig på ett antal prioriterade områden: - Världsbanken, TEMPUS (Trans-Europeisk samarbetsplan för högre undervisning) Rådets Beslut (EG) 246/93 från den 29 april 1993 (OJ L112/34) _ 12 - # # # # utarbetande och analys av pålitliga grunddata för yrkesundervisning och utbildning i alla Partnerländer i syfte art stödja nationell politik och reformplanering på en nivå av program och projekt-baserat bistånd. Detta ledde till att man inledde etablerandet av strukturer för Nationella Observatörsfunktioner för insamling, analys och spridning av data; grundande av nätverk och medel för att skapa nätverk för att främja utbyte av information och bäst praxis mellan Partnerländer såväl som öst-väst; utformning och införande av databaser för att förse partnerna med speciell information om de viktigaste aktörerna inom ett givet område - t. ex. , experter och institut som är specialiserade på ett givet ämne eller land, den aktuella situationen inom yrkesundervisnings- och utbildningssystemet samt dess förbindelser med arbetsmarknaden; förbättrande av effektiviteten av internationellt samarbete genom att uppmuntra samordning, speciellt genom att förena mänskliga och ekonomiska resurser på basis av nyckelinformation för både bi- och multilateralt samarbete inom yrkesundervisnings- och utbildnings området mellan Partner- och Medlemsländer. 2. 5. Observatörsfunktionens huvudsakliga resultat: a) Utveckling av begreppet Nationella Observatörsfunktioner De Nationella Observatörsfunktionerna skall förse Partnerlandet och Stiftelsen med information om och analys av utvecklingar inom yrkesundervisning och utbildning samt frågor som har med yrkesundervisning och utbildning art göra. Man har med de nationella myndigheterna i Albanien, Ungern och Lettland kommit överens om tre pilotprojekt i syfte att få erfarenhet för upprättande av Nationella Observatörsfunktioner i alla Partnerländer 1996. Detta innebar arbete med att bestämma begreppet Nationell Observatörs funktion, utveckling av ett lämpligt kontrollsystem för själva pilotprojektet, fastställande av Stiftelsens informationsbehov och det första utkastet för ett dokumenteringssystem. Förberedande arbete började även med upprättande av Nationella Observatörsfunktioner i de Nya oberoende staterna (se paragraf 2. 13 för vidare detaljer) I och med det avtal Stiftelsen skrev med Kommissionen i September 1995 (600,000 ECU) för den första etappen. I syfte att identifiera institut som skulle kunna fungera som Nationella Observatörsfunktioner skickades delegationer till Vitryssland, Moldova, Ukraina, Ryska Federationen, Kazakstan, Kirgisistan och Uzbekistan. I dessa länder har Stiftelen och dess aktiviteter presenterats för många inom yrkesundervisning och ministerier, utbildning. I Ryska Federationen och i Vitryssland har de institutioner som kommer att redan fastställts. som Nationella Observatörsfunktioner institut och huvudaktörer fungera - 13 - b) Studier för yrkesundervisning och utbildning Under pilotprojektet för yrkesundervisning och utbildning, vars första etapp samordnades av CIBB i Nederländerna, samlades basinformation för yrkesundervisnings- och utbildningssystemet in i alla Phare Partnerländer och deras speciella behov fastställdes. På basis av denna information gjordes en analys över hela landet som visade allmänna tendenser och huvudsakliga problem i framtiden Nationella Observatörsfunktionerna och slutligen omvandlas till en handlingsinriktad dataram för vidare utveckling av reformer inom yrkesundervisning och utbildning med hänsyn taget till juridiska, arbetsmarknads- och sektoriell utveckling. land. Denna uppdateras information kommer i varje att regelbundet av de c) Ordbok Som en uppföljning till den Konsultativa gruppens rekommendation i juni 1995 att skapa en ordbok för utbildningsterminologi, gav Observatörs funktionen "Bundesinstitut fur Berufsbildung" (BIBB) i Berlin i uppgift att utarbeta en genomförbarhetsstudie som titta på terminologin som används i de olika systemen för yrkesundervisning och utbildning utan även olika ordbokskoncept. Det första målet med denna förstudie var att göra en förteckning över redan befintliga ordböcker, nyckelaktörer och viktiga användare, material för utveckling av ordböcker samt att beskriva dessa olika försök. Studien skulle vara klar i slutet av mars 1996. inte bara skulle d) Databaser sammanhang I detta genomförbarhetsstudie (interaktivt nätverk). Detta innefattade: förordnade Observatörsfunktionen en för upprättandet av en specialiserad databas om # # # # en analys av de olika potentiella användarnas behov och krav; analys av befintliga databaser vid Stiftelsen och andra organisationer som skulle kunna vara i det planerade informationssystemet; lämpliga att integrera bestämning av ytterligare lämpliga databaser och informationskällor; samt av för för utveckling experter/institutioner, projekt och länder inklusive olika alternativ för att förverkliga detta. informationssystem ett koncept ett Studien, som beräknades vara klar i januari 1996, utgör grunden för förverkligandet i för Observatörsfunktionen. av mjukvaran utveckling strategin av - 1 4- B. VERKSAMHET INOM YRKESUNDERVISNINGS- OCH UTBILDNINGSOMRÅDET Central- och Östeuropa 2. 6. Kommissionen och Stiftelsen har skrivit under ett antal avtal för att göra det möjligt för Stiftelsen att, fr. o. m. mars 1995 och framåt, genomföra en rad reformprogram för yrkesundervisning och utbildning som man enats om tidigare inom ramen för Phare programmet. Dessa program, som för yrkesundervisnings- och skapades för att sätta utbildningssystemen i de Partnerländer som berörs, framgår av följande tabell: igång reformen Belopp i ECU Rumänien: Phare Reformprogram för Yrkesundervisning och Utbildning 25 000 000 Tjeckiska Republiken: Phare Humanresursutvecklings- program Slovakien: Estland: Lettland: Litauen: Polen: Slovenien: Phare Reformprogram för Yrkesundervisning och Utbildning Phare Reformprogram för Yrkesundervisning och Utbildning Phare Reformprogram för Yrkesundervisning och Utbildning Phare Reformprogram för Yrkesundervisning och Utbildning Phare IMPROVE program Phare Reformprogram för Yrkesundervisning och Utbildning 4 000 000 4 000 000 3 000 000 3 000 000 4 000 000 4 000 000 3 000 000 2. 7. Alla program grundar sig på ett "bottom-up" tillvägagångssätt med utvalda pilotskolor i alla länder som tar itu med ett antal reform- och utvecklingsåtgärder som sedan kommer att utvärderas för att bestämma bäst politik och praxis på nationell nivå att införas i de andra skolorna i landet. De huvudsakliga områdena man skall koncentrera sig på är: # # # # reform och utveckling av läroplaner; stödjande av förbindelser med yrkesskolor i EU; vidareutbildning av lärare; infrastruktur läroplanskrav. och utrustning som skall tillmötesgå moderna - 1 5- programmet initiativ, Phare ett multinationellt 2. 8. Stiftelsen har dessutom skrivit på ett avtal med Kommissionen för att genomföra för personalutveckling (1. 4 MECU). Programmet som strävar efter att utveckla politisk medvetenhet och debatt bland nyckelaktörerna inom området för yrkesundervisning och utbildning i alla Partnerländer (offentliga och privata sektorerna, administrationer, sociala partner) startade i juli 1995 med ett möte på hög nivå i Turin mellan nyckelpersoner inom området för yrkesundervisning och utbildning, vilka diskuterade och enades om programmets innehåll, utformning och genomförande. Nationella nätverk upprättades sedan i alla Partnerländer. Genom offertförfarande valdes slutligen i november 1995 ett konsortium av utbildningsorganisationer från Italien, Nederländerna, Frankrike och Tyskland som skall organisera utbildnings- och studiebesök under 1996 som utgör det centrala i programmet. 2. 9. Stiftelsen bistod även Kommissionen med ett antal uppdrag för undersökning och fastställande av behov i Albanien, Makedonien, Bulgarien och Slovenien, antingen som del av programförberedelse eller för uppbyggnad av information. Detta innebär att hjälpa Kommissionen att utarbeta speciella förslag till undersökning. 2. 10. 1995 startade möten som strävade efter att gynna samarbete mellan Partnerländer inom en regional kontext samt mellan Partnerländer och Medlemsländer i EU. Det första av en rad regelbundna möten med alla enheter för ledning av programmet hölls i Turin i mars 1995. Under detta möte, där även Europeiska Kommissionen deltog, fastställdes Stiftelsens roll och ansvar i Phare reformprogrammen för yrkesundervisning och utbildning och målen för framtida möten fastställdes. Ytterligare två möten med enheterna för ledning av programmet har hållits - ett i Bled i Slovenien i juni 1995 och ett i Madrid i december 1995. 2. 11. Under hösten 1995 diskuterade Stiftelsen och Kommissionen hur Stiftelsen skulle kunna bidraga till att förbereda de ländersom kan komma att anslutas till EU att delta i Leonardo-programmet. Man enades om att Stiftelsen skulle stödja Komissionen i följande tre verksamheter: # # # utarbeta nationella prioriteter; speciella informationsbaser för länderna fastställande organisering av tematiska konferenser; och till utveckling av Leonardo kompanjonskap stöd förenar institutionerna för yrkesundervisning och utbildning från dessa länder och från Europeiska Unionen. som Alla tre verksamheterna kommer att börja 1996. - 1 6- Juridiskt utbildningsprogram 2. 12. En pilotstudie för juridisk utbildning som berör Rumänien och Polen gavs i uppdrag till Institutet för Internationell Juridisk Utveckling i Rom från Stiftelsens egen budget. Studien, som utarbetats av lokala experter från de berörda länderna, ger en översikt över större reformer som introducerats i det juridiska systemet under de sista sex åren, ställer upp en förteckning över den för utbildning av juridiska och parajuridiska yrken samt strävar speciellt efter att fastställa de permanenta utbildningsbehoven inom området ovan, så väl som möjligheten att utveckla lämpliga verksamheter för att möta dessa behov. ramen och situationen inom området institutionella De Nya oberoende staterna och Mongoliet 2. 13. I juni 1995 besökte de ryska undervisnings- och arbetsmarknads ministrarna Stiftelsen i Turin. Som ett resultat av detta enades man om ett pilotprojekt angående reformer för yrkesundervisning och utbildning. I september 1995 enades de österrikiska, flamländska och holländska undervisningsministrarna om att arbeta tillsammans med ett projekt i den nordvästra regionen i Ryska Federationen. Senare beslöt sig Österrike, Finland och Tyskland att deltaga. I november organiserades en stor konferens i St. Petersburg med representanter från undervisningsinstitut och företag från fyra sektorer: telekommunikation, turism, transport och träförädling. Pilotprojektet kommer att börja 1996. C. TEMPUS 2. 14. Stiftelsen bistår Europeiska Kommissionen i genomförandet av Tempus programmet för universitetssamarbete mellan Europeiska Unionen och Partnerländerna. 1995 startade projekt för ett total värde av 102. 1 MECU för Phare Partnerländerna och 23 MECU för Tacis Partnerländerna och detta medförde att det totala beloppet som investerats av Tempus i reformeringen av högre undervisningssystem i Partnerländerna uppgick till 519. 1 MECU från Phare alltsedan 1990 och 48. 1 MECU från Tacis alltsedan 1993. Översikt över Tempus verksamhet 1995 a) Stödjande verksamheter för urval 2. 15. Stiftelsen genomför alla verksamheter till Europeiska Kommissionens slutliga beslut för projekt som skall finansieras med Tempus. Stiftelsens verksamheter varierar, från registrering av anbud, till utvärdering av teknisk kvalitet, information och feedback till valda och icke valda ansökande. Urvalsmetoderna beskrivs nedan: leder som 1 7- 1) Gemensamma Europeiska Projekt 1995: Period från 1 september 1995 till 31 augusti 1998, antal mottagna ansökningar: 930 st. Slutgiltigt antal projekt som finansierades: 229 st. 2) Individuella Mobilitetsbidrag : 1995 beviljades endast öst-väst bidrag, för vilka en stor del av det tekniska biståndet garanterades av de Nationella Tempus Kontoren. Urval utfördes vid två tillfällen: • • l:a tillfället: Period från 1 september 1995 till 31 augusti 1996, antal mottagna ansökningar: 1065 st. Slutgiltigt antal projekt som finansierades: 686 st. 2:a tillfället: Period från 1 januari 1995 till 31 augusti 1996, antal mottagna ansökningar: 874 st. Slutgiltigt antal projekt som finansierades: 585 st. 3) Kompletterande åtgärder: Urval utfördes vid två tillfällen: • • l:a tillfället: Period från 1 oktober 1995 till 30 september 1996, antal mottagna ansökningar: 222 st. Slutgiltigt antal projekt som finansierades: 78 st. 2:a tillfället: Period från 15 april 1996 till 14 april 1997, antal mottagna ansökningar: 38 st. Slutgiltigt antal projekt som finansierades: 22 st. 1) Förberedande-Gemensamma från 1 september 1995 till 30 november 1996, antal mottagna ansökningar: 439 st. Slutgiltigt antal projekt som finansierades: 87 st. Europeiska Projekt: Period 2) Gemensamma Europeiska Projekt: Period från 1 september 1995 till 31 augusti 1998, antal mottagna ansökningar: 97 st. Slutgiltigt antal projekt som finansierades: 31 st. b) Ledning av kontraktsförfarande 2. 16. Stiftelsen svarade för utkast till, förberedande av samt utgivning av alla nödvändiga kontrakt genom att följa urvalsmekanismerna ovan. Dessutom har man utarbetat och förhandlat om kontrakt som skall täcka de Nationella Tempuskontorens arbeten och de Gemensamma Europeiska Nätverkens och de Individuella Mobilitetsbidragens urvalsarbeten som utfördes 1994. - 18 - c) Kontroll och uppföljning av projekt 2. 17. Vid slutet av 1994 och under 1995 påbörjade och fortsatte man med ett intensivt program för kontrollbesök som utfördes av representanter från EKs Tempuskontor och/eller Nationella Tempus Kontor. Programmet omfattade totalt 130 besök i alla Phare länderna och 55 i Tacis länderna, de senare utfördes framför allt av Tempus Informationsenhet i Moskva. D. LEDARSKAPSUTBILDNINGSPROGRAM 2. 18. 1995 var ett förberedande år för den perioden ledarskapsutbildningsverksamheten. ett Under ledarskapsutbildningsprogram som skulle genomföras 1996. Programmets utkast godkändes av Styrelsen i september 1995 och gav således Stiftelsen en ram i vilken de skulle placera de olika verksamheterna som förutsågs för ledarskapsutbildningssektorn. arbetade Stiftelsen med planer för E. STIFTELSENS PUBLICERINGAR 1995 2. 19. 1995 producerade Stiftelsen ett antal allmänna publikationer: # # # Första versionen av Stiftelsens informationsfolder '95 på 12 språk, Stiftelsens allmänna informationsfolder (engelska och italienska), Informationsbladet "ETFacts", första och andra versionen (engelska, franska, tyska och ryska), # Stiftelsens verksamhetsberättelse (på alla EU språk), # Man har även utarbetat utkast till informationsblad till vart och ett av sex Phareprogram för yrkesundervisning och utbildning som är speciella för varje land. Dessutom försåg Stiftelsen Europeiska Kommissionen med bistånd till utarbetande och produktion av ett antal Tempus publiceringar. tekniskt - 19 DEL 3 - STYRELSEN från 3. 1. Styrelsen består av en representant från varje Medlemsland samt två Europeiska Kommissionen. Herr O'Dwyer, representanter Generaldirektör för Undervisning, Utbildning och Ungdom, sitter som ordförande i Styrelsen. Stiftelsens Direktör har ansvaret för att förbereda och organisera Styrelsens arbete. Han ansvarar inför Styrelsen för sin verksamhet och deltar i dess möten. 3. 2. 1995 förberedde och organiserade Stiftelsen två styrelsemöten med i Turin: det ena den 14 februari och det andra den 25 september. 3. 3. Styrelsens fjärde möte hölls i Turin den 14 februari. Styrelsen noterade, samt framförde råd och vägledning till, följande frågor som framfördes av Direktören: # # # # # Stiftelsens planer inom området för yrkesutbildning (inklusive ett speciellt program och Observatörs funktionen; ledarskapsutbildning) för resultaten av den Konsultativa gruppens första möte i oktober 1994; Stiftelsens anställningsprogram och aktuella personalsituation; Stiftelsens informations- och kommunikationsstrategi; utvecklingen i byggnadsprogrammet för Stiftelsens kontor; # Tempus programmets huvudsakliga verksamhet vars genomförande Stiftelsen tagit över den 3 januari 1995 på Europeiska Kommissionens vägnar. 3. 4. Dessutom tog Styrelsen följande beslut: # # # # det godkände Direktörens begäran om att föra vidare fonder som inte gått åt och som uppgick till 325,000 ECU från 1994 års budget till 1995 års budget; det antog utkastet till 1995 års budget (totalt 11 MECU); det godkände utkastet till 1996 års budget som uppgick till 18 MECU; det godkände utnämningen av Véronique Frutsaert som Stiftelsens biträdande bokförare. - 20 3. 5. Styrelsen hade ytterligare ett möte den 25 september 1995 då det noterade följande redogörelser av Direktören: # resultaten av den Konsultativa gruppens andra möte som hölls den 12- 14 juni 1995; # utveckling inom personalrekryteringen. 3. 6. Styrelsen fattade även ett antal beslut: # # # # den godkände, med vissa ändringar, utkastet till arbetsprogrammet 1996; den gav Direktören ansvarsfrihet för utgifterna i 1994 års budget; den godkände ett ändrat utkast till 1995 års budget som uppgick till 10 MECU (till följd av ökningen på 1 MECU av de 2 MECU som deponerats som reserv av Europaparlamentet); den godkände Stiftelsens begäran om att överföra maximalt 200,000 ECU från Titel 1 till Titel 2 i 1995 års budget och maximalt 600,000 ECU från Titel 1 till Titel 3. - 21 - DEL 4- DEN KONSULTATIVA GRUPPEN 4. 1. Den Konsultativa gruppen hade sitt andra möte den 12-14 juni 1995 i Turin. Gruppen diskuterade Stiftelsens arbetsprogram för 1996-1998 samt de fyra undergruppernas rapporter inom följande områden: # # # # finansiering av yrkesundervisningen och utbildningen; de sociala partnernas roll i utbildningsutvecklingen; utveckling av standards för kompetens; och huvudaktörernas roller och ansvar (inklusive ledarskapsutbildning). inom kontinuerlig utbildning 4. 2. Medlemmarna arbeteoch rekommenderade att de ytterligare skulle förstärkas. Speciellt bestämde de att: undergruppernas bekräftade värdet av # fortsätta ytterligare medlemmar för varje undergrupp; tolv månader med samma ordförande och # ytterligare konkretisera områdena enligt följande: • • • • system för finansiering av yrkesundervisning och utbildning inom ett decentraliserat system, de sociala partnernas roll i utbildningsutvecklingen, ledarskapsutbildning, inom en marknadsekonomi, inklusive standards som kan garantera kvalitet internationell speciell kontext "yrkesutbildnings-" och "modul-" modeller, med i en nationell och till hänvisning kontinuerliga huvudaktörernas utbildningen med speciell uppmärksamhet på den regionala omgivningen; roller och i den ansvar # # # en expert anställa (efterr överenskommelse med ordföranden) hjälpa till med att förbereda undergruppernas dokument och möten; som med tjänster skulle sina utvidga undergrupperna till 20 medlemmar var, innefattande alla medlemmar i den Konsultativa gruppen. Detta beslut förutsätter godkännande av Styrelsen samt disponibel finansiering; och sammankalla ett möte för varje undergrupp före den Konsultativa gruppens nästa möte. 4. 3. Den Konsultativa gruppen gav ett positivt utlåtande om utkastet till arbetsprogrammet och presenterade många förslag till Stiftelsens framtida arbete. Stiftelsen införde sedan ett antal av dessa i arbetsprogrammets ändrade version som presenterades för Styrelsen för godkännande under dess möte i september 1995. - 22 DEL 5 - BUDGET 1995 A. 1995 ARS BUDGET Budget och skötsel av driftsfonder 5. 1. Stiftelsen tilldelades en budget för verksamhetsåret 1995 som uppgick till 11 MECU. Europeiska Unionens budgetmyndighet släppte emellertid Stiftelsens subvention endast successivt, dvs. , 9 MECU i början av 1995, 1 MECU i juli och 1 MECU i mitten av november 1995. Detta tidsschema gjorde budgetförverkligandet och driftplaneringen mycket svår. Dessutom uppkom under hösten betydliga osäkerheter beträffande budgeten 1996. Dessa faktorer tvingade Stiftelsen fördröja ett antal personalanställningar (den 31 december 1995 hade endast 95 st. av 118 anställda personer påbörjat sin tjänst). Trots denna reducerade arbetsstyrka kunde Stiftelsen påtagligt öka sin operativa verksamhet inom Titel 3 (huvudsakligen genom att fortsätta genomföringen av 1996-1998 års arbetsprogram). I budgetära termer var detta möjligt genom att överföra vissa outnyttjade anslag från Titel 1, i överensstämmelse med det tillstånd Styrelsen givit under dess möte den 25 september 1995. 5. 2. Tabell 1 sammanfattar utgifterna 1995: Tabell 1 - Utgifter 1995 Slutgiltiga anslag för verksamhetsåret 1995 ECU 11,000,000. 001 Utnyttjande av anslagen Engagemang Betalningar Anslag som automatiskt förs vidare Anslag som förs vidare enligt beslut av Styrelsen ECU ECU ECU ECU 10,079,445. 79 8,094,259. 68 1,985,186. 11 142,370. 00 Annullerade anslag ECU 778,184. 211 1995 års budgetutförande beskrivs nedan. 23 B. SKÖTSEL AV DRIFTSFONDER 5. 3. Förutom Stiftelsens allmänna budget, som löpande utgifter, sköter Stiftelsen om Phare och Tacis driftsbudgetar inom området för yrkesutbildning och högre undervisning. För var och en av dessa budgetar har ett speciellt avtal skrivits under med Kommissionen som i detalj visar de verksamheter som skall finansieras och sätten för denna finansiering. täcker allmänna 5. 4. Den 31 december 1995 var situationen följande: Program Totalt bidrag (ECU) | Phare avtal för varje land CZ-93. 05 ES-94. 09 LA-94. 08 LI-94. 10 IMPROVE PL-94. 16 RO-94. 05 SK-94. 03 SL-94. 05 Multinationella Phare avtal ZZ-94. 32 ZZ-94. 07 Multinationella Tacis avtal WW 93. 05 WW 94. 03 TOTALT 4 000 000 3 000 000 3 000 000 4 000 000 4 000 000 25 000 000 4 000 000 3 000 000 2 600 000 1 000 000 602 400 577 000 54 779 400 Utnyttjandet av dessa budgetar sker i överensstämmelse med de speciella reglerna som nämns i varje avtal och, mer generellt, i överensstämmelse med de samlade Phare och Tacis metoderna. C REVISIONER 5. 5. 1995 utsattes Stiftelsen för revision tre gånger av den ekonomiska kontrollpersonen: två gånger beträffande den allmänna budgeten och en gång beträffande Phare och Tacis budgetarna. Stiftelsens räkenskaper 1994 utsattes också för revision av Revisionsrätten. 24 - BILAGA 1 STIFTELSENS O R G A N I S A T I O N S S T R U K T UR °25 Direktorat- kontor 2A, 1C EUROPEISKA UTBILDNINGSSTIFTELSEN : organigram Augusti 1996 Direktör Peter DE ROOIJ 1A Vicedirektör Ulrich H1LLENKAMP 1A, 1C Vicedirektör Livio P ESC I A 1A, 1C Tempusavd. Olivier RAMSA YER 1 8 A. 1 2 B. 4C Avd. för yrkesutbildning Analys- och utvecklingsavd. Jean - Raymond MASSON Hans Konrad KOCH 1 4 A. 1 1 B. 3C 1 2 A , 5 B?2C Phare Enhet Tacis Enhet Phare Enhet Tacis Enhet Observatorium Enhet Peler BEDEWELL Sandra STEFAN I Anthony GRIBBEN Markku JUNKKARI Ton FÄRLA Strategi Enhet Lindsay JACKSON Ledarskaps- utbildnings program Finans- och juridisk avd. Personal- och administrationsavd. Informations- och publiceringsavd. Dominique HUBART Francesco PANZICA Gisela SCHUR1NGS 4A. 6 B. 2C 2 A. 4 B. 5C 2A. 3B. 4C Datasystemavd. Jeff HARRIS 3A. 5B, 1C ISSN 1024-4506 KOM(97) 381 Volym I DOKUMENT SV 16 11 17 Katalognummer : CB-CO-97-410-SV-C ISBN 92-78-23596-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg &


title: Regolamento (CE) n. 1392/97 della Commissione del 18 luglio 1997 che modifica il regolamento (CEE) n. 3597/90 relativo alle norme contabili per misure di intervento implicanti l'acquisto, il magazzinaggio e la vendita di prodotti agricoli da parte degli organismi di intervento

eurovoc_concepts:
agricultural product
intervention agency
intervention buying
intervention stock
management accounting
market intervention

formats: html pdfa1b print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2498/97 af Maren GÜNTHER til Kommissionen. Sikkerhed for at patienter fra andre europæiske lande betaler deres lægehonorar

eurovoc_concepts:
Portugal
health care
residential mobility
social security
social security legislation
worker (EU)

formats: html pdf print

text: 11. 3. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 76/117 (98/C 76/224) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2498/97 af Maren Gu¤ nther (PPE) til Kommissionen (18. juli 1997) Om: Sikkerhed for at patienter fra andre europ(cid:230)iske lande betaler deres l(cid:230)gehonorar Der opst(cid:229)r problemer med indkassering af honorarer for l(cid:230)gebehandling, is(cid:230)r n(cid:229)r portugisiske patienter, som er besk(cid:230)ftiget i et arbejdstagerforhold, hyppigt skifter bop(cid:230)l. For portugisiske arbejdstageres vedkommende er det ikke muligt at f(cid:229) bevis for, at de er forsikret i en sygekasse. Endvidere er det p(cid:229) grund af de hyppige flytninger heller ikke muligt via oplysningerne i de personlige papirer at komme i forbindelse med patienten eller dennes forsikring. Hvilke muligheder findes der for at sikre, at patienter fra andre europ(cid:230)iske lande betaler deres l(cid:230)gehonorarer? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pa·draig Flynn (9. september 1997) Medlemsstaternes sociale sikringssystemer koordineres af R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 1408/71 og nr. 574/72 (1). I henhold til disse forordninger er en person, der er ansat i Portugal, og som af sin arbejdsgiver er udstationeret til at udfłre arbejde i en anden medlemsstat, omfattet af det portugisiske socialsikringssystem, s(cid:229)fremt udstationeringen ikke varer over 12 m(cid:229)neder. I den situation er den portugisiske arbejdstager omfattet af det portugisiske sundhedssystem. Det betyder, at arbejdstageren er berettiget til at modtage l(cid:230)gehj(cid:230)lp i Portugal s(cid:229)vel som i den medlemsstat, hvor han faktisk er besk(cid:230)ftiget, idet besk(cid:230)ftigelsesstaten leverer naturalydelser p(cid:229) vegne af det kompetente portugisiske sundheds- system (artikel 22 og 22b i forordning (E(cid:216)F) nr. 1408/71). De portugisiske myndigheder udlevere f(cid:230)llesskabs blanketterne E 111/E 106 til arbejdstageren for at vedkommende skal kunne modtage s(cid:229)danne ydelser. Hertil kommer, at der fremover vil skulle anvendes en ny blanket, E 128, s(cid:230)rligt udformet til udstationerede arbejdstagere, som siden den 1. februar 1997 har f(cid:229)et udvidet deres rettigheder. Hvis den udstationerede arbejdstager har fast adresse i den medlemsstat, hvor han faktisk er besk(cid:230)ftiget, kan han ved at anvende blanket E 106 blive medlem af den sygesikringsordning, der g(cid:230)lder, hvor han opholder sig. Hvis arbejdstageren ikke har nogen fast adresse, skal han fremvise blanket E 111 hver gang, han har behov for l(cid:230)gehj(cid:230)lp. Denne blanket dokumenterer, at arbejdstageren er d(cid:230)kket af den portugisiske sygesikringsordning. En person, der fremviser denne blanket, er berettiget til l(cid:230)gehj(cid:230)lp i henhold til den i besk(cid:230)ftigelseslandet g(cid:230)ldende lovgivning, mens det portugisiske sundhedssystem refunderer udgifterne. (1) Ajourfłrt ved forordning nr. 118/97 (EFT L 28, 30. 1. 1997), og senest (cid:230)ndret ved forordning nr. 1290/97 (EFT L 176, 4. 7. 1997). (98/C 76/225) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2502/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (18. juli 1997) Om: Brand p(cid:229) Sellafield atomkraftv(cid:230)rk i Det Forenede Kongerige Den 12. juni 1997 udbrłd der brand i Sellafield atomkraftv(cid:230)rk (Cumbria) i Det Forenede Kongerige i forbindelse med nedlukningsarbejde. Hvilke oplysninger har Kommissionen modtaget (hvis den har modtaget nogen) om denne h(cid:230)ndelse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (4. september 1997) Kommissionen er af British Nuclear Fuels Ltd. (BNFL) blevet underrettet om, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende brand var begr(cid:230)nset til kun at omfatte en kabine, der anvendtes til opsk(cid:230)ring af en beholder af rustfrit st(cid:229)l i en tom bygning, at ingen kom til skade herunder, samt at der heller ikke var tale om forurening eller radioaktivt udslip. Branden blev nedk(cid:230)mpet af det stedlige brandkorps og indberettedes via det officielle nyhedsbrev fra BNFL Sellafield den 19. juni 1997


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2356/97 dell'on. Leonie van BLADEL al Consiglio. Apertura di una parte della frontiera tra la Siria e l'Iraq

eurovoc_concepts:
EU aid
Iraq
Syria
UN Security Council
cross-border transport
human rights
military equipment
narcotic
telecommunications
tourism

formats: html print


title: VIGÉSIMO OCTAVO INFORME ANUAL DE GESTIÓN 1996.

eurovoc_concepts: Publications Office of the European Union


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1399/97 DE LA COMMISSION du 18 juillet 1997 établissant des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit


title: WRITTEN QUESTION No. 2243/97 by Concepció FERRER to the Council. Transport of animals throughout the EU

eurovoc_concepts:
animal welfare
competence of the Member States
farm prices
meat product
protection of animals
transport of animals

text: C 102/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 4. 98 Kommissionen fo¤ljer mycket na¤ra b(cid:229)de de nya (cid:229)tga¤rder som Marocko vidtar fo¤r samtliga fiskeflottor som a¤r verksamma inom dess vatten och de (cid:229)tga¤rder som enbart riktar sig till den marockanska fiskeflottan. Under det na¤mnda mo¤tet med den blandade kommitte·n tillka¤nnagav Marocko fo¤r gemenskapen att man avs(cid:229)g att vidta ytterligare (cid:229)tga¤rder fo¤r att skydda fiskyngel och fortplantningsomr(cid:229)den. Efter att under (cid:229)ret ha upprepat detta krav har gemenskapen genom en skrivelse av den 8 augusti 1997 fr(cid:229)n de marockanska myndigheterna underra¤ttats om fo¤rbudet fo¤r de inhemska fiskarna att fiska bla¤ckfisk inom zonen p(cid:229) 12 sjo¤mil fr(cid:229)n och med den 11 augusti till och med den 31 augusti 1997. (98/C 102/27) SKRIFTLIG FR¯GA E-2227/97 fr(cid:229)n Frode Kristoffersen (PPE) till r(cid:229)det (18 juli 1997) A¤mne: Sextrakasserier p(cid:229) arbetet Anser r(cid:229)det att kommissionens aviserade planer p(cid:229) att fo¤resl(cid:229) EU-lagstiftning om graden och omfattningen av sextrakasserier p(cid:229) arbetet i de enskilda EU-staterna sta¤mmer o¤verens med subsidiaritetsprincipen? Svar (10 november 1997) Den 19 mars 1997 o¤versa¤nde kommissionen till arbetsmarknadens parter en text om sexuella trakasserier p(cid:229) arbetsplatsen fo¤r ett andra samr(cid:229)d. Detta inneba¤r att kommissionen a¤nnu inte p(cid:229) detta stadium har fo¤relagt r(cid:229)det n(cid:229)got fo¤rslag. Det a¤r sja¤lvklart att r(cid:229)det kommer att granska alla lagstiftningsfo¤rslag i denna fr(cid:229)ga med beaktande av artikel 3b i EG-fo¤rdraget som ro¤r principerna om subsidiaritet och proportionalitet samt besta¤mmelserna i avtalet om socialpolitik, sa¤rskilt artikel 2. 1 i detta, da¤r ja¤msta¤lldhet mellan kvinnor och ma¤n p(cid:229) arbetsmarknaden och lika behandling p(cid:229) arbetsplatsen a¤r ett av de beho¤righetsomr(cid:229)den som behandlas. Det finns slutligen anledning att erinra om att avtalet om socialpolitik genom Amsterdamfo¤rdraget kommer att integreras i Fo¤rdraget om uppra¤ttandet av Europeiska gemenskapen. (98/C 102/28) SKRIFTLIG FR¯GA E-2243/97 fr(cid:229)n Concepcio· Ferrer (PPE) till r(cid:229)det (18 juli 1997) A¤mne: Djurtransporter i EU Vid jordbruksministrarnas mo¤te i maj 1997 n(cid:229)ddes en o¤verenskommelse om gemenskapens kriterier ro¤rande djurtransporter i Europeiska unionen. Denna o¤verenskommelse fo¤reskriver en rad besta¤mmelser som tra¤der i kraft den 1 januari 1999 fo¤r att garantera djurens va¤lbefinnande. Vilket utslag bera¤knar kommissionen att kostnaden fo¤r tilla¤mpningen av dessa (cid:229)tga¤rder kommer att f(cid:229) p(cid:229) priset p(cid:229) ko¤ttprodukter? Svar (10 november 1997) R(cid:229)det antog vid mo¤tet den 25 juni 1997 fo¤rordning (EG) nr 1255/97 (1) om gemenskapskriterier fo¤r mellanstationer och om a¤ndring av fa¤rdplanen i bilagan till direktiv 91/628/EEG. Denna fo¤rordning, som tra¤der i kraft den 1 januari 1999, faststa¤ller vissa normer som syftar till att garantera va¤lbefinnandet fo¤r djur som skall vistas p(cid:229) mellanstationer efter en besta¤md transporttid


title: Verordening (EG) nr. 1391/97 van de Commissie van 18 juli 1997 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 296/96 betreffende de door de lidstaten te verstrekken gegevens en de maandelijkse boeking van de uit de afdeling Garantie van het Europees Oriëntatie- en Garantiefonds voor de Landbouw (EOGFL) gefinancierde uitgaven, alsmede tot intrekking van Verordening (EEG) nr. 2776/88

eurovoc_concepts:
Community loan
EAGGF Guarantee Section
EU financing
budget policy
exchange of information
interest