title: Tietoyhteiskunta ja kehitys: Euroopan unionin rooli - Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle

eurovoc_concepts:
EU action
cooperation policy
developing countries
information technology
telecommunications

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 15. 07. 1997 KOM(97) 351 lopull. Tietoyhteiskunta ja kehitys: Euroopan unionin rooli Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle TIIVISTELMÄ JOHDANTO HAASTEET A. MAAILMANLAAJUISEEN TIETOYHTEISKUNTAAN KEHITYSMAIDEN INTEGROIMISESSA 1. TIETO- JA TIETOLIIKENNETEKNIIKOIDEN (TTT) KEHITYKSEN ETENEMISESSÄ 2. KEHITYSMAIDEN KOHTAAMAT HAASTEET OSUUS 3 5 B. YHTEISÖN TOIMINTA JA SEN TULEVAISUUDEN NÄKYMÄT 3. EUROOPAN UNIONIN OSUUUS TIETOYHTEISKUNNAN EDISTÄMISESSÄ KEHITYSMAISSA 7 4. UUDEN NÄKÖKULMAN OMAKSUMINEN KEHITYSMAITA KOSKEVISSA TOIMISSA 10 PÄÄTELMÄT LIITE I Lyhenneluettelo 14 - 2- FI/13/97/00350300. WOO (EN) por JOHDANTO Tietoyhteiskuntaan siirtymiseen liittyvät muutokset saattavat koskea lähes kaikkia inhimillisiä toimintoja, esim. oppimista, viestintää, työtä ja vapaa-aikaa. Muutokset koskevat myös kehitysmaita niiden markkinatilanteiden moninaisuudesta, pohtiikoista ja teknologisesta kapasiteetista riippumatta. Tässä tiedoksiannossa esitellään suuntaviivoja ja mekanismeja, joilla voidaan myötävaikuttaa siihen, että kehitysmaat eivät osallistu tietoyhteiskuntaan ainoastaan kuluttajina vaan myös aktiivisina toimijoina. ilmaistiin teollistuneiden maiden Helmikuussa 1995 Brysselissä pidetyssä tietoyhteiskuntaa käsittelevässä G7-maiden konferenssissa ja teollistuneiden maiden huoli kehitysmaiden välisen kuilun syvenemisestä entisestään, ja konferenssissa asetettiin tavoitteeksi seuraava ""yhteinen näkemys inhimillisestä rikkaudesta"* : "Toimintamme on edistettävä kaikkien maiden integraatiokehitystä maailmanlaajuisissa pyrkimyksissä. Siirtymävaiheessa olevilla mailla ja kehitysmailla on oltava mahdollisuus osallistua täysimääräisesti tähän prosessiin, joka mahdollistaa teknologisen edistymisen ja taloudellista kehitystä" Presidentti Mandelan kutsusta edesauttaa sosiaalista ja Midrandissa 13. -15. toukokuuta 1996 järjestetyssä ja kehitystä käsittelevässä konferenssissa, johon osallistui yli 50 valtiota ja kansainvälistä järjestöä, keskityttiin kehitysmaiden erityistarpeiden tunnistamiseen ja uusien teknologioiden suomien mahdollisuuksien esittelemiseen (ks. täydentävä liite 6). Konferenssissa oli mahdollista yhdessä pohtia voimassa olevia yhteisiä sääntöjä ja maailmanlaajuisen linjoja sekä kehityksen tietoyhteiskunnan rakentamisessa omaksuttavia yhteistyön ensisijaisia tavoitteita. Egypti vastaa konferenssin seurannan järjestämisestä. tietoyhteiskuntaa Euroopan unioni pyrkii omalta osaltaan uudistamaan ja määrittelemään uudelleen suhteensa kuhunkin pääasialliseen kehitysalueeseen ja tarjoamaan mahdollisuuden tietoyhteiskuntaa koskevan ulottuvuuden huomioon ottamiseen kehitysalueita koskevissa suhteissa. Yhteisön toiminnan osalta kysymyksessä on sellaisen viitekehyksen vahvistaminen, joka varmistaa tarvittavan yhdenmukaisuuden ja suosii eri politiikkojen synergiaa sekä jäsenvaltioiden ja asianomaisten kansainvälisten järjestöjen toimintojen yhdenmukaistamispyrkimyksiä. Tätä tarkoitusta varten annetaan etusija alueelliselle yhteistyölle, jotta toteutettava toiminta voitaisiin mukauttaa sekä olemassa oleviin suhteisiin Ulkopuolisille yhteistyökumppaneille välittyvän viestin on oltava realistinen ja kiinnitettävä heidän huomionsa käynnissä olevia muutoksia koskeviin haasteisiin sekä heidän toteutettavakseen tulevien pyrkimysten tasoon. yhteistyövälineisiin. saatavilla oleviin että A. HAASTEET KEHITYSMAIDEN INTEGROIMISESSA MAAILMANLAAJUISEEN TIETOYHTEISKUNTAAN 1 Brysselissä 26. helmikuuta 1996 pidetty G7-maiden ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden ministerikokous 3- 1. TIETO- JA TIETOLIIKENNETEKNIIKOIDEN (TTT) OSUUS KEHITYKSEN ETENEMISESSÄ FI/13/97/00350300. W00 (EN) por on todettu, nimenomaisesti tietoyhteiskunta 1. 1 Kuten Midrandin konferenssissa ja Välimeren alueen osalta järjestetyssä Rooman konferenssissa synnyttää vallankumouksellisia ja läpäiseviä tekniikoita, jotka muuttavat olennaisesti työn, opetuksen ja yleisesti ottaen koko yhteiskunnan organisaatiota. Tietoyhteiskunta vähentää ajan ja paikan luomia rajoituksia ja luo uusia ja ennennäkemättömän suorituskykyisiä välineitä, joiden ansiosta kehitysmaat voivat edetä teknologian kehityksessä suurin askelin teollistuneiden maiden läpikäymiä välivaiheita. Taloudellisten suhteiden monimutkaistuminen ja tiedon ja kokemuksen ennennäkemätön tasolla tapahtuvaan yhä tiiviimpään integraatioon. Näistä tekijöistä huolimatta on todettava, että maat, jotka eivät osallistuisi näihin muutoksiin ja jotka siten jättäytyisivät sekä tieteellisten ja kulttuuristen kaupallisten verkostojen ja sijoitusvirtojen että verkostojen ulkopuolelle, ovat vaarassa marginalisoitua. Lisäksi jotkut maat ovat vaarassa ajautua kahden eri nopeuden yhteiskuntaan, jossa ainoastaan osa väestöstä pääsee käsiksi uusiin verkostoihin, palveluihin ja välineisiin ja osaa käyttää niitä taitavasti ja hyötyy niiden suomista eduista. lisääntyminen johtavat koko maailman joutumatta kohtaamaan alalla puutteita. verkkojen leviävät myös Satelliittiviestinnän kehitysmaihin. Matkapuhelinten määrä 1. 2 Teknologisesti siirtyminen tietoyhteiskuntaan synnyttää lukuisia uusia välineitä, kasvaa jotka räjähdysmäisesti varsinkin siellä, missä kun matkapuhelimilla voidaan paikata kiinteiden kehitetään geostationaarisia tekniikoita (multispot- tai accès on demand-ybieyksin) ja LEO- ja MEO- satelliittijärjestelmät ovat piakkoin maailmanlaajuisessa käytössä. Näihin teknologioihin ei tarvita paljon pääomaa ja ne sopeutuvat hyvin kaukaisille ja (aurinkoenergiamuuntimet, Vsat). Valokaapelien harvaan asutuille alueille ja moninkertaistuvista yhteyksistä voidaan mainita suorituskyky kasvaa, esimerkkeinä Chilen ja muiden Etelä-Amerikan Tyynenmeren rannikon maiden välille parhaillaan rakennettava yhteys ja FLAG-hanke, jossa Euroopan ja Aasian välille rakennetaan yhteys Välimeren kautta. Internet ja www-teknologia ovat yhdentymisperustana muille teknologioille, esimerkiksi ISDN-linjojen sovelluksille ja ATM-palvelimille (asyncronous transfer mode). Jo nyt hyvin useat hankkeet perustuvat tällaisiin ratkaisuihin ja lähes kaikki hallituksista riippumattomat järjestöt ovat jo niiden käyttäjiä. Pitkien välimatkojen teleyhteyksiä tarjoavissa telesatamissa tehdään etätyötä erityisesti sellaisilla työvoimavaltaisilla palvelualoilla kuten tilastotiede, kirjanpito, ohjelmistojen tuotanto ja lentoliikenteen varausjärjestelmät (Mauritius, Jamaika, Intia, Filippiinit). tarjoaa Avaruusteknologia ennennäkemättömiä mahdollisuuksia kehityksen edistämiseen erityisesti merenkulun, paikantamisen sekä maan havainnoinnin alalla. Maanhavainnointisatelliitit vastaanottavat tietoja, jotka ovat olennaisen tärkeitä luonnonvarojen hallinnoinnin, aluesuunnittelun ja ympäristön valvonnan kannalta. CD-ROMeja käytetään koulutuksessa ja tiedon varastoinnissa ja levittämisessä. Tuotannossa käytettävät CIM- ja JOT-teknologiat parantavat huomattavasti tuottavuutta. - 4- FI/13/97/00350300. W00 (EN) por 1. 3 Tietoyhteiskunnan tarjoutuu sovellusten kehitysmaille taloudelliseen ja vahvistaa ja pohjustaa etälääketieteen harjoittamista. Tieto- tarpeisiin niissä haja-asutetuissa uusia osalta mahdollisuuksia, jotka tuovat mukanaan etuja, joita voidaan verrata teollistuneiden maiden hyödyntämiin etuihin. Esimerkiksi pienet ja keskisuuret yritykset voivat muuttaa hallintoaan tehokkaammaksi ja pystyvät hyödyntämään edullista tietoa, koulutusta, interaktiivisia käyttäjä/palvelinverkkoja sekä kansainvälisiä markkinoita ja että valtionhallinto ja erilaiset hallintoviranomaiset pystyvät toimimaan tehokkaammin. etäopetusteknologiat, tietoyhteiskunnan mahdollistamat Koulutuksen alalla multimedia ja uudet oppimistavat voivat toimia hyödyllisinä välineinä vastattaessa määrällisiin ja rakenteellisiin tai huonosti varustelluissa maissa, joiden on kyettävä vastaanottamaan, kouluttamaan ja rakenteeseen huomattava määrä integroimaan yhteiskunnan työntekijöitä (useimmissa tapauksissa puolet väestöstä on alle 20-vuotiaita). Lisäksi koulutetuillekin ihmisille on annettava mahdollisuus saada jatkokoulutusta koko heidän elämänsä ajan. Joissakin maissa on laajoja endemioita ja epidemioita. Telelääketieteen avulla voidaan vastata näihin haasteisiin terveydenhuoltopalvelujen organisaatiota ja hallintoa. Telemaattisten verkkojen avulla voidaan yhdistää tietokantoja sairauksien kulun seuraamiseksi (epidemiologia), saada asiantuntijoilta telekonsultaatiota ja tietoliikennetekniikoilla on tärkeä rooli myös terveyspolitiikan laatimisessa ja toteuttamisessa. Teollisuuden ja kansainvälisen kaupan alalla tieto-ja tietoliikennetekniikat (TTT) voivat ratkaisevasti parantaa kilpailukykyä esim. parantamalla tuotannon laatua (tiukemmat standardit, laadunvalvonta) tai sen immateriaalista, esim. muotiin integroimalla valmistuksen monimutkaiseksi liittyvää sisältöä (tekstiilit) prosessiksi, kuten auton varaosien valmistuksessa, tai välittämällä tilauksia ja erittelyitä elektronisessa kaupankäynnissä. Joissakin maissa uusien työpaikkojen määrä kasvaa voimakkaasti uusien tietokoneohjelmien tuotannon ja sähköiseen työskentely-ympäristöön Intiassa on 100 000 ohjelmoijaa), ja myös tekstinkäsittelylle on avautunut uusia markkinoita lehdistössä, joukkotiedotusvälineissä ja audiovisuaalisella alalla. Maataloutta, kemiaa, vesihuoltoa, kalastusta, ympäristöä, kaupunkisuunnittelua ja monia muita aloja koskevan tutkimuksen alalla verkostojen kehittäminen mahdollistaa sen, että kehitysmaiden tutkijat voivat saada tarvitsemaansa tietoa ja muodostaa kriittisen kokoisia tutkimusryhmiä ja siten integroitua maailman tiedeyhteisöön ja rajoittaa aivovientiä. Kehitysmaiden uusi riippumaton lehdistö, Internetin räjähdysmäinen leviäminen, radioaaltojen vapautuminen sekä valtioiden yleisradioyhtiöiden kehittyminen julkisen palvelun yhtiöiksi kasvattavat yhä enenevässä määrin sekä kirjoitetun että audiovisuaalisen ajankohtaistiedon kysyntää. Tiedon pluralistisuus myötävaikuttaa kansalaisyhteiskunnan ja demokratian vahvistumiseen monissa kehitysmaissa. Euroopan yhteisön tiettyjen kielten ja kehitysmaiden omien kielten aikaansaama kielellinen monimuotoisuus on ihmiskunnan historialle ominainen kulttuurinen rikkaus. Tieto- ja tietoliikennetekniikoiden ansiosta tämä monimuotoisuus voi edesauttaa sisällöltään monikulttuurisen ja multimediaan perustuvan teollisuuden kehittymistä, joka pohjautuu erityisesti sähköisiin julkaisuihin. siirtymisen ansiosta (esim. tai -5 FI/13/97/00350300. W00 (EN) por 1. 4 Tieto- ja tietoliikennetekniikat eivät ole ainoita rakenteellista kehitystä edistäviä välineitä. Kyseiset tekniikat ovat tehokkaimmillaan vasta silloin, kun niitä käyttävät yhteiskunnat onnistuvat hyödyntämään niitä täysinpainoisesti. Kehitysavun toteuttamisesta saatu kokemus osoittaa, että uusien teknologioiden käyttöön ottamisessa on otettava huomioon teknologioiden kansallinen ja paikallinen käyttöympäristö, käytön maantieteelliset edellytykset, kyseisen maan taloudellinen rakenne sekä sen perustarpeet. Tieto- ja tietoliikennetekniikat tarjoavat kuitenkin huomattavan potentiaalin, jolla voidaan edistää kehitysstrategioita ja kehitysmaiden kilpailukykyä, eikä läheskään kokonaisuudessaan. Tämän tiedonannon tarkoituksena on tehdä ehdotus tällä alalla sovellettavasta kokonaisvaltaisesta strategiasta. tätä potentiaalia ei olla vielä hyödynnetty 2. KEHITYSMAIDEN KOHTAAMAT HAASTEET Tietoyhteiskunnan kehitysmaille tuomat hyödyt riippuvat tiedonvälityksen ja tiedon infrastruktuurien rakenteesta ja kunkin maan taloudellisen ja lainsäädännöllisen järjestelmän suomista kehitysmahdollisuuksista. laatuun luotettavuuteen, tiedonvälityksen sekä kaupunki- 2. 1 Televiestinnän infrastruktuurien tilanne vaihtelee kehitysmaittain hyvin suuresti, mutta on kuitenkin yleisesti ottaen kaukana teollistuneiden maiden tasosta. Jos viitearvoksi otetaan puhelinyhteyksien yleisyys2, teollistuneiden maiden luvut ovat yli 48, kun keskimääräisen tulotason maiden luku on noin 10 ja vähiten kehittyneiden maiden luku noin 1,5 maailmanlaajuisen keskiarvon ollessa 11,5. Tätä määrällistä eroa kasvattaa entisestään puhelinverkkojen heikkolaatuisuus, joka vaikuttaa ja ja tulotason maaseutualueiden rakenteellinen eroavaisuus. Kaikkein heikomman maiden maaseudun puhelinyhteyksien yleisyyttä kuvaava luku on alle 0,8. Infrastruktuurit eivät vastaa kysyntää eivätkä salli pääsyä maailmanlaajuisiin tietoliikenneverkkoihin. Lisäksi tiettyjä tapauksia koskeva julkishallinnon maksujen suorittamattomuus, (valtion yleiseen talousarvioon sisällytetyn) kansainvälisen tietoliikenteen maksujen maksamattomuus tietoliikenteen ylihinnoitteluun ja paikallisen tietoliikenteen tukemiseen johtava kulurakenne epäävät teleoperaattoreilta heidän toimintansa tulolähteen. Teletoiminnan julkinen hallinnointi haittaa siten varojen optimaalista käyttöä3. Dynaamisiakin tekijöitä kuitenkin on. Ensinnäkin kysyntää on paljon, mikä ilmenee tiettyjen pitkistä jonotusluetteloista, jopa kymmenen vuoden alueiden puhelinlinjojen pimeistä markkinoista ja linjojen keskimääräisen tuoton tasosta. Tietoliikenteen kasvu onkin useissa maissa ollut huomattavaa, esimerkiksi yli 17 prosenttia vuodessa maissa, joiden asukkaiden vuositulot olivat vuosina 1984- 1994 alle 700 USA:n dollaria. Teknologian kustannusten laskeminen ja esimerkiksi teletoiminnan call back-toimintoa. käyttävien tietoliikenteen harjoittajien uusien maailmanlaajuisten alentavat kansainvälisten aiheuttama kilpailu ja kansainvälisen liittymäajoista, Päälinjojen määrä 100 asukasta kohden 6- harjoittajien perinteisiä tuloja, mikä huolestuttaa kehitysmaita ja pakottaa ne huomioimaan käynnissä olevat muutokset. FI/13/97/00350300. W00 (EN) por 2. 2 Tiedon muun infrastruktuurin osalta henkilökohtaisten tietokoneiden yleisyys 100 asukasta kohden antaa viitteen tietotekniikan alalla vallitsevasta kuilusta, sillä korkean tulotason maissa yleisyyttä kuvaava luku on 18, kun se keskimääräisen tulotason maissa on 2,3 ja alhaisimman tulotason maissa 0,01. Tietotekniikan markkinoista 34,7 prosenttia muodostuu Yhdysvalloista, 29,3 prosenttia Euroopasta ja 14,6 prosenttia Japanista muun maailman osuuden ollessa ainoastaan 21,4 prosenttia. Nämä erot heijastuvat myös tiedonsiirtojen määrässä ja Internet-palvelimien ja Internetin käyttäjien jakautumisessa. Myös tältä osin on kuitenkin olemassa dynaamisia tekijöitä, joista esimerkiksi hintojen aleneminen, multimediasovellusten ovat muutosta ja nopeuttavassa roolissa. Tietokonemarkkinat ovat dynaamiset ja tietokoneiden leviäminen voi hyvinkin seurata televisiota, joka on jo 46 prosentissa alhaisimman tulotason maiden talouksista. Internet-yhteydet kehittäminen 2. 3 Maailmanpankin mukaan kehitysmaiden tietoliikenteen kehittämiseen tarvitaan seuraavien viiden vuoden aikana vuosittain 60 miljardia dollaria. Kansainvälisen julkisen sektorin myöntämän tuen osuus ei saisi ylittää 2,3 miljardia, eikä useimmilla valtioilla ole varaa rahoittaa jäljelle jäävää osuutta. Ainoastaan yksityisellä sektorilla on varaa tarvittaviin sijoituksiin. Yksityisen sektorin osallistuminen rahoitukseen edellyttää kuitenkin vakaata, ennakoitavaa ja avointa lainsäädäntökehystä, joka mahdollistaa järkevän taloudellisen päätöksenteon. Markkinoille pääsyä ja kansallista kohtelua sekä lainsäädännöllisiä periaatteita koskevat sitoumukset, jotka 69 maata - useat kehitysmaat mukaan lukien - hyväksyi telepalvelujen vapauttamista koskevissa 15. helmikuuta 1997 päättyneissä WTO/GATS-neuvotteluissa, muodostavat yleisen viitekehyksen, joka voi soveltua kaikille lainsäätäjän riippumattomuutta, kilpailun perusperiaatteita, verkkojen yhteenliitettävyyttä, maailmanlaajuista palveluvelvoitetta sekä avoimuutta lisenssien ja taajuuksien myöntämisessä. Jotta kehitysmaat etenisivät nopeammin kohti tietoyhteiskuntaa, niiden olisi ryhdyttävä tarkastelemaan, mikä olisi paras menettelytapa maiden ilmaistujen kansallisten periaatteiden mukaisiksi. kehittämiseksi GATS:ssa tietoliikennejärjestelmien kehitysmaille. sitoumukset koskevat Kyseiset Tällä tavoin kehitysmaat voisivat täyttää WTO:ssa sovitut telepalveluja koskevat sitoumukset, ja maat, jotka eivät vielä ole tehneet kyseisiä sitoumuksia, voisivat tehdä sitoumukset ja noudattaa myös yhteisiä lainsäädännöllisiä periaatteita. Näihin kehitysnäkymiin tarvitaan inhimillisiä voimavaroja, joiden avulla 2. 4 ja erityisesti muutoksia voidaan hallita. Tietoliikenteen ohjelmistosuunnittelun aloilla, jotka tarjoavat huomattavia työllisyysnäkymiä, tarvitaan teknisiä osaajia. Lisäksi on koulutettava informaatioammattien taitajia, tietotekniikan ja 3 "Afrikan vihreä kirja - Afrikan tietoliikeiinepolitiikka", Asiakirja 2-F, 2. 4. 1996, Tietoliikenteen kehittämistoimisto, ITU. 7- FI/13/97/00350300. W00 (EN) por esim. opettajia ja journalisteja, lainsäädännöstä ja hallinnoinnista (markkinoinnista, rahoituspalveluista, kaupallisista palveluista ja laadunvalvonnasta) vastaavia tahoja sekä uusia tieto- ja tietoliikennetekniikoiden ammattilaisia. Myös elinikäistä oppimista on tuettava. 2. 5 Tietoyhteiskunnan ja kehityksen välistä suhdetta pohditaan useissa kansainvälisissä järjestöissä, joista esimerkkeinä voidaan mainita ITU, UNESCO, UNCTAD, UNDP ja sen SDNP-ohjelma, Maailmanpankki ja sen InfoDev-aloite sekä OECD. B YHTEISÖN TOIMINTA 3. EUROOPAN UNIONIN OSUUS TIETOYHTEISKUNNAN EDISTÄMISESSÄ KEHITYSMAISSA Euroopan unionin toteuttama yhteistyötoiminta tietoliikenteen ja tietotekniikan alalla on vähitellen vahvistunut vuosien kuluessa. Kokemus on osoittanut, että toimet vastaavat yhteistyökumppanien kasvavia tarpeita ja että toimilla saadaan aikaan konkreettisia ja huomattavia tuloksia4. Tietoyhteiskuntaa ja sitä koskevaa teknologiaa koskevia sopimusmääräyksiä on sisällytetty kehitysmaiden kanssa tehtyihin uusiin yhteistyösopimuksiin. tietoliikennettä rahoitukseen. Syyrian painotetaan maaseudun Taloudellinen, rahoituksellinen ja tekninen yhteistyö on synnyttänyt 3. 1 huomattavia toimia EU:n eri yhteistyöalueilla5. Välimeren maissa on toteutettu useita hankkeita, jotka ovat koskeneet esimerkiksi tietokantojen käyttöä. Euroopan komissio on osallistunut Maltan yhteisön tietoliikenneverkkojen kunnostamisen teleoperaattorin nykyaikaistamista on juuri päätetty tukea 10 miljoonan ecun ohjelmalla. Afrikassa satelliittiviestintää. Mosambikissa ja Tansaniassa on toteutettu kaksi tietoliikennepalveluja koskevaa hanketta. Mosambikin hankkeet (13 miljoonaa ecua) rahoitettiin EKR VT. sta ja Tansanian hankkeet (25 miljoonaa ecua) EKR Vilistä. Lisäksi Länsi- ja Keski- turvallisuutta koskeva Afrikassa on käynnistetty mittava satelliittiviestintähanke, jonka rahoitus (38 miljoonaa ecua) saadaan FED Virsta ja FED VILstä. Tyynenmeren alueella hankkeiden avulla on voitu kehittää saarien välistä viestintää. tietoliikennettä Keski-Amerikassa nykyaikaistetaan yhteistyössä COMTELCAN kanssa yhteensä 18 miljoonalla eculla. Lisäksi voidaan mainita, että muun muassa Venezuelassa on toteutettu inhimillisiä voimavaroja koskeva hanke ja Meksikossa telemaattisia sovelluksia koskeva hanke j a että AHCIET on käynnistänyt seminaariohj elman. siviili-ilmailun käynnissä hanke, alueen jossa on ja Katso SEC(94) 428 "Tietoliikenne ja kehitys, Euroopan unionin asema". Komission työasiakirja. Katso liite, jossa esitetään kokonaisrahoitus, jonka yhteisö (komissio ja EIP) on myöntänyt kehitysmaiden tietoliikennehankkeisiin kunkin maantieteellisen alueen osalta (Välimeri, Afrikka, Latinalainen Amerikka ja Aasia; Keski- ja Itä-Euroopan maiden tiedot eivät sisälly näihin lukuihin, vaikka EU:lla on merkittävää yhteistyötä kyseisten maiden kanssa. ). FI/13/97/00350300. W00 (EN) por järjestämät yhteistyökumppanuusmekanismit Aasiassa tietoyhteiskuntaa koskevat toimet on sisällytetty muihin toimintoihin. ECIP:n alueellisia ALINVEST-, Asia-INVEST- ja MEDINVEST-ohjelmia ja ovat mahdollistaneet yli kahdenkymmenen informaatiota koskevan yhteishankkeen tukemisen ja tieto- ja tietoliikennetekniikoiden käyttöön ottamisen teollisuudessa. täydentävät 3. 2 Kansainvälinen tiedeyhteistyö kehitysmaiden kanssa on puiteohjelman liitännäistoimenpiteiden (APAS) mukaisesti ollut käynnissä vuodesta 1990 lähtien, ja vuosina 1990 - 1994 on sijoitettu 27 miljoonaa ecua hankkeisiin, jotka ovat koskeneet erityisesti Kiinaa ja Intiaa. Vuodesta 1995 lähtien tämä toiminta on sisältynyt neljännen T&K -puiteohjelman toimintaan 2 (kansainvälinen yhteistyö), jonka avulla on voitu käynnistää 25 hanketta, joiden rahoittamiseen on tarvittu 9 jotka ovat koskeneet hyvin vaihtelevia aiheita, esim. miljoonaa ecua ja mikroelektroniikkaa, (telelääketiede Latinalaisessa telemaattisia Amerikassa, etäopetus Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa, luonnonvarojen hallinnointi ja tietokonelingvistiikka arabimaissa), luonnonvarojen hallinnointia (erityisesti trooppisissa metsissä) sekä teollisia sovelluksia (tekstiiliteollisuus Maghreb-maissa ja työstökoneet Latinalaisessa Amerikassa). Parhaillaan pohditaan mahdollisuutta yhdistää eurooppalaiset tutkimusverkostot kehitysmaiden vastaaviin verkostoihin. sovelluksia laajentamista 3. 3 Euroopan investointipankki on myöntänyt osan rahoituksesta, joka on suunnattu Lomén yleissopimuksen ja Välimeren maiden kanssa tehtyjen sopimusten nojalla toteutetuille kolmansien maiden aloitteille. Vuodesta 1980 lähtien lainoja on myönnetty yhteensä yli 350 miljoonaa ecua Välimeren maille ja AKT-maille ja vuodesta 1993 lähtien myös Latinalaisen Amerikan ja Aasian maille, jotka ovat allekirjoittaneet yhteisön kanssa yhteistyösopimuksia. Investointipankki on edunsaajavaltioiden pyynnöstä myöntänyt tukea hankkeille, jotka ovat koskeneet tietoliikenneverkkojen tai nykyaikaistamista. Afrikan maille on myönnetty useita lainoja ja riskipääomaa verkkojen rahoittamiseksi erityisesti maaseutualuille, esim. Eritreassa, Etiopiassa, Burkina Fasossa ja Namibiassa. EIP on myöntänyt Marokolle kansainvälisten kaapeliyhteyksien parantamiseksi siten, että Tetouanista saadaan yhteys Espanjaan ja Casablancasta saadaan yhteys Portugaliin ja Ranskaan. Eritrealle on myönnetty 8 miljoonan ja kansainvälisten yhteyksien parantamiseksi siten, että työssä täydennetään Djiboutin kanssa toteutettavaa alueellista hanketta. Vuonna 1994 Chilelle myönnettiin 75 miljoonaa ecua 400 000 uuden käyttäjän liittämiseksi digitaaliverkkoon seuraavien kahden vuoden aikana, mikä lisäsi puhelinyhteyksien lukumäärää 23 prosentilla alkuperäisestä määrästä, joka oli vain noin 12 linjaa 100 asukasta kohden. laina paikallisen verkon 80 miljoonan lainan ecun ecun myös toteuttavat Jäsenvaltiot 3. 4 tietoliikennetekniikoita koskevia ohjelmia. Esimerkkeinä voidaan mainita, että Lontoossa sijaitseva Brittiläisen kansainyhteisön pääsihteeristö tukee tietoliikennettä koskevien seminaarien järjestämistä ja teknistä koulutusta. Governet-hankkeella pyritään havainnollistamaan Afrikalle ominaisia Internetin tuloon liittyviä haasteita ja esittämään haasteiden ratkaisuehdotuksia kahdenvälisiä tieto- ja - 9- FI/13/97/00350300. W00 (EN) por tiedekeskukset liittämällä Afrikan hallinnon asiantuntijat yhteistyöhön AMTIESA:n kanssa. Latinalaisen Amerikan maiden kanssa käytävää tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevan Espanjan toteuttaman CYTED-ohjelman puitteissa on toteutettu useita tieto- ja tietoliikennetekniikoita koskevia hankkeita. Ranskan lukuisista aloitteista mainittakoon ORSTOMin toteuttama RIO-hanke, jonka puitteissa Etelä-Afrikan maiden lopulla maailmanlaajuisiin tutkimusverkostoihin. Ranskalaista REFER-verkkoa aiotaan laajentaa kehitysmaihin yhteistyössä AUPELF:in ja UREFiin kanssa, jotka kehittävät tieteellistä informaatiojärjestelmää (SYFED) ranskankielisiin maihin. Lisäksi INRIA tekee yhteistyötä useiden kehitysmaakumppanien kanssa. Italian hallitus on yhteistyössä Unescon ja Korean tasavallan kanssa rahoittanut RINAF- hankkeen (Regional Informatics Network for Africa), jossa Afrikkaan luodaan useita tietoverkkoyhteyksiä yhteistyössä alueen muiden vastaavien aloitteiden, esim. RIO-hankkeen, kanssa. laboratoriot 1980-luvun liitettiin ja 4. UUDEN NÄKÖKULMAN OMAKSUMINEN KEHITYSMAITA KOSKEVISSA TOIMISSA joka siihen strategiseen 4. 1 Edellä esitetystä ilmenee, että yhteisössä ja edunsaajamaissa on alettu kiinnittää huomiota liittyy kehitysmaiden luonteeseen, integroimiseen tietoyhteiskuntaan. Kehityksessä olisi omaksuttava strategia, jossa tämä ulottuvuus otettaisiin huomioon hankkeiden ja ohjelmien arvioinnissa, jotta voitaisiin varmistua kaikkien yhteistyövälineiden yhdenmukaisuudesta ja siten vahvistaa niiden tehokkuutta. Näiden suuntauksien toteuttamiseksi ei tarvita uutta rahoitusta, vaan tavoitteena on pikemminkin kumppanivaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettava järjestelmällinen tietoyhteiskunta-ulottuvuuden mukaan ottaminen toimenpiteiden ja ohjelmiin uudelleensuuntaaminen erityisesti niillä aloilla, tämän ulottuvuuden hyödyntäminen voi olla kannattavaa. Yhtenä ensisijaisena tavoitteena on edelleen sellaisen joka mahdollistaa paikallisten ja kansainvälisten pääomien liikkeelle laskemisen, jotta kehitysmaat pääsisivät käsiksi tieto- ja tietoliikennetekniikoihin ja niiden tuomiin etuihin. Toisena tavoitteena on valjastaa teknologia kehityksen käyttöön. lainsäädännöllisen kehyksen toteuttaminen, taloudellisen olemassa tiettyjen oleviin joilla ja Tällaisen integraatiokehityksen edellytysten luominen edellyttää sitä, että: - on vahvistettava tietoyhteiskunnan kehitysedellytykset: investointeja kannustava lainsäädäntökehys, WTO:ssa lainsäädännölliset perusperiaatteet, standardit; telepalvelujen sovittavat suosittava kehitysmaiden pääsyä toteuttamalla - on inhimillisiä voimavaroja koskevia toimenpiteitä, siirtämällä teknologiaa erityisesti tuotannossa ja kaupassa, demonstroimalla sovelluksia ja ottamalla kehitysmaat mukaan yhteisön T&K-toimintaan; tietoyhteiskuntaan - on tuettava toimenpiteitä, jotka mahdollistavat yhteistyökumppanuuksien muodostamisen unionin ja kehitysmaiden yksityisten teleoperaattorien välillä; - on edistettävä tietoliikennejärjestelmien samalla alueella ja sijaitsevien kehitysmaiden integroimista, jotta näiden järjestelmien ja uusien tieto- 10- palvelujen kehittämisen välille muodostuisi yhteys, jossa tukeuduttaisiin yhteisön antamaan esimerkkiin; F1/13/97/00350300. W00 (EN) por - on edistettävä vuoropuhelua asianomaisten kansainvälisten järjestöjen kansainvälisten aloitteiden kanssa. ja yhteensovittamista jäsenvaltioiden ja Näissä toiminnoissa otetaan huomioon yhteistyökumppanien ensisijaiset tavoitteet. Usein on niin, että näillä tavoitteilla ei pyritä muuttamaan yhteistyön tarkoitusta vaan palvelemaan tätä tarkoitusta entistä tehokkaammin yhteistyökumppaneiden taloudellisesta tilanteesta johtuvien erityistarpeiden pohjalta. Tarkoituksena ei myöskään ole asettua kehitysmaiden sijalle, vaan antaa niille keinoja osallistua tietoyhteiskunnan yleisten puitteiden määrittelemiseen ja kehittää omaan käyttöönsä soveltua malleja. 4. 2 Ehdotetaan, että yhteistyö järjestetään seuraavaan kahdeksaan toimintatapaan perustuen: • Sosiaaliset ja yhteiskunnalliset tekijät huomioon ottava tiedostaminen ja vuoropuhelu. Tämä tavoite voidaan toteuttaa sisällyttämällä tietoyhteiskuntaa koskeva ulottuvuus institutionaaliseen vuoropuheluun, jota Euroopan unioni käy useimpien kehitysmaiden kanssa. Jos mahdollista, tätä toimintaa olisi toteutettava yhdessä kansainvälisten järjestöjen, esim. Maailmanpankin (InfoDev), Unescon ja ITU:n (erityisesti vuonna 1998 Maltalla pidettävän tietoliikenteen kehitystä toteuttamien koskevan maailman konferenssin tiedostamista korostavien aloitteiden kanssa sekä tarvittaessa niiden aloitteiden tukena, joita mahdollisesti toteutetaan Midrandin konferenssin seurannan perusteella. Tässä yhteydessä on tärkeä suosia toimittajien, operaattorien ja käyttäjien päättäjien, kansalaisyhteiskunnan) välisten yhteistoimintaelinten luomista, jotta voitaisiin määritellä, miten uusilla ja paikallisia kehitysstrategioita. teknologioilla voitaisiin parantaa kansallisia ja alueellisten kokousten) (kehitysmaiden paikallisten hallitusten, • Sellaisen lainsäädäntökehyksen vahvistaminen, soveltuu niiden infrastruktuurien kehittämiseen, joiden osalta EU:lla on asteittaista vapauttamista koskeva laaja kokemus, joka kansallisiin ominaispiirteisiin sopeutettuna voi toimia uusien ideoiden mallina. Tämä käsittää sen, että kehitysmaille annetaan asiantuntija-apua sekä niiden WTO:ssa jo tekemien sitoumusten toteuttamisessa että tällaisten sitoumusten mahdollisessa tulevassa hyväksymisessä. joka • Komission ja EIP:n myöntämien rahoitusvälineiden käyttö olisi toteutettava ottaen huomioon muiden rahoittajien (Maailmanpankki sekä BID, BAD jne. ) mahdollisuudet ja asettamalla rahoitusyhteistyölle tiettyjä ehtoja, jotka tukevat rakenteellista mukauttamista ja teleoperaattorien asteittaista sopeuttamista. Toimenpiteiden pitäisi olla kohdennettuja ja suunnattuja siten, että ne liittyisivät lainsäädännön kehitykseen. Tukea myönnettäisiin ensisijaisesti luotettaville ja päteville toimijoille, mikä mahdollistaisi tehokkaiden ja kestävien puitteiden luomisen. • Toteutetaan toimenpiteitä, jotka suosivat sellaisten samanlaisten alueellisten standardien vahvistamista, jotka varmistavat verkkojen yhteenliitettävyyden ja - 1 1- palvelujen yhteensopivuuden sekä mahdollistavat sen, että käyttäjät saavat edukseen suurtuotannosta aiheutuvan hintojen laskun. Tämä tarkoittaa myös sitä, että rohkaistaan laitteiden osia ja järjestelmiä koskevien tiukkojen laatusääntöjen antamista. EU noudattaa dynaamista standardointipolitiikkaa, jonka tuloksista voidaan erityisesti mainita standardit GSM, ISDN, DECT ja ERMES. Kehitysmaat voisivat kiinnostua enemmän standardointityöstä ja siten saada hyötyä yhteisön kokemuksista. Yhteistyössä olisi tukeuduttava standardointialan eurooppalaisiin järjestöihin, joita ovat mm. ETSI, CEN ja CENELEC. • Pilottihankkeiden avulla voidaan osoittaa sovellusten konkreettiset edut, testata niiden teknistä toteutettavuutta sekä arvioida niiden taloudellisia seurauksia ja kulttuurista hyväksyntää. Näiden hankkeiden ansiosta sovellusten käyttäjät voivat edetä asteittain sovellusten käyttämisessä ja niiden hallitsemisessa. On siis suositeltavaa, että nykyisiin ohjelmiin liitetään alueellisten toimintasuunnitelmien yhteydessä ensisijaisiksi tavoitteiksi asetettuja aloja koskevia kohdennettuja hankkeita. Hankkeet olisi toteutettava kiinteässä yhteydessä Brysselin konferenssin vahvistettuihin G7-maiden maailmanlaajuisiin hankkeisiin. Alan tietojenvaihdossa voitaisiin käyttää apuna Global Inventory Projectia. yhteydessä • • • Tieto- ja tietoliikennetekniikat olisi otettava huomioon myös teollisuudessa, erityisesti niillä aloilla, joilla kehitetään yhteistyötä EU:n kanssa6. tarpeellisia tietojen käyttämistä ja uusien Tietoyhteiskunnan kehittämistä koskevan strategian määrittelemisen tukeminen edellyttää erityisesti koulutusta, inhimillisiä voimavaroja teknologioiden synnyttämistä monikielisten koskevien kokemusten siirtämiseksi. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä lainsäätäjien, päättäjien, johtajien, tekniikan huipputaitajien ja tiedonvälittäjien kohdennettuihin alueellisiin koulutushankkeisiin. Paikallisen koulutuksen ja erityisesti teknisen alan henkilöstön koulutuksen tarjoaminen sekä paikallisten koulutusmahdollisuuksien parantaminen olisi asetettava ensisijaiseen asemaan. EU on sisällyttänyt tietoyhteiskunnan viidennen T&K-puiteohjelman ensisijaisiin tavoitteisiin7. Joissakin tapauksissa kehitysmaat voivat osallistua tämän alan yhteisön ohjelmiin hankekohtaisesti. Toiminta on toteutettava viidennen puiteohjelman kansainvälistä yhteistyötä koskevien säännösten mukaisesti. ja kehitysmaiden keskinäisiä Eurooppalaisten sen vuoksi, että yhteyksiä olisi kehitysmaiden tutkijat pääsisivät käsiksi omaa erityisalaansa koskevaan tutkimusaineistoon. tutkijoiden eristyneisyys voitaisiin purkaa ja että tutkimusverkostojen systemaattisesti edistettävä etenkin 6 Komission asiakirja teollisesta yhteistyöstä Välimeren maissa ja Aasiassa. 7 COM (97) 47 lopullinen, Euroopan komission tiedonanto: "Kohti viidettä puiteohjelmaa: tieteelliset ja teknologiset tavoitteet". 12 4. 3 Jotta kehitysmaiden taloudelliset, poliittiset ja kulttuuriset erityspiirteet ja tarpeet voitaisiin ottaa huomioon, suunnitellut toimet olisi mukautettava kunkin pääalueen erityispiirteisiin ja yhteisön näiden alueiden kanssa käymän vuoropuhelun luonteeseen. Kussakin tapauksessa olisi laadittava ja toteutettava alueellinen toimintasuunnitelma. • Välimeren alueen osalta yhteistyötä sillä tietoyhteiskunta sisältyy Barcelonan toteutetaan marraskuussa 1995 allekirjoitetun Barcelonan julistuksen mukaisen Euro-Välimeri -kumppanuuden toimintasuunnitelmiin. nojalla, Euroopan ja Välimeren alueen tietoyhteiskunnan rakentamista koskevassa Rooman konferenssissa (30. -31. 5. 1996) korostettiin kaupankäynnin myötä tärkeyttä. MEDA:n yhteydessä valmistellussa toteutettavan viestintäalueen toimintasuunnitelmassa käsitellään alueellisesti merkittäviä toimia ja siinä tehdään ehdotuksia rakennemuutosta ja erityisesti lainsäädännön mukauttamista käsittelevän tukevien tietoyhteiskuntaa tietoliikenteen keskustelufoorumin puitteissa käytävästä vuoropuhelusta, rakennemuutoksesta, pilottihankkeiden terveydenhuoltopalvelut, toteuttamiseen ja elektroninen tietoliikennetekniikat teollisuudessa ja innovaatioissa, avaruusteknologian sovellukset ja koulutusverkostot. Edunsaajavaltioissa tutkimus- toteutetaan lisäksi kahdenvälisiä täydentäviä hankkeita. ja jotka ovat matkailu/perinteet, soveltuvasta alasta, kaupankäynti, koulutuksesta synergiasta, välineiden kuudesta tieto- sekä informaatiota • Lomén yleissopimus sisältää määräyksiä, jotka tarjoavat puitteet tietoliikennettä ja yleissopimuksen koskevan yhteistyön kehittämiseksi allekirjoittajavaltioina olevien 70 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maan kanssa. Sosiaalisia ja taloudellisia palveluja koskevia ensisijaissovelluksia on kehitettävä ilmenevien tarpeiden mukaan. Vihreä kirja Euroopan unionin ja AKT-maiden välisistä suhteista8 avaa tältä osin kokonaan uuden lähestymistavan. tasolla AKT-maiden hallituksia olisi kannustettava ottamaan Poliittisella täysipainoisesti huomioon verkkoja ja tieto- ja tietoliikennetekniikoita koskevat ongelmat sekä tukeutumaan verkkojen ja tekniikoiden käyttäjiin sekä tarvittaessa luomaan kehityksen etenemisestä vastaavia uusia tahoja. Vähiten kehittyneitä maita varten olisi laadittava oma lähestymistapa. Latinalaisen Amerikan maat ovat yhteydessä Euroopan yhteisöön kahdenvälisin sopimuksin, alueellisin sopimuksin Cartagenan sopimuksen maiden (Andien sopimus) ja Väli-Amerikan maiden osalta sekä ja MERCOSUR- maiden kanssa tehdyn uuden sopimuksen välityksellä. Alueellista vuoropuhelua käydään myös Keski-Amerikan (San Jose) sekä Rion ryhmässä mukana olevien maiden kanssa. Tietoyhteiskuntaa tai tieto- ja tietoliikennetekniikoita koskeva yhteistyö on suunnitteilla. Suurin osa maista on jo toteuttanut tai ainakin pannut infrastruktuurien kehittämisen tietoliikenteen rakennemuutokset vireille kanssa. ja teollisuudenharjoittajien eurooppalaisten toteutettavan Molemminpuolista hyötyä korostavan periaatteen mukaisesti operaattorien ja 8 "Vihreä kirja Euroopan unionin ja AKT-maiden välisistä suhteista 2000-luvun alussa", COM (96)570. - 1 3- yhteistyön olisi kohdistuttava standardeihin, teollisiin näkökulmiin, tutkimukseen ja ensisijaissovelluksiin. Yhteistyön käynnistämiseksi on ehdotettu, että Euroopan järjestettäisiin ja Latinalaisen tietoyhteiskuntaa koskevaa yhteistyötä käsittelevä konferenssi. Amerikan unionin välillä • Aasian maat ovat samanaikaisesti sekä tietotekniikka- ja televiestintävälineiden kuluttajia että niiden dynaamisia tuottajia. Koska kyseisten maiden väestö kattaa noin puolet koko maailman väestöstä, ne ovat hyvin vetovoimaisia eurooppalaisten operaattorien kannalta, jotka - kuten EU:n ja Etelä- ja Kaakkois- Aasian yhteistyön näkymiä koskevasta juuri ilmestyneestä tutkimuksesta9 käy ilmi - pyrkivät kiinteämpään yhteistyöhön. Kyseisessä tutkimuksessa esitettyjen päätelmien perusteella ollaan laatimassa näiden maiden kanssa käytävän yhteistyön alustavia puitteita. Nämä puitteet koskevat pääasiassa tieto- ja tietoliikennetekniikoiden ensisijaisia sovellusalueita ja sellaisen "teknologisen ikkunan" luomista Aasiaan, joka helpottaisi Euroopan ja Aasian yritysten välistä yhteistyötä ja mahdollistaisi myös avun mm. sääntelyn purkamisen ja standardien osalta. ASEAN-maita koskeva ohjelma käynnistettiin huhtikuussa 1996 ja pidetyssä Bangkokissa tärkeässä osassa myös marraskuussa 1997 tietoliikennetekniikat ovat Singaporessa toteutettavaa kanssa yhteistyökumppanuutta kokouksessa. Havainnointisatelliittien käyttämistä koskevilla hankkeilla on kyetty kehittämään paikallista taitotietoa. Alueella nykyään vallitsevan suuren kysynnän perusteella olisi aiheellista toteuttaa erityisohjelma, jonka ensimmäisenä tavoitteena on edistää yritysten välistä yhteistyökumppanuutta. Intian ja Kiinan osalta olisi toteutettava teollisia näkökulmia käsittäviä yhteistyöhankkeita. Kaikkein heikoimmin varusteltuja maita, kuten Vietnamia ja Mongoliaa, koskeviin toimintoihin olisi ensisijaisesti sisällyttävä tietoliikennetekniikoita koskevia peruspalveluja sekä tietoyhteiskunnan avautumista edistäviä valmisteluja. ASEM-huippukokouksessa. ASEAN-maiden pidettävässä koskevassa tieto- ja Tieto- PÄÄTELMÄT Tähän mennessä toteutettu tiedostamis- ja tiedottamistoiminta on tuonut esille ne huomattavat haasteet, joita on kehitysmaiden integroimisessa tietoyhteiskuntaan. Erityisesti Midrandin konferenssin ansiosta on kyetty toteuttamaan seuraavat kolme tavoitetta: - kehittyneiden maiden ja kehitysmaiden välisen vuoropuhelun käynnistäminen - sellaisen prosessin vireille paneminen, jonka on määrä johtaa maailmanlaajuista tietoyhteiskuntaa koskevaan käsitykseen, joka on yhteinen kaikille kehityksessä kehittyville osa-alueille; yhteiskunnan ja yhteistyötoimintojen vahvistaminen yhteisen - yhteisten periaatteiden EU-Asia IT&C Economic Co-operation", Final Overall Report, August 1996, EC/ECO Mission N:o 569/96 (ref. EC CC/B/ECO/2/B7-3001/95/155). - 1 4- näkemyksemme vahvistamiseksi vastaamiseksi. ja tietoyhteiskuntaa koskeviin haasteisiin Tässä vuoropuhelussa on voitu mitata, missä määrin teollistuneiden maiden ja kehitysmaiden välinen nykyinen kuilu on vaarassa syventyä entisestään käynnissä olevien muutosten vuoksi, ja tämä erityistilanne vaatii erityistoimenpiteitä. Näin ollen Euroopan komissio, jolla on jo merkittävää kokemusta kyseisten teknologioiden alojen yhteistyöstä, ehdottaa, että toteutetaan toimintalinja, jossa tuetaan vankasti tietoyhteiskunnan kehittämistä kehitysmaissa, ja että tämä ulottuvuus sisällytetään komission yleiseen kehitysmaayhteistyötä koskevaan politiikkaan. Ehdotetuissa toimissa on omaksuttu nykyiset yhteistyömekanismit ja niitä on sovellettu tapauskohtaisesti vuoropuheluun ja tiedostamiseen sekä asiaa koskevien politiikkojen laatimiseen, tiedon infrastruktuurien kehittämiseen ja liitettävyyteen, inhimillisten voimavarojen muodostamiseen, käyttötarkoitusten välittämiseen ja sisällytetään alueellisiin ohjelmasisältöjen toimintasuunnitelmiin, toiminnan yhdenmukaisuus ja synergia jäsenvaltioiden toteuttamien toimien kanssa sekä perusta kansainvälisten järjestöjen kanssa käytäville neuvotteluille. joiden avulla voidaan laatimiseen. Kyseiset taata yhteisön toiminnat Tämä lähestymistapa tarjoaa puitteet sille, että EU ja sen jäsenvaltiot toimivat aktiivisesti sillanrakentajana teollistuneiden maiden ja kehitysmaiden välillä ja myötävaikuttavat osallistuminen kehittyvään että kehitysmaiden tietoyhteiskuntaan heijastuu käytäntöön sekä siihen, että tietoyhteiskunta muotoutuu kaikille soveltuvaksi. siihen, -15 Lyhenneluettelo ADB: AHCIET: AKT: African Development Bank - Afrikan kehityspankki Asociacion Hispanoamericana de Centras de Investigacion y empresas de Telecomunicaciones Lomén yleissopimuksen allekirjoittajavaltioina olevat Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maat ALINVEST: Investment Program for Latin America AMTIESA: ASEAN: Association of Management Training Institutions of Eastern and Southern Africa Association of South East Asian Nations - Kaakkois-Aasian maiden liitto ASEM: Asian-European Meeting ASINVEST: Investment Program for Asia ATM: Asynchronous Transfer Mode - asynkroninen toimintamuoto AUPELF/UREF: Association des Universités Partiellement ou Entièrement de Langue Française - Université des Réseaux d'Expression Française BID: Banco Interamericano de Desarollo CEN/CENELEC: Euroopan standardointikomitea - Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea CEPT: CIM: Euroopan telehallintojen neuvottelukunta Computer Integrated Manufacturing - tietokoneistettu tehdastuotanto COMTELCA: Commission des Télécommunications d'Amérique Centrale - CYTED: DECT: Keski-Amerikan tietoliikennekomissio Ciencia y Tecnologia para El Desarrollo Digital European Cordless Telephone - langatonta puhelinjärjestelmää koskeva Euroopan komission standardi ECIP: European Community Investment Partnership -16 EIP: ETSI: EU: FLAG: GATS: GSM: G7: InfoDev: INRIA: ISDN: ITU: Euroopan investointipankki European Telecommunications Standards Institute - Euroopan telealan standardointilaitos Euroopan unioni Fiber-optic Link Around the Globe General Agreement on Trade in Services - palvelujen kauppaa koskeva yleissopimus Global System for Mobile Communication - Euroopan komission ja CEPT:n yleiseurooppalainen digitaalinen matkaviestinjärjestelmä seitsemän rikkaimman teollistuneen maan ryhmä Information for Development (yksi Maailmanpankin hankkeista) Institut National de Recherche en Informatique et Automatique Ranskan kansallinen tietotekniikan j a automatiikan tutkimuslaitos Integrated Services Digital Network - digitaalinen monipalveluverkko International Telecommunications Union - kansainvälinen teleliitto) MEDINVEST: Investment Program for the Mediterranean Area - MERCOSUR: Mercado Comùn del Cono Sur OECD: ORSTOM: REFER: RIO: Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö Organisation de la Recherche Scientifique et Technique d'Outre- Mer - Ranskan merentakaisten departementtien ja alueiden tieteellisen ja teknisen tutkimuksen järjestö Réseau Français de la Recherche - Ranskan tutkimusverkosto Réseau Intertropical d'Ordinateurs SDNP/UNCTAD: Sustainable Development Network Program (eräs YK:n ohjelma) TTT: UNCTAD: UNDP: UNESCO. Tieto- ja tietoliikennetekniikat YK:n kauppa- ja kehityskonferenssi United Nations Development Program (YK:n kehitysohjelma) United Nations Educational, Scientific and Cultural Organisation (YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö) 17- Vsat: Very-Small-Aperture Terminal (satelliittiviestinnässä käytetty hyvin pieniaukkomen pääte) WWW: World Wide Web - 1 8- THE INFORMATION SOCIETY AND DEVELOPMENT: THE ROLE OF THE EUROPEAN UNION COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL TO THE EUROPEAN PARLIAMENT TO THE ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND TO THE COMMITTEE OF THE REGIONS Reference annexes, complementary to the main document: (1) (2) (3) (4) (5) (6), Statistics on Information and Communication Infrastructures in the Developing Countries European Commission Projects for the development of the Information Society in the Developing Countries European Investment Bank loans in the sector of telecommunications Information Society and Development Conference, Midrand 13-15 May 1996, Chair's Conclusion Euromediterranean Conference on information society, Rome 30-31 May 1996, Conclusion of the Presidency Reference paper on regulatory principles negotiated in the framework of the General Agreement on Trade in Services (GATS) A 9- Annex I: Statistics on Information and. Communication Infrastructures in the Developing Countries (Source: ITU, World Telecommunication Development Report, 1995) TELEPHONE: main lines and International traffic table Main lines {Thousand) CAGR1 (%) 84-94 Main lines per 100 inhah. CAGR (%) per 100 inh. Outgoing telephone traffic A'/, minutes CAGR(%) outgoing telephone traffic Outgoing Tel. Traf. minute/ Inh. Low Income^ 47204. 5 18. 1 Lower Middle IncA Upper Middle Inc. ** 92590 70083 Higher Inc. 424140. 7 World 634 019. 2 ë 7. 9 8. 3 3. 4 5. 0 1. 44 9. 64 14. 12 50. 80 11. 39 15. 9 6. 2 6. 4 2. 5 3. 3 1 880 3 558 4 032 38 402 47 872 29. 1 21 15 14. 2 15 0. 6 4. 2 8. 5 46 9. 1 1 Compound annual growth rate. It is computed by the following formula: ((Pv/po)l/nl-l, where Pv= Present value, Po= Beginning Value, n=mimbcr of pcriotls. The result is multiplied by 100 to obtain a percentage. 2 GNP per Capita of US$ 675 or less. 3 Between US$ 676 - 2 695 4 Between US$ 2 696 - 8 355 5 US$X35f>ormorc. , < , ', • INTERNET, PCs and TELEVISION INTERNET DATA TRANSMIS SION PC TELEVISION Networks Hosts Total estimated users Packet- Switch6 Estimated Pcs(1994)7 Total television receivers 1994 TV Rec. per 100 Inhab. Total TV Household 1994 Per/100, of TV Household 1994 (%) 52 1 405 7 728 4. 14 0. 09 370 855 11. 4 269 262 46. 4 815 39 851 219 181 35. 20 1. 00 174 967 18. 3 103 084 76. 1 921 77 886 428 373 60. 61 2. 28 1 15 792 23. 9 84 034 81. 7 23 509 1 5S6 125 723 6SS S2I. 67 17. 95 499 684 59. 9 277 862 90. 8 Low Income Lower Middle Inc. Upper Middle Inc. Higher Income 6 Thousands of subscribers. 7 Per 100 inhabitants. Annex 2: Projects financed by the European Community for the development of the Information Society in the Developing Countries 1. R&D Framework Programme Projects Projects launched between 1990-1994 within the III Framework Programme (APAS) committed a total amount of 27. 3 Mio ECU to Asian. Latin American and Mediterranean countries. The main projects of particular interest for developing countries for the support of S&T Research are the following. - Data Transmission System Concept for Decision Support System: a project based on the application of information and communications technologies that aims at developing an Integrated Flood Risk Management System for Shanghai. Partners of the project were the S&T Commission of Shanghai Municipality and the Shanghai Bureau of Water Conservancy (3. 532. 000 ECUs) - Computer Integrated Manufacturing: a program consisting of 4 projects in the field of Engineering Research and design, in cooperation with Tsinghua and Beijing Universities, and the East China Institute of Technology). (1. 179. 000 ECUs) -. Communication Mobile GSM: n R&DT project in the field of the new generation of mobile telephony technologies in China. (5. 938. 000 ECUs) - DAB-DVB: Digital Audio Broadcasting and Digital Video Broadcasting for the definition of common standards in China (2. 000. 000 ECUs) - Research on the interfaces of Arab and Community languages for databases or videotex in the Mediterranean,. (130. 000 ECUs) - Training plan: For Latin America with AHCIET (540. 000 ECUs). - REDALC: Research networks in Latin America (140. 000 ECUs). ^ Two mini-programmes targeting Information Technology issues of specific importance for developing countries were launched by DG1II. Keep-In-Touch Programme: 26 projects at a cost of 1. 7 Mecu. to build IT cooperation based on researchers returning to their home countries from the European Union - a strategy to stabilise the local expertise in IT which is essential for development, ITDC Programme: 2S projects at a cost of 4. 0 Mecu. to help build capacity in High Performance Computing, a domain of general importance for industry, for infrastructure and for natural resource planning as well as satellite data exploitation. v In the 1995 Call for Proposals, within the IV Framework Program (INCÖ-DC). the Commission, DGIÎI launched 12 projects and DGXHI launched 7 projects:. - ArtAMED: Extension and integration of Arabic lingware component in a unification based MT System for the field of medical terminology and classification (130. 000 ECUs). - GAIA: A Multimedia tool for natural resources management and environmental education •••: (700. 000 ECUs). - TELESUN: A World Wide Multimedia Tcleleaching System for Universities (600. 000 ECUs). - AREF: Arabic English French Software Localisation Tool (350. 000 ECUs). - DAWRON: Design of advanced wavelength-routed optical networks (597. 000 ECUs). - ELCANO: European and Latin American countries associated for a networked database of outstanding guidelines in unusual clinical cases (465. 000 ECUs). - African Telecom: African Telecommunication Research (211. 000 ECUs). - Micropower sources: Micro-batter, technologies - (500. 000 ECUs). - Porous Tech Sensors: Integrated porous silicon based sensor technology - (320. 000 ECUs). - - P ARAL I N: High Performance Computing applied to energy efficiency in mining and electrical ITUBR: Implantable telemetry for physiological data acquisition -( 350. 000 ECUs). power industry - (630. 000 ECUs). - Peace by HPC: High Performance Computing and networking for joint research in medicine and hi-tech design -(350. 000 ECUs). - HIPSIÄ: High Performance Computing applied to manufacturing technolog;. - (220. 000 ECUs). - MPC Finance: High Performance Computing applied to financial and economic planning (500. 000 ECUs). - QÇIME: Qualit;. control management software tools (299. 000 ECUs). - 3 9. ~ - Iberstandard: Maintainable database for industrial standards in Information Svstems development (135. 000 ECUs). - SCM+: Extended agri-enterprise - ( 100. 000 ECUs). - DASEC: EDI for Chinese public administration and government - (300. 000 ECUs). IBERCHIP: CAD and ASIC design and fabrication network - (300. 000 ECUs) - An additional initiative financed by DG XIII was a Workshop on: Information Society- in the Euro- Mediterranean context (104. 000 ECUs). For the second call for proposals (1996) under INCO-DC. the following list of projects to be financed by the Commission has been established: 21 to be financed by DGIII and 9 to be financed by DGXIII. Information Society • - ARGON'AUTA. for the development of a network application in the sector of health care and continuous medical education in remote regions of Argentina and Chile. (1. 000. 000 ECUs) - MUBOSIC. will allow to develop new a communication tool to use of Digital Audio Broadcasting (DAB) multimedia services to fixed and mobile DAB users in China with a great advantage. for rural areas. (S49. 000 ECUs) -~ HARMONY, will carry out fundamental research in the field of psycho-pedagogy applied to social insertion for the disabled and those socially excluded people. (5S0. 000 ECUs) - TEB. ALA, for the promotion of tele-working initiatives and to develop a network and links between Latin America and Europe. (253. 000 ECUs) - TI5MAC. will promote fundamental applied research in the field of transport. (655. 000 ECUs) - NfEDEDI: Arabic language EDI and Internet technologies (425. 000 ECUs). - MEDINA: Information networks for the Arab world (4S9. 000 ECUs). Internet in Asia: Social usage of internet in Asia (150. 000 ECUs). - - MEDISAT: Mediterranean S&T information network (300. 000 ECUs). • Advanced Telecommunications Technologies - USEE SM. will allow the upgrading of Science and Engineering education in Southern Mediterranean universities using the Telematics technologies. (309. 000 ECUs) - TRINET, for the development of data communications network appropriate for use in remote areas of DCs using Low Earth Orbit Satellite technology. (500. 000 ECUs) • Linguistics Engineering - DIINAR-M3C. for the research activities to create a multilingual lexical database for the benefit - of both Arabic and European parties. (430. 000 ECUs) IDOL, for the development of a computer assisted translation tools for users of less favoured larïguages. (511. 000 ECUs) • Software Technologies: - MAGICTOURNET: Multimedia and GIS applied to regional tourism (400. 000 ECUs). - SIMES: Multimedia systems for sub-saharan environment (450. 000 ECUs). - SQUAD: Software quality (275. 000 ECUs). - PROSME: Quality management for SMEs (400. 000 ECUs). - ESIMEAU: IT in water resource management (700. 000 ECUs). - AMOVIP: Advanced modelling of visual information processing (400. 000 ECUs). ti ' • Computer Integrated Manufacturing: - CARJBCAD: Internet based Computer Aided Design (350. 000 ECUs). - MTOM3D: IT design tools for the textile industry (450. 000 ECUs). - TEXCOM TOOLS: Tools for communications in the textile industry (450. 000 ECUs). - E1AM-IPE: Ss stems for management of intelligent actuators in industry (100. 000 ECUs). - PROQU5: Model based industrial quality control (250. 000 ECUs). - TAUTEM: Integration in Manufacturing and technology transfer (350. 000 ECUs). • Keep In Touch 5 actions will be supported in domains related to micro-electronics, IT in manufacturing, software engineering and multimedia technologies (350. 000 ECUs). In addition a new call for proposals has been issued for information technologies in the mediterranean SL\- 2. The main projects implemented or under implementation concerning different areas of application (financed bv A LAM ED and ACP funds) • - - - In the telecom infrastructure area Improvement of national telecom network in Ivory Coast. Sierra Leone, Senegal, Ethiopia, Sudan, Kenya. Zimbabwe. Fiji, Benin. Congo. Kiribati. Mozambique, Niger Improvement of regional satellite telecommunications in the Pacific Improvement of regional satellite telecommunications in Western Africa as a participation to the ITL7PANAFTEL project Improvement of a regional air navigation telecom in the Indian Ocean and in the Pacific. - - Regional programme for improvement of the telecommunications in the Central american Countries - Studies on regional satelite communications in the Andean Pact - Programme of rehabilitation of Syrian Telecommunications • - Telecom Network for civil aviation control and safety linking all international airports of the-Gulf In the Trait sport area of Guinea countries via the Intelsat satetlite. •" -" Improvement of a regional air navigation telecom in the Indian Ocean and in the Pacific. • - Automated System for Customs (ASVCUDA) in several countries in Africa. Indian Ocean and the in the trade area Caribbean as part of an UNCTAD programme - Advanced Cargo Information Svstem (ACIS) on some of the main transport mode in east African countries - Regional Telematics Network Services (RTNS) for the Horn of Africa Countries - Information and Communication Systems In the framework of a trade exchange projects in the Caribbean region 4 - Computerised system for external trade statistics in the Indian Ocean countries * In the environment, natural resources, forestry, fisheries areas - Early warning crop forecasting and environment surveillance system for the Horn of Africa using - satellites data Information system and support to decision making for a permanent and global management of coastal zones of the Indian Ocean countries - Hurricane early warning and tracking svstem in the south pacific region, in the Meteorological • Organisations (WMO) programmes - Participation to the elaboration of two data bases : Fishbase and Reefbase - Large scale dissemination of Fishbase to all ACP countries concerned including support for research environment in the context of ACP-EU Fisheries Research Initiative ' - Lake Victoria Fisheries Research programme with managemant of related databases - Installation of 14 terminals to improve the telecommunications through the PEACESAT network. between the Forum Fisheries Agency (FFA) in the Pacific with its member states. In Educational und cultural ureas integrated library automatization system for the public library of Curaçao -\ The main projects for which no financini: decision has been taken vet (under appraisal or for possible consideration) are the following Installation of ground facilities for a global navigation satellite system in Africa and in the Indian Ocean region to expand to these regions the European Geostationery Navigation Overlay Service (EGNOS) to be deployed in the EU. - Regional fisheries Information and Analysis Svstem (FIAS) for West African countries to link up otherwise incompatible and isolated data bases covering different disciplines - Participation to the FAO project of the Land Cover Map and Database of Africa (AFRICOVER) - - based on satellite remote sensing Installation of Trade Points in West Africa. East and Southern Africa countries and in Mauritius as a participation to the UNCTAD Trade Efficiency Initiative Implementation of monitoring, control and surveillance of fishing activities (MC5) with the S ADC Countries -&q~ * - - INFORMATION SOCIETY AND DEVELOPMENT CONFERENCE 13-15 May 1996 Gallagher Estate hfidrand, South Africa CHAIR'S CONCLUSIONS INTRODUCTION The world is in the throes of a new and highly potent revolution. This revolution will forever change"the way we live, work, play, organise our societies and ultimately define ourselves. Unlike previous technological révolutions which were focused OQ energy and matter, this fundamental change involves our understanding of time, space, distance and knowledge. This revolution is leading to the creation of the Global Information Society (GIS). v BACKGROUND In February 1995, Ministers from the Group of Seven Highly Industrialised Nations (G-7) and Members of the European Commission (EC) met in Brussels at the G-7 Ministerial Conference on the Information Society. This Conference re-emphasised the need for all countries, including developing countries and countries in transition, to be integrated in the GIS. However, the challenges of integrating the less industrialised countries of the world into the GIS are tremendous. As South African Executive Deputy President Thabo Nfbeki argued in his keynote address to the G-7 Information Society Conference, "there are more telephone lines in Manhattan than in all of sub- Saharan Africa,'* and thai ''half of humanity has never made a telephone call. " Mbeki challenged the G-7 and the EC to convene a follow-up conference bringing together a cross-section of the dev eloping world with the G-7 and the EU to exchange views on such questions as strategy, finance and international coordination in confronting the global information and communication challenge. He offered South Africa as host for such an initiative. The Information Society and Development (IS AD) Conference is the result of that challenge. The IS. AD Conference, held in Midrand, South Africa under the auspices of South African Executive Deputy President Thabo Mbeki, included representatives from 40 countries and 18 international organisations. Delegations consisted of government ministers and senior officials, CEOs and other private sector par. icipants, and civil society representatives. This historic conference accomplished its three primary'' objectives of: Launching a dialogue between the developed and developing worlds and within the developing world on the emerging Global Information Society; Initiating the process to define a shared vision (or the Global Information Society between the relevant societal sectors in the developed and developing countries; Working towards "Common Principles*" and •"Collaborative Actions" to strengthen our shared vision and meet the challenges of the Global Information Society. ~ ^V ISFOR. U irto s SoarrrA'. o DE t zLOPuzyr CO\FER£\CE: Cmrz s Co vc: i s:o\ s. U S I N C T HE POTENTIAL OF THE INFORMATION SOCIETY TO M E ET THE NEEDS OF THE DEVELOPING W O R LD 77?^ Present Rer. '. iry While we speak of a "global" information society, the present reality- is daunting. The technology gap between the less developed and industrialised countries of the world is widening. This situation must be addressed by the world community if we are to build a truly Global Information Society. In respect to the present reality, we acknowledge the following: •. •. • • • Information and Communication Technologies and Services have the potential Co offer a significant contribution towards the promotion of sustainable growth in all countries; There currently exists a huge gap between the highly-industrialised countries. " and Lhe less-industrialised countries in terms of information infrastructure. Tnrough dev eloping an information infrasuucrure and effectively utilising Information and communications technologies and services, dev eloping countries can narrow the current gap un economic and social dev elopment and prevent it from widening. There are tremendous and div erse needs in the developing world which often differ from the needs of the more industrialised countries; and. Dev eloping countries must assess their own requirements and strategies for entry into the Global Information Society based on their specific realities. Mobilising the Required Investments 'There is clearly an unsatisfactory level of investment in Information infrastructure development in the less industrialised countries. Being able to mobilise the necessary investment, particularly from Lhe private sector, is of paramount Importance to the developing countries. Of equal importance, is being able to develop networks which enable the whole of their populations to gain access to the global information Infrastructure and participate In Lhe GIS at affordable prices. In respect to mobilising Lhe required investments for informatioj? infrastructure development, we acknowledge Lhe following: • There is currently an insufficient investment in developing information infrastructures in the less industrialised countries; There is an extensive demand for information and communications technologies and services In the developing world; and. To create a truly Global Information Society, we must mobilise appropriate Investment. ••'•. Employment. Labour Market end Work The new techr. o-eccnornic paradigm of the global economy is Increasingly driven by knowledge-Intensive sectors which utiise Infcxrnatioc and communications technologies. These economic sectors could form th. e basis of entirely new multi-media Industries, products and services which could contribute to attracting investment and creating employment within national economies Ln respect to enipïovmen:. labour market and work In the GIS, we acknowledge tine following: • A new knowledge Intensive global economy is emerging: The new global economy can stimulate new Industries and employment opportunities. We m'jst attempt to minimise the risk and enhance the opportunities (or Labour: and. Access to trammg and lifelong learning mus: be promoted. -<lfe-. IXFCtounosSoaerrrAXDDEIZL0P\r£. \TCo?. rzps. ^cz: CH. UR'SCO\CWS:O\S Using the Poterne! of Information Technologies Meeting basic needs, developing human resources, growing the economy, creating a culture of effective delivery of pubic sers ices, promoting a participator, democracy and conveying different cultures and ideas are challenges jointly faced by all countries in the world. New information and communication technologies, increasingly affordable as their costs continue to fall, could help developing nations "leapfrog" entire stages of development In setting up their own information infrastructures and applications. In respect to using the potential of information technologies, we acknowledge the following: • Information technologies have tremendous potential to: meet basic needs, develop human resources, grow economies facilitate new competitive advantages, improve the efficiency of government management and the delivery of public services, promoting participatory democracy as well as cultural and linguistic diversity in each country: • , _ To achieve these benefits, the particular environment in each nation must be considered to promote the optimal mix of technologies in deploying the information infrastructure; and. These new Information and communication technologies will help developing nations "leapfrog" entire stages of development. • Key opportunities exist In Lhe following areas: * Enhanced capacity for the development of human resources, skills and competencies: Lmproved debt management within each country; Improved effectiveness, efficiency and productivity in the workplace; Greater decision-making capability through timely access to information; Efficient delivery of public services through improved mechanisms and greater customer responsiveness: Lncreased access to public information; More efficient interface between the public and private sectors. Economic growth and development through electronic trade, investment and commerce, particularly for Small, Medium and Micro Enterprises (SNfMEs); Decrease in the need for migration to urban areas, Health care improvement; Better management of natural resources and the environment, and. Early-vvarning systems for weather and other environmental phenomena. ::. Mobilising Investment Tnrough Appropriate Regulator: Conditions The establishment of an advanced Information and communications infrastructure requires a favourable investment cbmate. In many countries, achieving such an environment might necessitate changes in the regulatory framework and economic restructuring aimed at a more liberalised telecommunications sector which could provide more choice, higher quality and better access. In attracting diect investment, national regulatory policy objectives need to be transparent, and consistently applied. In respect to mobilising investment through appropriate regulatory conditions, we acknowledge the following: in order to mobilise and attract investment, developing countries must create a climate conducive to Investment; This necessitates an adaptable regulatory framework based upon competition and aiming at the provision of more choice, higher quality and better access; The process should take into account the particular realities In each country: and. Lr. esiment in mdisenuus content creation should be encouraged. •i%- IsFOPJ-tKTJOS SOCtETiAsD DZ\ ZLOPMZST COSFZRZSCE; CH. IJR 'S COSCLISÏOSS People s Involvement: Social and Societal Aspects The information sociey has the potential to enhance the quality of life of all participants. However, the scale and pace of improvements in social welfare and economic development will depend heavily on the universal enabling environment. The social and societal benefits of the information infrastructure will be optimised by an approach which aims at Lhe highest possible levels of participation. The alternative would lead to the emergence of two "information-classes" of citizens. In the developing world, the risk of creating a two-tiered sociey, where only oce group of Lhe population has access to new networks, services, and equipment, is even greater than in the developed countries. In respect to social and societal aspects of Lhe GIS, we acknowledge the following: ••• = The Information Society must enhance the quality of life for all participants and avoid developing a two-tiered sociey, Life-long Education is a major key to enable full and active participation by all citizens In the GIS; and. Indigenous content creation should address the cultural and linguistic requiement» of each sociey. CREATINC THE GLOBAL INFORMATION SOCIETY Shared Vtsion of Human Enrichment The potential rewards of working together towards a GIS are enticing and include: a better balance in economic and social progress between nations, growth of the global economy; the capacity to solve common societal problems, enhancing the progress of democratic values, and sharing as well as augmenting cultural creativity, traditions and identities. On this shared vision of human enrichment, we acknowledge the following: • -. A consensus is emerging about the importance of global information society-;'. No single model is universal: and, A globally cooperative approach is required. Launching c Dialo^M Between the Developed and Developing World Like all societies, Lhe GIS needs to be built on a set of common norms, on tolerance, on respect of diversity and on habits of collaboration and combined efforts. Easing its birox like dealing with all major "shifts". means overcoming uncertainties and a break in contiuDuiy. While it is bringing our world closer together, existing differences In social and economic development are becoming more apparent and Lhe difficulties they create are worsening. Ln respect to launching a dialogue between the developed and developing world, we acknowledge the following: Building tine GIS requires common guidelines, tolerance, respect for diversiy and collaborative actions, and, Distinct national visions should converge into a shared global vision. -i. % Isr)p. \unov SoamAxD DEI ZLOPUESTCOSFERSSCE: CUMR S CO\CLVSIOSS Common Principles and Collaborative Actions The developing and developed worlds should agree on the principles for cooperation in Lhe GIS. Close collaboration at Lhe highest level will ensure the efficient introduction and development of a truly "Global" information sociey and prevent the marginalisation of some countries from this inevitable revolution. Like all societies, the Global Information Society needs to be built on a set of principles, on respect of diversity and on collaboration. Following the principles endorsed by the Brussels conference, which are. • • • » while • • • • -promoting dynamic competition encouraging private investment defining an adaptable regulatory framework providing open access to networks ensuring universal provision of and access*to services promoting equality of opportuniy to the citizen promoting diversity of content, including cultural and Linguistic diversity recognising the necessity of worldwide co-operation with particular attention to less developed countries and taking Into account the key policy issues identified at the ISAD conference, which are \ universal service clear regulatory framework sustainable socio-economic development employment creation ' global co-operation and competitiveness diversity of applications and content diversity of language and culture co-operation in technology- private investment and competition protection of intellectual property rights privacy and data security narrowing the infrastructure gap co-operation in research and technological development ::. Lhe ISAD participants are therefore resolved to continuing Lhe dialogue and taking appropriate action on these principles and policy issues. Furhemore we are committed to: • Fostering partnerships between the public and private sectors: Continue or begin a process of national information sociey planning in each oî our countries whtcn is ultimately In concert with the development of a Global information Society, l\FOPMATÏO:<-SOClETt-ASD DE'. EL0PHZ\TCO^FZR£SŒ: CH. VP'S COXCU'SIOXS • • • • Encourage further discussions towards identifying and implementing Glebe! Information Sociey Projects in conjunction with non-governmental organisations and international organisations; Share information on best practices of development programmes and usage of information and communication technologies; Call upon international organisations tö re-assess and refocus their development tools to give active follow-up to the principles and policies identified at this conference; and Fully utilise various policies and private and public financial instruments available for the development of the Global Information Sociey - -. _ Participants welcomed the contribution of representatives of civil sociey. and business leaders, in the proceedings of the Conference. They re-emphasised the need of public and private sector co-operation and partnership in achieving common goals. These ISAD conclusions are informed by a commitinent to ensure Lhat the development of the Global Information Societv benefits all humaniy. * —"bo ~ ON THE EURO-MEDITERRANEAN COOPERATION IN THE FIELD OF THE CONFERENCE OF ROME INFORMATION SOCIETY CONCLUSION OF THE PRESIDENCY Introduction The Euro-Mediterranean Conference of the 27-28 November in Barcelona has set itself the objective of creating a true partnership Euro-Mediterranean. With regards to the economic and financial sectors, the Conference stressed the importance of the role of science and technology in the social and economic development of the concerned countries, as well as the necessity to modernise the telecommunications infrastructCîrè. -. and to optimise the use of Information Technologies. In this: context, the Rome Conference underlined the importance of à harmonious transition towards the Information Society in the Mediterranean region and the utility to define national priorities and strategies in such a way as to create a favourable environment for such an evolution. It further implies a sustained effort in order to reinforce the co-operation between the European Union and its Mediterranean partners and especially in the three following sectors: - adaptation and development of telecommunications infrastructures and services - research and development - human resources „ that are closely linked and constitute the major elements of a Euro-Mediterranean partnership firmly turned towards the future. To this effect the Présidence requested the Commission to set up in the context of the recommandations adopted by the Barcelona Conference the concrete means necessary for the implementation of the projects related to the Information Society and of regional interest. I Promoting the interconnection and development of communications arid trans-Mcditcrrancan information networks for economic co-operation The Presidency noted that the participants welcomed the results of the workshop on the regulatory framework and the development of communications networks for economic co-operation that was held in Palermo on the 6/7th May 1996 whose conclusions arc annexed hereto In oidcr to facilitate the intci connection and mleiopeiability of the le; icshial and satellite and telecommunications nctwoiks between contribute the economic and cultural exchanges, the ilesii ability vvas sicssed ol maniaiuuiu. a cons'. in; and open dtalouue between le^ulatoiy tianievvo! !•; In; ielcconinu;n:c. !ii;>;i-,, a> well as the need, loi lhe siandauhsaiion which are to the sett inu. up o! inliasiaictmes facilitating IT! and Medilci lancan commies, iVletlitunanean Connu ies on the Kmopcan Union and the the the icqiMicvi ii; m u e: !n a v - v ic lh. - ::. '••. >;v: a l u l i lv n! i;. -; w c: r. > This dialogic will have to he suppniied by cnncreic cn-opeiation ini:ia:ivcs, whicli \Vil| include. -in particular- the promotion ol lhe development of human i essoin ces lhrouu,h appropriate training initiatives The need was also mentioned of having a harmonised regulatory framework that plan for the progressive introduction of fccc market principles in the EU and Mediterranean telecommunication sector in order to promote investments. In this respect, it would be advisable to encourage competition in order to improve the quality of services, reduce costs and widen the range of supplies The validity of the principle of separation of functions, in the resect of each country's unique characteristics, between the regulatory authorities and the telecommunications operators, was generally recognised. It was further recognised that the commitment of the regulatory authorities must above all focus on the general objectives of national telecommunications policy, and at the same time guarantee a universal service at an affordable price and conforms to the recognised rules. The Presidency noted with interest the co-operation initiatives identified in Palermo, and asks to the Commission to study the possibility of carrying out the development projects put forward in that forum within the framework of existing budjetay ressources," and according to appropriate procedures. the Commission In particular, to organise potentional meetings between telecommunications regulatory Authorities of Euro-Mediterranean partners,"in order to promote a coordinated regulatory framework. intends In addition the Commission will promote the organization of Fora of euro-mediterranean operators in order to obtain a concrete cooperation among economic operators and to allow the integration of netwoks infrastructures Firstly it has been proposed to organise a workshop on applications of satellites in the Euro-mediterranean region before the end of 1995. Moreover the Commission will encourage the regional training projects destinated 'to euro-mediterranean regulatory Authorities and operators. it has oeen to install a network of institutions of economic telecommunication studies of suggested euro-mediterranean partners within an Observatory for the communication development in the region. Furthermore On its part the Commission has asked for the support of the euro-mediterranean partners in connection with the World Bank and I. T. U. on. for the realization of a study launched the sw-. r. ion of telecommunications m ilve Mediterranean the modalities of c! J\ c!. w:::c;!: cooperation in lhe sector and - ^ 1 ~. II To put research ami technological development :il lhe. SCIA ire of ihc Information Society ;HKI social and economic development The Conference participants have favourably acknowledged the results obtained during the Sophia-Antipolis workshop of the 1-2 nd April 1996 which arc reported in the annex to the present document On those bases, the importance of maintaining a constant, open and sustained dialogue the Euro-Mediterranean partners has been through concrete underlined. To this effect, the Follow Up Committee for the research issue of the Barcelona drogue, w»»ch met in Capri in Mai 1996, could constitute an appropriate framework. initiatives between The Présidence has noted with satisfaction that the delegations expressed the wish of launching co-operation actions, as soon as possible, covering the whole of the concerned fields ranging from basic research to demonstration projects bearing in mind the specific needs in the fields of training, awareness building for the users and the reinforcement of Vne research capacity and technological support. To this end, the available means of the Fourth Framework Programme that are likely to interest the Mediterranean region, would see their impact reinforced by a fast and mass commitment without questioning the established balances. * It appeared desirable that clear and efficient mechanisms be established in order to support the activities at the hart of the Euro-Mediterranean partnership according to the Barcelona Declaration and in coordination with the tools of the Framework Programme. Furthermore, it has been agreed to encourage a bilateral resource mobilisation of the European Union's Member States in the neighbouring sectors. Finally, a ceratain number of proposals seemed to be particularly important: -. establishing links between Information Society application projects set up in the European Union, and similar projects in Mediterranean partners; - promote the constitution of a high capacity Euro-Mediterranean data. : transmission backbone using submarine cable infrastructures and existing or future' satellites. The World Wide Web (WWW), reinforced by a satellite infrastructure, would provide the perfect common tool for the development of "thematic communities" and for the realisation of "pilot projects" identified by the Follow Up Committee for the research issue of the Barcelona dialogue. Ali these activities coukl be th. e object of a Euro-Mcditcrrancan technological co-operation initiative. To this efieci a p;eparniory workshop will be organised by the end of the current • p. -onii. »:;::;: lhe cievelopnien; o! s^iei:;/ii<. - a;. -|iviiie> o! i c s e a i c h e is and those in c h. n ue o! !eehn:)h)-ica! d e v e l o p m e nt in then c o u n t r i es of oiiitin especially through "i. eep in l< M. 1;' a. ei'. mi^ : ;!:. •;!:. • >:e. i:. e p. 'i (i ;ipa:;'s loo!-. ii->:e o!" (he ( ' o : ; ! e ; e n \v <»!'ih:- :;i hiMiials w h i ch •. i: •!. : : i. •. '. ' ; •. -. <! \\\. \. Ill To put new technologies at the scivicc of (he development of human resources and" encourage, through training actions, (he establishment of the Information Society The participants of the Conference have favourably acknowledged the conclusions of the Brussels' workshop on education and training (which report is annexed to this document), which was held on 2/3rd of May 1996. Moreover, it was maintained that from now on, developing strategies will have to be increasingly based on advanced Communications and information networks and on educational and professional training systems which foster lifelong learning, mobility and reconversion. Education and training play a fundamental role in those changes brought about by innovation technologies which concern both individuals and the economic dynamic. Information Society the establishment of new and promising educational opportunities, thus providing everyone with complementary and more efficient. means to widen their own knowledge and introducing a potential factor of equal opportunities. Moreover, they would increase access to information and make it available for the greatest number of citizens. tools contribute to In this sense it has been reaffirmed the need for strengthening the links between the European Union and its Mediterranean partners as far as training, and more generally cultural and societal aspects are concerned, in order to integrate them in a long-term co operation context. It would be advisable to deepen the mutual rethinking of diffusion methods and training experiences at a Mediterranean level on the use of Information Society tools as well as on the educational techniques which are more appropriate in relations to new technologies. More specifically, the Italian Presidency noted the interest expressed. by the participants to: - promote co-operational pilote projects in order to give the students, since the primary level of education, the basic knowledge for understanding the new technologies and using them in their life in a critical and responsible way. - intensify' the exchange of experience on educational and training projects which involve technologies, in the fields of primary, the use of communication and information secondary and university education, initial and continued professional training, adults and teacher training. In this perspective, it would be desirable to foresee the creation of a Euro-Mediterranean network for the identification of potential partners and for the exchange o^ information. This network might be built on the already existing poles of competence ::!':k'. ! an,! continued - foste; e l e cu on: : :::!o: uuiti. iu nei wu: ks. i. 'ah-ai-g in (lie He!. ! o!" le!ecom:nun:. ;a;:. ::> and access 10 - engine i!. '. : eo-opeialion. ihiom. 'n e v. si me; uali. nue:. will have al! :':ie mw^saiy synergy U> iiupîeu. euî Mechtei i aneau i. vaning Thus i ep; even:::;•_: a valid point o!' n;le:e:. -:e loi lhe development ol join;. -étions 'I h oe aclions lu. h'. h! be :-\v. ::!ed 1:1 lue iau<>-\îe; :--;iauean p:;: im-ish'. p. te. u'hine. and v. k <,::::. :•;':'>:> bawd "u ^ Q- - give special support to the pilot projects which, in the context of existing programmes, involve-putting the application of information technologies at the service of education and training (including on-line networks, optical fibres, television channels, also the satellite ones, distance learning infrastructures). One of the objectives will be to identify, without ignoring either consistency with the existing ones or cultural mediation requirements, cheap and feasible optimal models for education and distant training - favourably foster projects concerning the building of awareness and the training of teachers and training staff. Indeed, these actions would have the advantage of familiarising the users with new technologies and thus allow them to fully integrate the future evolution and play an active part in it. - ^ > < T- Annex 6 : Regulator)' framework of the General Agreement on Trade in Services* (GATS) / : : " The Negotiations on basic telecommunications services, held in the GATS framework under the auspices of the World Trade Organisation (WTO) in Geneva, started in April 1994, shortly after the end of the Uaiguay Round. Governments worked to set aside national differences on how basic telecommunications might be defined domestically. They negotiated on all public and private telecommunications services (local, domestic long distance and international) Services covered by this Agreement include voice telephone, data transmission, telex, telegraph, facsimile, private leased circuit services (i. e. the sale or lease of transmission capacity), provided on a facilities-basis or by resale, and through_any means of technology (e. g. cable, wireless and satellites). Negotiations concluded successfully on February 15, 1997. As a result, 69 governments undertook legally binding commitments on access to /and national treatment on their respective 'telecommunications services' markets. Commitments undertaken reflect various degrees of liberalisation and development of the sector in the different countries, in accordance with the GATS principle of progressive liberalisation. The commitments are inscribed in so-called, "offers" (Schedules of Specific Commitments on Basic Telecommunications). Out of the 55 offers (counting the European Community as one), 35 pertain to developing countries. Together the offers account for well over 90% of world revenues from telecommunications services. The most important result of the Agreement is that the telecommunications services' sector is now fully embedded in the WTO multilateral trading system, namely that: 1. The GATS general obligations and disciplines will apply to it from the date of entry into force of the Agreement (1. 1. I99S) • (:MFN) treatment: Fach WTO Member shall accord iMosl-favoured-tmtion to telecommunications services and service suppliers of any other Member treatment no less favourable than that it grants to telecom services and service suppliers of any other country (i. e. non-discrimination between countries), Members wishing to maintain measures inconsistent with the most-favoured-nation obligation had th. e one-off possibility, before the conclusion of the Agreement, to table a MFN-exemption. Veiy few countries have chosen to do so, and the scope of their exemptions remains limited. 21 • Transparency (publication / public availability of all relevant information), • Domestic regulation: In. each telecom services' sector for which a country has undoi [ahen market access commitments, it must ensure that all its measures which Tl'. - Q\\\\ \- :;:;,:::::! e\;:pi:o::i n ih: M F N p: i:i:ip'. ; aro h c:o\,y. \\\: ; EC. NAFTA, ci: ) pro\ L!. \! ih:> c : \ :r sa^aa;;:::!;, :'!! s:;\::cs sectors, aa. l 2) ::. !. i:i'. igj:> conferred ;i :!;. ::: s:: co. :::':'!es ia c::icr n !";:ci!::a: : li. ; c\;!:aae,e o'. "scr\ i:c< laaacd lo contili'-. o--. s frontier zones. ii',;:i'. r;ui v. ;:. •. ; p a ï e ns (such a3 - 1 ? > < S- affect trade in such service; are administered in a non-discriminatory, objective nnd transparent manner /^. vt,'. , licensing requirements and technical standards ntyst #be based on objective and transparent criteria, and cannot act as a disguised market access barrier -- unless otherwise specified in the country's offer, • Disciplines for monopolies and exclusive service suppliers: Each, Member shall ensure that any monopoly or exclusive supplier in its territory does not act in a manner inconsistent with that Member's MFN obligation and market access commitments. In addition, where' the monopoly or exclusive supplier competes -- either directly or through an affiliated company --in the supply of a service which is outsiele the scope of its monopoly or exclusive rights and is pan of that Member's market access commitments, the monopoly or exclusive supplier is not allowed to abuse itsmonopoly or exclusive right position, -=-•• ::- • Disciplines concerning business practices: Each Member shall, at the request of. any other Member, enter into consultations with a view to eliminate business practices-:of its service suppliers in case such practices restrain competition and thereby trade_ in services to The above-described GATS general obligations and disciplines will apply telecommunications services fi: all four modes of supply - within the limits of each country's commitments Of particular importance in this-respect are the cross-border through establishment of a commercial presence (foreign supply and the, supply investment) 2. The GATS 'Annex on Telecommunications' (entered into force already at the end of the Uruguay Round) which provides for: •. j • • Transparency: Each Member shall- ensure that relevant information on conditions affecting, access to and use of public telecommunications transport networks and services is publicly available, including' tariffs, specifications of technical interfaces, information on bodies responsible for the preparation and adoption of standards, etc. ; • Access to nnd use of public telecommunications transport networks and services: The Annex acknowledges the dual role of the telecommunications services' sector, as a distinct sector of economic activity and as the underlying transport means for other, economic activities. Each. Member shall ensure that access to and use of its national public telecommunications transport networks and services is granted on reasonable and non-discriminatory. -terms and conditions to any service supplier of any other WTO Member. • | 3. Additional commitments on the basis of the Reference Paper on regulator}" principles: countries negotiated à sec of regulatory principles specific the telecommunications' sector in o:'^r to complément th. e existing GATS obligations and disciplines These principles ?. ':'. : at ensuring niorc cf/caivc market access and national treatment commitments -• while accommodating different regulator» environments and practices \\o:t:h\ide. They address and set rules o^ a number of key issues: definitions. of 'essential facilities', "major supplier'), prevention of anti key concepts (such as competitive practices in telecommunications; interconnection obligations, universal service, pablic availability of licensing criteria; independence of the regulator; and allocation and use of scarce :es:. ::ces Out qf the 69 countries, 54 undertook additional to commitments on regulatory principles on the basis of the full Reference Paper, and 10 at least on parts of it. « 4. Finally and most importantly. Members' commitments on telecommunications services will be subjected to the WTO dispute settlement rules and procedures. This will guarantee a high level of legal security with respect to implementation of commitments. — :> o —» ISSN 1024-4492 KOM(97) 351 lopullinen ASIAKIRJAT FI 16 11 Luettelonumero : CB-CO-97-344-FI-C ISBN 92-78-22405-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg ^'=SGS


title: Legislative Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag für eine Verordnung des Rates über den Abschluß des Protokolls zur Festlegung der Fangmöglichkeiten und der finanziellen Gegenleistung nach dem Abkommen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Regierung von Mauritius über die Fischerei vor der Küste von Mauritius für die Zeit vom 1. Dezember 1996 bis zum 30. November 1999 (KOM(97)0043 C4- 0136/97 97/0035(CNS))

eurovoc_concepts:
Mauritius
agreement (EU)
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing regulations
protocol to an agreement

formats: html print