title: 98/234/EF: Kommissionens beslutning af 15. juli 1997 om den støtte, som Italien har ydet Lloyd Triestino Società di Navigazione SpA og Italia di Navigazione SpA (Kun den italienske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
invitation to tender
maritime shipping
privatisation
type of business

text: 24. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 88/53 KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 15. juli 1997 om den støtte, som Italien har ydet Lloyd Triestino Societ(cid:133) di Navigazione SpA og Italia di Navigazione SpA (Kun den italienske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (98/234/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 93, stk. 2, første afsnit, under henvisning til aftalen om oprettelse af Det Europæ- iske Økonomiske Samarbejdsomr(cid:134)de, særlig artikel 62, stk. 1, litra a), rederier under Finmare-gruppen (3), Lloyd Triestino Societ(cid:133) di Navigazione SpA (i det følgende kaldet »Lloyd«) og Italia di Navigazione SpA (i det følgende kaldet »Italia«), som driver international rutesejlads. Kapitaltil- førslen indgik i en overordnet omstruktureringsplan. Lovdekretet blev efterfølgende erstattet af lov nr. 204/95, som stadig er i kraft. Det er denne kapitalrekonstruktion, som undersøges, og som forslaget til Kommissionens beslutning vedrører. efter at have givet de interesserede parter en frist til at fremsætte deres bemærkninger i henhold til bestemmel- serne i ovenst(cid:134)ende artikler og under hensyntagen til disse bemærkninger, og Da lovdekret nr. 22/94 blev offentliggjort i den italienske statstidende, Gazzetta Ufficiale, den 15. januar 1994 og derfor var juridisk gældende, registrerede Generalsekreta- riatet kapitaltilførselsplanen som ikke-anmeldt statsstøtte. ud fra følgende betragtninger: Den 16. februar 1994 underrettede Italiens faste repræsen- tant Kommissionens Generalsekretariat (SG(94) A/3082 af 24. februar 1994) om et nyt lovdekret (LD) (1) nr. 22/94 (2), som indeholdt hasteforanstaltninger vedrørende forskel- lige sektorer af Italiens økonomi. Lovdekretet indeholdt et forslag om økonomisk støtte til den maritime sektor og mere specifikt om en kapitaltilførsel til to internationale Den 27. juli 1994 besluttede Kommissionen at indlede proceduren efter artikel 93, stk. 2, i EF-traktaten (4), da der p(cid:134) det tidspunkt herskede tvivl om, hvorvidt den fore- sl(cid:134)ede støtte var forenelig med traktaten. Herefter har den italienske (private) rederiforening (Confederazione Italiana Armatori eller »Confitarma« (5)), den britiske regering og advokater for en af Lloyds konkurrenter fremsendt deres bemærkninger. (1) I ekstraordinære tilfælde og i nødstilfælde kan den italienske regering i henhold til artikel 77 i den italienske forfatning retskraft. Disse vedtage foreløbige foranstaltninger, som har lovdekreter (LD’er) træder automatisk i kraft efter offentliggø- relsen i den italienske statstidende, Gazzetta Ufficiale og er gældende i op til 60 dage. Regeringen skal forelægge LD’erne for parlamentet til vedtagelse, og de mister deres retskraft, hvis de ikke er vedtaget som lovforslag 60 dage efter offentliggø- relsen i Gazzetta Ufficiale. I mange tilfælde erstattes LD’er af nye lovdekreter ved deres udløb, selv om nogle bestemmelser ændres, og foranstaltninger kan s(cid:134)ledes forblive gældende i m(cid:134)neder eller (cid:134)r uden være vedtaget af parlamentet. Den itali- enske forfatningsdomstol bestemte i 1996, at LD’er ikke længere kan forlænges efter 60 dage, da denne fremgangsm(cid:134)de underminerer princippet om, at LD’er kun kan anvendes i ekstraordinære tilfælde. (2) Lovdekret nr. 22/94 af 13. januar 1994, offentliggjort i den januar italienske statstidende, Gazzetta Ufficiale nr. 11 af 15. 1994. De italienske myndigheder fremsendte deres kommen- tarer og yderligere oplysninger ved breve af 13. oktober og 24. november 1994. I 1995 foregik der løbende brevveks- ling, efterh(cid:134)nden som Finmarges omstruktureringsplan (3) Finmare er et international statskontrolleret holdingselskab, som direkte kontrollerer 12 rederier med aktiviteter inden for en række sektorer, herunder (containerskibe) (Italia og Lloyd), kystnavigation og cabotage b(cid:134)de lokalt og i Middelhavet. Finmare st(cid:134)r for 45 % af Italiens bulkcargo, 9 % af containertransporten, 18 % af kyst-fragtsejladsen og 65 % af passagertransporten gennem de italienske havne (IRI-gruppens (cid:134)rbog 1992-93). rutesejlads (4) EFT C 333 af 29. 11. 1994, s. 6. (5) Confitarma repræsenterer 83 % af de private rederier i Italien. L 88/54 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 98 tog form. De sidste oplysninger, som Kommissionen behøvede for at kunne vedtage en beslutning, blev frem- sendt af de italienske myndigheder den 15. maj 1997. Der er endvidere afholdt adskillige bilaterale møder, b(cid:134)de i Bruxelles og Rom. Det sidste møde fandt sted den 17. april 1996. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE Foranstaltningen vedrører en kapitaltilførsel p(cid:134) 60 mia. ITL (31 mio. ECU) i 1996, fordelt med 40 mia. ITL til Lloyd og 20 mia. ITL til Italia. De Italienske myndig- heder bekræfter, at støtten ikke er udbetalt til de to virk- somheder, som er underkapitaliserede, inden Kommis- sionen har vedtaget sin beslutning. Forslaget om at yde statsstøtte med henblik p(cid:134) at tilføre ny kapital til Lloyd og Italia indg(cid:134)r i den sidste fase af den statsejede italienske fl(cid:134)des omstrukturering. Hovedfor- m(cid:134)let med kapitaltilførslen er at give Lloyd og Italia et solidt økonomisk fundament og bist(cid:134) med deres tilpas- som ning til markedsvilk(cid:134)rene inden privatiseringen, planlægges p(cid:134)begyndt i 1997. Den italienske stat har understreget, at uden kapitaltil- førslen vil de to virksomheder, som begge har en stor arbejdsstyrke, være for økonomisk svage til, at de kan privatiseres. Derfor ønsker den italienske regering at afslutte omstruktureringsprocessen som planlagt og dermed (cid:134)bne mulighed for privatisering. Den planlagte privatisering skrider frem. Finmare har anmodet Citibank om at finde interesserede købere, og der har været megen omtale af den indledende anmod- ning om interessetilkendegivelser. En række førende italienske og udenlandske rederier har s(cid:134)ledes udtrykt interesse for at købe virksomhederne. Den italienske rege- ring har i henhold til italiensk lovgivning forberedt et særligt lovudkast, som betyder, at salget kan finde sted, s(cid:134) snart Kommissionen har afgivet udtalelse om kapitaltil- førslen. BAGGRUND torer. Linjerederidivisionen (containertransport) er den første, der skal privatiseres. Til trods herfor har Lloyd og Italia fortsat været under- skudsgivende. Koncernregnskabet for 1991 viser samlede tab p(cid:134) 53 mia. ITL (27 mio. ECU). For at dække disse tab har begge virksomheder frigjort midler gennem salg af aktiver som led i omstruktureringen. Derudover har virk- somhederne i (cid:134)renes løb modtaget støtte i henhold til lov til Kommissionen. nr. Kommissionen har kontrolleret, at denne støtte falder ind under som Kommissionen har godkendt (1), og at betingelserne for ordningens godkendelse er overholdt. Derfor udgør denne støtte eksisterende støtte. I de seneste (cid:134)r har virksomhe- derne stort set opn(cid:134)et break-even-resultater. rammelov nr. 234/89, støtteordningen i som er anmeldt 234/89, Omkring 1991 begyndte Finmare-gruppens moderselskab IRI (2) imidlertid at tvivle p(cid:134), om virksomhederne havde strategisk betydning, og p(cid:134) offentlige holdingselskabers evne til selv at administrere deres aktiviteter. Finmare- gruppen har derfor siden for(cid:134)ret 1992 lagt betydelige kræfter og tid i at udarbejde og gennemføre en omstruk- tureringsplan. Den italienske regering fik forelagt udkastet til en omstruktureringsplan for gruppen i januar 1994, ifølge hvilken der forventedes: (cid:190) en hurtig privatisering af bulktransportsektoren som sørger (cid:190) overtagelser af de virksomheder, for forbindelser til øerne med de italienske statsbaner, og (cid:190) en fusion mellem de to internationale linjerederier. I sidste ende foresl(cid:134)s Lloyd og Italia ikke fusioneret, men derimod privatiseret hver for sig. Inden for Finmare- gruppen er visse aktiviteter og aktiver endvidere blevet overført til andre virksomheder eller solgt fra, inden en fusion har fundet sted for at forbedre virksomhedernes finansielle balancer. fase, sidste udstedte Medens man var ved at udarbejde de nærmere detaljer i den omstruktureringsplanens italienske regering den 13. januar 1994 lovdekret nr. 22, hvori det anførtes, at »for at sikre et solidt finansielt grundlag og en rentabel privatisering af Finmare-grup- pens aktiviteter, og med forbehold for at transport-, søfarts- og finansministrene godkender en passende omstruktureringsplan for gruppen, bemyndiges finansmi- nisteriet til at yde midler til en kapital-rekonstruktion, særligt til søtransportvirksomheder med internationale aktiviteter. « I september 1995 fremlagde regeringen den endelige omstruktureringsplan for Finmare-gruppen, som havde til form(cid:134)l at sikre virksomhedernes økonomiske konsolide- ring inden privatiseringen. Planen blev endeligt godkendt efter drøftelser med de ansvarlige parlamentsudvalg i Deputeretkammeret til Kommissionen i januar 1996. fremsendt Senatet, og og Finmare-gruppen har været i økonomiske vanskeligheder siden 1970’erne, og dette har tilskyndet regeringen til at foresl(cid:134) gruppens omstrukturering. Anden fase af omstruk- tureringen, som behandles i lov af 5. december 1986, indebar en opdeling af koncernen i flere aktivitetssek- (1) EFT C 239 af 25. 9. 1990, s. 10. (2) IRI (Istituto per la Riconstruzione Industriale) er et offentligt organ, der blev oprettet i 1933 for at koordinere og støtte økonomiske aktiviteter af national interesse ved hjælp af aktie- porteføljer (f. eks. RAI, Alitalia, Stet, Fincantieri, Finmare). 24. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 88/55 Som anført ovenfor fandt der en række fusioner og over- førsler samt salg af aktiver sted i Finmare-gruppen efter juli 1996. De to virksomheder, denne meddelelse omhandler, p(cid:134)virkedes kun af følgende transaktioner: (cid:190) Et 100 %-ejet datterselskab af Finmare, Sidermar Coastal Shipping Company, indstillede sine aktiviteter i september 1995 efter frasalg af dets 14 fartøjer til private operatører. Aktiver og passiver overførtes til Lloyd ved en fusion den 1. september 1996. Derved øgedes Lloyds aktiver med ca. 50 mia. ITL (25 mio. ECU). (cid:190) To fartøjer tilhørende Viamare, et selskab i Finmare- gruppen, blev solgt til et andet selskab i Finmare- gruppen, Tirrenia, som er den største vestitalienske cabotage-operatør. Viamares sidste fartøj blev solgt til et græsk selskab. Herefter blev Viamare opløst, og de resterende aktiver og passiver blev overført til Italia ved en fusion. Viamares gæld blev afviklet, og Italia fik tilført 16 mia. ITL (8 mio. ECU). Disse transaktioner har p(cid:134)virket Italias og Lloyds gene- relle finansielle situation, idet begge virksomheders aktiv- masse er blevet forøget. Da der var tale om transaktioner internt i Finmare-gruppen, betragtede de italienske myndigheder ikke disse som udgørende statsstøtte efter EF-traktatens artikel 92 og 93. De positive elementer i omstruktureringen, som Lloyd og Italia nyder godt af, udgør imidlertid klart en økonomisk fordel, som kan udgøre statsstøtte. Kommissionen har derfor taget disse midler i betragtning i forbindelse med sin undersøgelse af den økonomiske støtte, der er ydet de p(cid:134)gældende virksomheder. INDLEDNING AF PROCEDUREN DEN 27. JULI 1994 Kommissionen indledte proceduren efter EF-traktatens artikel 92, stk. 3, ved beslutning af 27. juli 1994, da den ikke kunne planlagte kapitaltilførsel p(cid:134) det anses for at være i den fælles interesse. tidspunkt En medlemsstat og to interesserede parter har indsendt bemærkninger til den planlagte kapitaltilførsel til Lloyd og Italia som led i proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2. i) Den britiske regering Fællesskabets rederier, hvilket ville stride imod økono- miske operatørers og forbrugeres interesser. De britiske myndigheder bemærker især, at der findes adskillige linje- rederier i EU. Tildelingen af økonomisk støtte til de to italienske virksomheder kan derfor skade den kommerci- elle udvikling i mere driftseffektive virksomheder (1). Endvidere mener regeringen, at Kommissionen ikke kan godkende økonomisk omstruktureringsstøtte, da der ikke foreligger detaljer om omstruktureringen og ej heller beviser for, at virksomheden er p(cid:134) vej til at blive rentabel igen. Privatiseringens omfang st(cid:134)r ikke klart, og der kan herske tvivl om virkningen heraf, hvilket risikerer at medføre yderligere likvidationsomkostninger i fremtiden. Princippet om den rationelle markedsøkonomiske investor kan ikke anvendes, da der ikke er sat tal p(cid:134), hvilken virkning alternative strategier ville have. Den britiske regering ser velvilligt p(cid:134) de italienske myndigheders privatiseringsplaner og erkender, at den foresl(cid:134)ede kapitaltilførsel kan godkendes, s(cid:134)fremt den garanterer, at virksomhederne igen bliver rentable, og at foranstaltningen sker i henhold til en veldokumenteret, realistisk forretningsplan og tidsplan indtil privatise- ringen. Det kan være fordelagtigt for Fællesskabet, da privatisering fremmer konkurrencen og bringer subsi- dierne til virksomhederne til ophør, samtidig med at man undg(cid:134)r de politiske efterdønninger af en likvidation. De britiske myndigheder foresl(cid:134)r, at det skal være muligt at verificere den økonomiske støtteforanstaltning og forret- ningsplan, og for Kommissionen at føre tilsyn med disse, i perioden indtil virksomheden igen bliver økonomisk levedygtig. De britiske myndigheder mener desuden, at medlemsstaterne og interesserede parter bør have adgang til dette materiale og mulighed for at komme med bemærkninger. ii) En konkurrent til Lloyd En af Lloyds konkurrenter har udtalt, at Lloyd har misbrugt sin dominerende stilling p(cid:134) ruter fra Italien til Middelhavslandene og til Sydafrika, idet rederiet har øget sin tonnage, dets priser ikke er omkostningsægte, og det har underskrevet bindende kontrakter med afskibere. Kommissionen har ikke kunnet finde belæg herfor. iii) Confitarma Confitarma har gentagne gange gjort Kommissionen opmærksom p(cid:134) de planlagte økonomiske støtteforanstalt- ninger ved at fremsende kopier af nye lovdekreter og angive relevante afsnit om økonomiske støtte. Confida- tarma har generelt udtrykt betænkeligheder med hensyn til, om støtten til den statsejede linjefl(cid:134)de og især kapital- rekonstruktionen kan virke konkurrencefordrejende og Den britiske regering er tilfreds med procedurens indled- ning, eftersom den generelt mener, at statsstøtte ikke bør ydes, n(cid:134)r den risikerer at forvride konkurrencen mellem (1) De ruter, der besejles er: Lloyd: Afrika, Asien og Oceanien; Italia: Nord- og Sydamerika. Andre operatører kan frit konkur- rere p(cid:134) ruterne, og konkurrencen er meget h(cid:134)rd. L 88/56 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 98 skade udviklingen af sædvanlige kommercielle strategier. Denne p(cid:134)stand har f(cid:134)et støtte af den italienske konkur- rence- og handelsmyndighed. Autorit(cid:133) Garante i dens beslutning af 26. til de italienske myndigheder. januar 1993, som var rettet En anden metode anvendtes til kontrol, nemlig over- skudsvurderingsmetoden (excess earnings method), som er baseret p(cid:134) antagelsen om, at en virksomheds værdi b(cid:134)de afhænger af aktivernes værdi og den forventede rentabilitet. iv) De italienske myndigheders svar De italienske myndigheder er kommet med detaljerede oplysninger (forretningshemmelighed) om Lloyds og Italias udvikling under omstruktureringen, hvoraf det fremg(cid:134)r, at der er opn(cid:134)et betydelige produktivitetsforbed- ringer, og at containertransporten er vokset, skønt arbejds- styrken og fl(cid:134)den er blevet reduceret. Virksomhederne har indført en ny handelsstrategi i form af samarbejde med andre operatører, slot-charters osv. Gælden er nedbragt og indtægterne forøget, og virksomhedernes finansielle miljø er blevet sundere. Til trods for forbedringerne, særligt den øgede produktivitet og de lavere driftsomkostninger, er det stadig nødvendigt at foretage en kapitaltilførsel til de i øjeblikket underkapitaliserede virksomheder, s(cid:134) de kan blive økonomisk velfunderede og privatiseringsmodne. Kommissionens tjenestegrene har anmodet om yderligere oplysninger om Lloyds og Italias økonomiske situation, hvilket de italienske myndigheder fremkom med p(cid:134) møder i Bruxelles, den 12. november 1996 og 17. april 1997 og i den efterfølgende brevveksling. De italienske myndigheder anfører, at de planlagte eller ydede støttebeløb til de to virksomheder ikke er mere, end hvad en fornuftig ejer ville investere i de virksom- heder, som han havde til hensigt at sælge. Myndighederne p(cid:134)st(cid:134)r, at provenuet fra et eventuelt salg under alle omstændigheder ville overstige de beløb, en ejer eventuelt har investeret i virksomhederne for at forberede deres privatisering. Kommissionen anmodede om, at denne p(cid:134)stand blev dokumenteret, hvilket de italienske myndig- heder lovede at gøre. VÆRDIANSÆTTELSE AF VIRKSOMHEDERNE En internationalt anerkendt og uvildig konsulent fik til opgave at værdiansætte virksomhederne. Konsulenten anvendte to metoder for at fastsætte virk- somhedernes værdi. Den vigtigste metode var cash flow- metoden (discounted cash flow), som er baseret p(cid:134) en antagelse om, at en virksomheds værdi afhænger af frem- tidige cash flow fra driften. Cash flow-metoden anerkendes generelt som den mest passende metode til at foretage en objektiv værdiansæt- telse af en virksomhed. For at kunne stole p(cid:134) denne metode kræves der en vis mængde oplysninger om virk- somhedens tidligere og fremtidige præstationer. I det foreliggende tilfælde anvendtes følgende oplysninger: (cid:190) foreløbige 1996-regnskaber for Lloyd og Italia (cid:190) de reviderede (cid:134)rsregnskaber for Lloyd og Italia for 1992, 1993, 1994 og 1995 (cid:190) korte redegørelser for Lloyds og Italias 1997-budgetter (cid:190) de økonomiske strategiplaner for Lloyd og Italia for (cid:134)rene 1997-1999. Lloyd har siden 1992 søgt at forbedre sine finansielle resultater ved i første omgang at konsolidere nogle af tjenesteydelserne, hvilket bevirkede en kraftig kapacitets- nedskæring og en reduktion af nettounderskuddene, og senest ved et udvidet partnersamarbejde. Rederiet er begyndt at chartre fartøjer til partnerne, og lejer derp(cid:134) selv et fast antal slots. Som følge af omlægningerne er rede- riets aktiviteter og indtægter vokset (fra 291,6 mia. ITL i 1992 til 666,3 mia. ITL i 1996) medens driftsomkostnin- gerne er faldet. Siden 1992 har Lloyd nedbragt sit (cid:134)rlige nettounderskud fra 29,3 mia. ITL i 1992 til 1,4 mia. ITL i 1996. Italias resultater er ligeledes forbedret i de seneste (cid:134)r, primært som følge af at det har lagt sig fast p(cid:134) en række bestemte ruter. Indtægterne er vokset fra 186,9 mia. ITL i 1992 til 329,9 mia. ITL i 1996, men rederiet er stadig s(cid:134)rbart over for den øgede konkurrence og kapacitet p(cid:134) verdensmarkedet og er stærkt underkapitaliseret. Italia har reduceret nettounderskuddet fra 18,7 mia. ITL i 1992 til et break-even-resultat i 1996. er normalt Ifølge sædvanlig praksis anvendtes en kontrolmetode, sammenligningsmetoden. Her hvilket anvender man hovedtallene fra sammenlignelige børsno- terede virksomheder, eller fra virksomheder, som har gennemg(cid:134)et en fusion eller virksomhedsovertagelse for nylig, til at foretage en værdiansættelse af virksomheden. Da der ikke fandtes et tilstrækkeligt antal sammenligne- lige børsnoterede virksomheder eller fusions-/overtagel- sestransaktioner, er denne metode ikke anvendt. I stedet har man anvendt excess earnings-metoden. 24. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 88/57 Ved at benytte ovenst(cid:134)ende metoder n(cid:134)ede man frem til et værdiinterval for virksomhederne, som tager højde for en række variabler. Derigennem og ved anvendelse af en række teknikker fastsl(cid:134)r vurderingsmanden, at han er n(cid:134)et frem til et realistisk interval af værdier for virksomhe- derne. Forretningshemmeligheden gør, at de omhandlede tal ikke kan offentliggøres, da det ville p(cid:134)virke virksomhe- dernes salgspris. Alle værdierne, herunder ogs(cid:134) dem i den lavere ende af skalaen, l(cid:134) for hver enkelt virksomhed betydeligt over det samlede støttebeløb til virksomhederne. Det betyder, at selv n(cid:134)r den laveste ansættelse af virksomhedernes værdi anvendes, vil den forventede salgspris overstige den plan- lagte kapitaltilførsel p(cid:134) 60 mia. ITL (31 mio. ECU) plus værdien af de aktiver, der overførtes i forbindelse med Finmare-gruppens omstrukturering (likvidation af Si- dermar og Viamare), og som androg 66 mia. ITL (33 mio. ECU). RETLIG VURDERING Efter bestemmelserne i EF-traktatens artikel 92, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilk(cid:134)rene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den p(cid:134)virker samhan- delen mellem medlemsstaterne. Som anført i EF-traktatens artikel 222 forholder fælles- skabsretten sig neutral med hensyn til offentlig eller privat eje af foretagender. Økonomisk støtte, der letter privatiseringen af statsejede foretagender, kan derfor ikke som s(cid:134)dan blive undtaget fra grundprincippet i traktatens artikel 92, stk. 1, om, at statsstøtte er uforenelig med fællesmarkedet. En privatisering gennem aktiesalg p(cid:134) børsen anses imid- lertid generelt for at foreg(cid:134) p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r og indebærer derfor ikke statsstøtte. Hvis virksomheden ikke privatiseres gennem en børs- emission, men gennem kommercielt salg af hele virksom- heden eller en del af virksomheden til andre selskaber, skal en række betingelser opfyldes, som Kommissionen har fastsat i sin 23. beretning om konkurrencepolitikken (1993) (1); (cid:190) der skal afholdes et (cid:134)bent udbud, som er gennemskue- ligt og ikke betinget af udførelsen af andre handlinger, f. eks. erhvervelse af andre aktiver end dem, udbuddet vedrører, eller fortsat drift af visse foretagender (1) 23. beretning om konkurrencepolitikken, punkt 402-403. (cid:190) virksomheden skal sælges til den højest bydende, og (cid:190) tilbudsgiverne skal have tilstrækkelig tid og oplys- ninger til at foretage en ordentlig værdiansættelse af aktiverne, inden de afgiver bud. S(cid:134)fremt ovenst(cid:134)ende betingelser overholdes, kan det uden yderligere undersøgelser antages, at der ikke er tale om støtte. Inden børsemissionen kan gælden afskrives eller nedbringes, uden at dette giver formodning om støtte, forudsat at provenuet fra emissionen (eller salget) over- stiger gældsnedsættelsen. foreliggende tilfælde overstiger selv den laveste I det værdiansættelse af de to virksomheders salgsværdi ganske betragteligt den planlagte kapitaltilførsel p(cid:134) 60 mia. ITL plus værdien af de aktiver, der overførtes i forbindelse med Finmare-gruppens omstrukturering (likvidation af Sidermar og Viamare), og som andrager 66 mia. ITL (33 mio. ECU). Dertil kommer, at der i henhold til almindelig finansie- ringsteori bør være tilknyttet en risikopræmie til den investering, som den økonomiske støtte, faktisk udgør. Der m(cid:134) ogs(cid:134) tages hensyn til perioden mellem investe- ringstidspunktet, og indtil afkast opn(cid:134)s. Det bør i denne forbindelse bemærkes, at salgsværdierne svinger mellem 20-25 %, og at den laveste værdi har dannet grundlag for vurderingen. Ved at vælge den laveste værdi tages der højde for risikopræmien. Med hensyn til tidsforløbet ventes der kun at g(cid:134) kort tid mellem midlernes udbeta- ling og salget (salget forventes realiseret ultimo 1997). Derfor vil den laveste værdiansættelse overstige de renter, der eventuelt ville p(cid:134)løbe, hvis de beløb, der investeres i virksomhederne, blev indsat p(cid:134) bankkonti samme periode. i Af ovenst(cid:134)ende grunde kan den økonomiske støtte derfor ikke anses for at udgøre statsstøtte. KONKLUSION Den anmeldte kapitaltilførsel p(cid:134) 60 mia. ITL (31 mio. ECU) samt den økonomiske støtte, der er opn(cid:134)et gennem Finmare-gruppens omstrukturering, har ændret de to virksomheders situation, s(cid:134)ledes at deres privatisering nu er realistisk. De uafhængige konsulenter, der har foretaget værdiansættelsen, har endvidere anført, at begge virksom- heders situation gør, at de nu kan forventes at være over- skudsgivende. De italienske myndigheder har accepteret, at ingen af virksomhederne ydes mere støtte i forbindelse med privatiseringen. L 88/58 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 98 De italienske myndigheder har p(cid:134)taget sig at privatisere Lloyd og Italia hurtigt og p(cid:134) en gennemskuelig m(cid:134)de gennem et (cid:134)bent udbud. Kommissionen modtog den 4. juli 1997 et brev, hvori de italienske myndigheder forpligter sig til at overholde følgende tidsplan; (cid:190) der er for nyligt ansat en uvildig konsulent, som skal r(cid:134)dgive regeringen i forbindelse privatiseringsplanerne senest ultimo (cid:190) privatiseringsforberedelserne afsluttes oktober 1997 (cid:190) meddelelse om udbuddet offentliggøres senest ultimo november 1997 (cid:190) fristen for at indsende bud udløber senest ultimo december 1997. Den italienske regering bekræftede endvidere, at den har til hensigt at gennemføre de to virksomheders salg inden tre m(cid:134)neder fra fristen for indsendelse af bud. forbindelse med I godkendte ordningen, har den taget disse forpligtelser i betragtning, og den vil føre tilsyn med gennemførelsen af tidsplanen. at Kommissionen De italienske myndigheder har forpligtet sig til at udar- bejde en rapport om anvendelsen af den økonomiske støtte og dens virkning, samt om privatiseringsprocessen, inden tre m(cid:134)neder fra købsaftalens underskrivelse. Det foresl(cid:134)s derfor, at Kommissionen ikke rejser indven- dinger mod den støtte, som de italienske myndigheder har ydet til de to virksomheder (cid:190) VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: 126 mia. ITL (64 mio. ECU) udgør ikke statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 92, stk. 1. Artikel 2 forbindelse med I har Kommissionen noteret sig, at de italienske myndigheder forpligter sig til følgende: nærværende beslutning (cid:190) bortset fra de beløb, der er anført i artikel 1, ydes der ikke yderligere støtte til Lloyd og Italia i forbindelse med de to virksomheders privatisering; myndighe- derne fortsætter med den planlagte privatisering af Lloyd og Italia, som gennemføres p(cid:134) en gennem- skuelig m(cid:134)de ved et (cid:134)bent udbud i henhold til betin- gelserne i den 23. beretning om konkurrencepoli- tikken, jf. ovenfor (cid:190) den italienske regering har desuden bekræftet, at den vil realisere salget af de to virksomheder inden tre m(cid:134)neder fra indsendelsesfristen for bud. Udbuddet om salg af de to virksomheder offentliggøres senest ved udgangen af november m(cid:134)ned 1997, og fristen for indsendelse af bud udløber i slutningen af december m(cid:134)ned 1997. Myndigederne forelægger en rapport for Kommissionen, hvori der redegøres for resultaterne af privatiseringen, herunder inden tre m(cid:134)neder fra underskrivelsen af købsaftalen. salgsprisen, Artikel 3 Denne beslutning er rettet til Italien Artikel 1 Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juli 1997. Den økonomiske støtte til Lloyd Triestino og Italia di Navigazione i form af en kapitaltilførsel p(cid:134) 60 mia. ITL (31 mio. ECU) og overførslen af aktiver med en værdi p(cid:134) 66 mia. ITL (33 mio. ECU) fra Finmare-gruppens to rederier, Sidermar og Viamare, der blev likvideret, (i alt P(cid:134) Kommissionens vegne Neil KINNOCK Medlem af Kommissionen


title: Besluit betreffende het gemeenschappelijk standpunt, door de Raad vastgesteld met het oog op de aanneming van een richtlijn van het Europees Parlement en de Raad houdende derde wijziging van richtlijn 88/344/EEG betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen der lidstaten inzake het gebruik van extractiemiddelen bij de productie van levensmiddelen en bestanddelen daarvan (C4-0151/97 96/ 0195(COD))

eurovoc_concepts:
approximation of laws
foodstuff
human nutrition
solvent

formats: html print


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1348/97 av den 15 juli 1997 om de ansökningar om importlicens för ris och brutet ris som inlämnats under de första fem arbetsdagarna i juli 1997 inom ramen för den ordning som föreskrivs genom rådets förordning (EG) nr 1522/96

eurovoc_concepts:
import licence
quantitative restriction
rice
third country


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1348/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 15ης Ιουλίου 1997 σχετικά με τις αιτήσεις πιστοποιητικών εισαγωγής ρυζιού και θραυσμάτων ρυζιού που έχουν κατατεθεί κατά τη διάρκεια των πέντε πρώτων εργάσιμων ημερών του Ιουλίου 1997 στο πλαίσιο του καθεστώτος που προβλέπεται από τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1522/96 του Συμβουλίου


title: WRITTEN QUESTION No. 2551/97 by Richard BALFE to the Commission. Sri Lanka

eurovoc_concepts:
European political cooperation
Sri Lanka
civil defence
civil war
civilian victim
human rights
political violence
the EU's international role

formats: html pdf print

text: 25. 2. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 60/137 Ta¤sta¤ huolimatta, ja vaikka Yhdistynyt kuningaskunta ei ollut tuohon aikaan Euroopan yhteiso¤n ja¤senvaltio, komissio on pyyta¤nyt ta¤sma¤llisempia¤ tietoja, jotta se voisi harkita, onko syyta¤ toteuttaa lisa¤toimenpiteita¤ mahdollisesti tulevaisuudessa esiintyvien seurausten torjumiseksi. (98/C 60/226) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2551/97 esitta¤ja¤(t): Richard Balfe (PSE) › komissiolle (15. heina¤kuuta 1997) Aihe: Sri Lanka Aikooko komissio antaa julkilausuman ta¤ma¤nhetkisesta¤ tilanteesta Sri Lankassa? Komission ja¤senen Manuel Marinin komission puolesta antama vastaus (1. pa¤iva¤na¤ elokuuta 1997) Komissio on edelleen, kuten se on useaan otteeseen todennut, hyvin huolissaan jo 14 vuotta jatkuneista sisa¤isista¤ konflikteista, jotka esta¤va¤t Sri Lankaa palaamasta normaaliin ela¤ma¤a¤n ja vieva¤t sen asukkailta muuten todenna¤ko¤isesti suotuisat tulevaisuudenna¤kyma¤t. Komissio on erityisen huolissaan siita¤, etta¤ saarelta saadaan jatkuvasti varsin luotettavan kuuloisia raportteja ei pelka¤sta¤a¤n niin sanottujen tamilitiikereiden vaan joskus myo¤s turvallisuusjoukkojen tekemista¤ vakavista ihmisoikeusloukkauksista, jotka johtavat viattomien siviilien kuolemaan. Siviilit eiva¤t milla¤a¤n tavoin ole vastuussa ta¤sta¤ aseellisesta konfliktista. Komissio tukee ta¤ma¤n vuoksi ta¤ysin presidentti Chandrika Kumaratun- gan a¤sketta¤in antamaa lausuntoa, etta¤ viattomien tamilisiviilien suojelemiseksi on toteutettu kaikkia toimenpi- teita¤, ja ha¤nen tamiliosapuolille antamaansa vakuutusta siita¤, etta¤ turvallisuusjoukot eiva¤t ahdistelisi Colombossa ja sen esikaupunkialueilla asuvia viattomia tamileja. Komissio on kuitenkin jossakin ma¤a¤rin levoton siita¤, voiko vastika¤a¤n varsin a¤kkina¤isesti ihmisoikeustyo¤ryhma¤n korvannut ihmisoikeuskomissio todella pa¤a¤sta¤ ta¤yteen toimintavalmiuteen nopeasti ja voiko se ka¤ytta¤a¤ tehokkaasti laajempia toimivaltuuksiaan. Komissio on osaltaan valmis ka¤ynnista¤ma¤a¤n huomattavan kunnostus- ja ja¤lleenrakennusohjelman Sri Lankan hallituksen auttamiseksi niin pian kuin olosuhteet mahdollistavat ta¤ma¤n. Ennakkoedellytyksena¤ on luonnolli- sesti, etta¤ ma¤a¤riteta¤a¤n tarpeet ja laaditaan ohjelma, jota voidaan toteuttaa turvallisissa olosuhteissa. Komissio tarkkailee ta¤ma¤n vuoksi tilannetta kiintea¤sti voidakseen aloittaa ohjelman viiva¤styksitta¤. (98/C 60/227) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2552/97 esitta¤ja¤(t): Olivier Dupuis (ARE) › komissiolle (15. heina¤kuuta 1997) Aihe: Kiina/yleinen tullietuusja¤rjestelma¤ Mietinno¤ssa¤a¤n komission tiedonannosta Kiinan ja Euroopan suhteiden politiikasta pitka¤lla¤ ajalla (McMillan- Scottin mietinto¤ A4-0198/97) parlamentti (cid:148)kehottaa komissiota aloittamaan pakko- ja vankityo¤voimaa koskevat tutkimukset Kiinassa neuvoston yleista¤ tullietuusja¤rjestelma¤a¤ koskevien asetusten N:o 3281/94 (1) ja 1256/96 (2) 9, 10 ja 11 artiklan mukaisesti(cid:148). Onko komissio aloittanut na¤ma¤ tutkimukset? Jos on, milloin se voi va¤litta¤a¤ johtopa¤a¤to¤ksensa¤ neuvostolle? Aikooko se lisa¤ksi informoida parlamenttia tutkimuksista? Jos aikoo, milloin ja milla¤ tavalla? Jos komissio ei ole viela¤ aloittanut tutkimuksia, koska se aikoo aloittaa ne? Aikooko komissio ka¤ytta¤a¤ hyo¤dykseen ta¤ma¤n tutkimuksen yhteydessa¤ asiaan perehtyneiden ja¤rjesto¤jen, erityisesti Laoga(cid:14)¤ Research Foundation(cid:146)in, kokemuksia? (1) EYVL L 348, 31. 12. 1994, s. 1. (2) EYVL L 160, 29. 6. 1996, s. 1


title: 98/364/EY: Komission päätös, tehty 15 päivänä heinäkuuta 1997, Grupo de Empresas Álvarezille (GEA) myönnetystä valtiontuesta (tiedoksiannettu numerolla K(1997) 2615) (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Spain
State aid
aid for restructuring
ceramics
glass industry
industrial restructuring

text: L 164/30 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 6. 98 II (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997, Grupo de Empresas (cid:214)lvarezille (GEA) my(cid:148)nnetyst(cid:132) valtiontuesta (tiedoksiannettu numerolla K(1997) 2615) (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/364/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensim- m(cid:132)isen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopi- muksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on kehottanut perustamissopimuksen 93 artiklan mukai- sesti niit(cid:132), joita asia koskee, esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n huomautuksensa, sek(cid:132) katsoo seuraavaa: I Komissio p(cid:132)(cid:132)tti 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1995 aloittaa perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee Grupo de Empresas (cid:214)lvarezille (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) GEA) my(cid:148)nnetty(cid:132) tukea. GEA on posliini-, keramiikka- ja lasiastiastoja sek(cid:132) pulloja valmistava ja myyv(cid:132) yritys. GEA on ollut alan t(cid:132)rkeimpi(cid:132) valmistajia Espanjassa. Viiden viime vuoden aikana yrityksen markki- naosuus on ollut keskim(cid:132)(cid:132)rin 11,6 prosenttia Espanjassa ja 0,64 prosenttia yhteis(cid:148)n markkinoilla. GEAlla on 1 029 ty(cid:148)ntekij(cid:132)(cid:132). Yrityksen vuosiliikevaihto oli noin 2,5 miljardia pesetaa vuosina 1995 ja 1996. Yritys sijaitsee Vigossa Pontevedran provinssissa Galician itsehallintoalu- eella, jonka t(cid:132)rkeimm(cid:132)t elinkeinot ovat laivanrakennus- teollisuus, kalastus ja autoteollisuus. N(cid:132)iden elinkeino- alojen ongelmien vuoksi alue on vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa ja sen ty(cid:148)tt(cid:148)myysaste on noussut. Sit(cid:132) pide- t(cid:132)(cid:132)n tavoitteen 1 mukaisena alueena ja se on sen vuoksi oikeutettu alueelliseen tukeen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti. GEA on alueen toiseksi suurin teollisuusty(cid:148)nantaja Citro(cid:137)nin j(cid:132)lkeen. INIn, espanjalaisen julkisen holdingyhti(cid:148)n, GEA oli omistuksessa vuoden 1991 kes(cid:132)kuuhun saakka, jolloin INI p(cid:132)(cid:132)tti yksityist(cid:132)(cid:132) sen. Ennen yksityist(cid:132)mist(cid:132) yritys oli kuitenkin saneerattava, koska sen viime vuosien toiminta oli ollut hyvin tappiollista. Sen vuoksi INI my(cid:148)nsi yrityk- selle tukea, jonka m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) vastasi 24 miljoonaa ecua ja jonka avulla oli tarkoitus kuolettaa yrityksen velat. Vaikka tuesta ilmoitettu komissiolle, komissio hyv(cid:132)ksyi sen ei ollut vuonna 1992 (tuki NN 15/92, asiak. SEK (92) 1655). Hyv(cid:132)ksymisen tuotantokapasiteetin huomattava v(cid:132)heneminen, GEAn erottaminen INIst(cid:132) ja se, ett(cid:132) yritys sijaitsee alueella, johon voidaan soveltaa 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeuksia. perusteena oli johon ei liittynyt mit(cid:132)(cid:132)n T(cid:132)m(cid:132)n hyv(cid:132)ksymisen j(cid:132)lkeen, ehtoja, INI my(cid:148)nsi GEAlle lis(cid:132)tukea, jota ei ilmoitettu komissiolle ja jota komissio ei ollut hyv(cid:132)ksynyt. Tukeen kuului vuonna 1992 my(cid:148)nnetty takaus, johon liittyi 1,62 miljardin pesetan suuruinen mahdollinen riski, ja 983 miljoonan pesetan suuruinen suora tuki, joka my(cid:148)nnettiin vuonna 1994 ja jonka avulla yritys vapautui edelliseen takaukseen liittyvist(cid:132) sitoumuksista. Lis(cid:132)ksi komissio sai itsehallintoalueen tiedon, jonka mukaan Galician 9. 6. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 164/31 viranomaiset aikoivat my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) uuden 2 500 miljoonan pesetan takauksen. ja jos autonominen hallitus p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)isi sen my(cid:148)nnetty, my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132), Espanjan viranomaiset ilmoittaisivat siit(cid:132) komis- siolle. Komissiolla oli vakavia ep(cid:132)ilyj(cid:132) siit(cid:132), ett(cid:132) tukeen, johon ep(cid:132)ilem(cid:132)tt(cid:132) voidaan soveltaa 92 artiklan 1 kohtaa, ei voitaisi soveltaa 92 artiklan 3 kohdan poikkeuksia. Sen vuoksi komissio p(cid:132)(cid:132)tti aloittaa 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn seuraavien tukien osalta: (cid:190) vuonna 1992 my(cid:148)nnetty 1,62 miljardin pesetan arvoinen takaus (cid:190) vuonna 1994 my(cid:148)nnetty 983 miljoonan pesetan tuki (cid:190) uusi 2,5 miljardin pesetan takaus, jonka Galician auto- nominen hallitus aikoi my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132). II tavallisesti toimiva yksityinen sijoittaja Espanjan viranomaiset vastasivat 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen aloittaa perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. Mainittujen viranomaisten mukaan vuonna 1992 my(cid:148)nnetty takaus ja vuonna 1994 maksettu tuki eiv(cid:132)t ole perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tai ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettua tukea. Molem- missa tapauksissa INI oli toiminut kuten markkinatalou- dessa toimii. Vuonna 1992 oli olemassa vain hyvin pieni riski, ett(cid:132) yritys tekisi konkurssin, ja takauksella oli vain tuettu yri- tyksen rakenneuudistusta investointirahoituksen kautta. Vuoden 1994 maksun osalta, Espanjan viranomaiset my(cid:148)nsiv(cid:132)t, ett(cid:132) yritys oli joutunut vakaviin taloudellisiin vaikeuksiin yksityist(cid:132)misen j(cid:132)lkeen vuonna 1992. Tilanne oli huonontunut entisest(cid:132)(cid:132)n vuonna 1994, jolloin kaikki yritykset kannattavuuden parantamiseksi olivat ep(cid:132)onnis- tuneet. Jo t(cid:132)ll(cid:148)in oli toteutettu joitakin toimia yrityksen rakenteelliseksi uudistamiseksi, esim. ty(cid:148)voimaa ja tuotan- tokapasiteettia v(cid:132)hennettiin jonkin verran. Vuonna 1994 maksetun 983 miljoonan pesetan tuen tarkoituksena oli tukea n(cid:132)it(cid:132) alustavia toimia. Koska ne eiv(cid:132)t johtaneet toivottuun lopputulokseen, laadittiin rakenneuudistus- johon kuului voimakkaita toimenpiteit(cid:132) suunnitelma, kannattavuuden palauttamiseksi. Valmis suunnitelma oli tarkoitus esitt(cid:132)(cid:132) komissiolle heti, jotta komissio voisi tutkia sen perusteellisesti. Espanjan viranomaiset katsoivat kuitenkin, ett(cid:132) 983 miljoonan pesetan maksaminen oli INIlle edullinen sopimus, koska se vapautti INIn velvolli- suudesta joutua mahdollisesti maksamaan takaukseen liit- tyv(cid:132) 1,62 miljardia pesetaa. Mit(cid:132) tulee 2,5 miljardin pesetan takaukseen, Espanjan viranomaisten korostivat, ettei takauksen mahdollista hyv(cid:132)ksymist(cid:132) voida sulkea pois, mutta ettei sit(cid:132) ole viel(cid:132) III Komissio ilmoitti 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1996 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) Espanjan viranomaisille muiden osapuolten huomautukset (nelj(cid:132) GEAn espanjalaista kilpailijayrityst(cid:132) ja Euroopan keramiikkateollisuuden yhteystoimisto). Huomautukset oli toimitettu komissiolle sen j(cid:132)lkeen kun julkaissut (1) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksens(cid:132) aloittaa 93 artiklan 2 se oli kohdan mukainen menettely. Kaikki osapuolet katsoivat, ett(cid:132) GEAlle my(cid:148)nnetty tuki oli v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)nyt kilpailua merkitt(cid:132)v(cid:132)sti, koska GEA oli sen ansiosta voinut tarjota tuotteitaan pitk(cid:132)(cid:132)n poikkeuksel- lisen alhaisilla hinnoilla. Muut osapuolet eiv(cid:132)t voineet kilpailla n(cid:132)ill(cid:132) hinnoilla, koska ne eiv(cid:132)t olleet saaneet tueksi mink(cid:132)(cid:132)nlaista er(cid:132)s valtiontukea. V(cid:132)itteidens(cid:132) kilpailija liitti mukaan mainoksia, joissa kauppaketjut tarjosivat GEAn tuotteita hyvin alhaisilla hinnoilla. Er(cid:132)s kilpailija esitti viel(cid:132), ett(cid:132) GEA oli sill(cid:132) v(cid:132)lin saanut lis(cid:132)tukea 1 miljardin pesetan lainan kattamiseksi tarvitta- vina takauksina. Komissiolle ei oltu ilmoitettu n(cid:132)ist(cid:132) takauksista ja ne pit(cid:132)isi ottaa mukaan tukiin, joiden perus- teella menettely oli aloitettu. IV Espanjan viranomaiset vastasivat 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1996 ja 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1996 p(cid:132)iv(cid:132)tyill(cid:132) kirjeill(cid:132) joita asia niiden muiden osapuolten huomautuksiin, koskee. Vastauksissaan Espanjan viranomaiset vahvistivat, ett(cid:132) Galician itsehallintoalueen viranomaiset olivat my(cid:148)n- t(cid:132)neet huhtikuussa pelastustukea noin 700 miljoonan pesetan suuruisten luottojen takauksina, jotta yritys voisi jatkaa toimintaansa komission lopullista p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) odotet- taessa. Lis(cid:132)ksi oli my(cid:148)nnetty toinen 350 miljoonan pesetan summa takauksina maksamattomien palkkojen kattamiseksi. Aluksi takausten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajaksi sovittiin kuusi kuukautta, mutta sit(cid:132) jatkettiin sittemmin kes(cid:132)kuuhun 1997, koska komissio ei ollut tehnyt lopullista p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132). T(cid:132)ll(cid:132) tuella ei kuitenkaan ollut vaikutusta markkinoihin, koska sit(cid:132) oli k(cid:132)ytetty ainoastaan sellaisten luottojen takauksena, joita tarvittiin yrityksen toimintakulujen peit- t(cid:132)miseksi. Espanjan viranomaisten mukaan tuki perustuu 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta tehtyyn autonomiseen hallituksen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen n:o 309/1995 taloudellisen kehityksen ja Gali- cian itsehallintoalueen yritystoiminnan edist(cid:132)miseksi. Komissiolle on ilmoitettu p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132), ja komissio on sen hyv(cid:132)ksynyt (valtiontuki N 21/1995, 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 tehty komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s). Hyv(cid:132)ksymisen ehtona oli kuitenkin, ett(cid:132) komissiolle ilmoitetaan erikseen kaikista tuista, jotka my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n yrityksille, joita kokonsa puolesta ei voida pit(cid:132)(cid:132) pienin(cid:132) tai keskisuurina yrityksin(cid:132) (kuten GEAn tapauksessa). (1) EYVL C 144, 16. 5. 1996, s. 3 L 164/32 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 6. 98 toistivat, ettei INIn Toisaalta Espanjan viranomaiset takausta vuodelta 1992 eik(cid:132) vuoden 1994 tukea tulisi pit(cid:132)(cid:132) 92 artiklan 1 kohdan mukaisena tukena, koska INI oli toiminut yksityisen sijoittajan tapaan. Espanjan viran- omaiset korostivat my(cid:148)s, ett(cid:132) 2 500 miljoonan pesetan takausta, jonka komissio oli sis(cid:132)llytt(cid:132)nyt menettelyyn, ei ole my(cid:148)nnetty. GEAn v(cid:132)itetyn polkumyyntipolitiikan osalta Espanjan totesivat, ett(cid:132) yritys myy tuotteitaan aina viranomaiset kustannuksiin suhteutetuilla hinnoilla. V(cid:132)itteens(cid:132) tueksi Espanjan viranomaiset liittiv(cid:132)t kopioita laskuista, joista ilmeni, ett(cid:132) GEAn asiakkailta laskuttama hinta oli korkeampi kuin kauppaketjun ilmoittama hinta. Espanjan viranomaisten mukaan kauppaketjun GEAn tuotteille ilmoittamaa hyvin alhaista hintaa voitiin pit(cid:132)(cid:132) kampanja- hintana, jonka tarkoituksena oli houkutella asiakkaita. Espanjan viranomaisten mukaan tarjoukset eiv(cid:132)t todista GEAn harjoittavan polkumyyntipolitiikkaa. ja julkiset a) Velkojen kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) 14 miljardia pesetaa, josta 7 miljardia on julkista velkaa. Velkaa v(cid:132)hennet(cid:132)(cid:132)n luopumismenettelyll(cid:132), jossa yksityiset luopuvat 50 prosentista luotoistaan (Espanjan viranomaiset ovat toimittaneet riippumattoman asianajajan laatiman jossa vahvistetaan, ett(cid:132) Espanjassa on ta- raportin, vanomaista, ett(cid:132) tehd(cid:132)(cid:132)n t(cid:132)m(cid:132)n suuruinen luotosta luopuminen). luotonantajat tapauksessa t(cid:132)llaisessa b) Kaksi j(cid:132)ljelle j(cid:132)(cid:132)v(cid:132)(cid:132) kaupunkialueella sijaitsevaa tehdasta siirret(cid:132)(cid:132)n Vigon kaupungin rajojen ulko- puolelle. Yrityksen kaupungissa sijaitsevat tuotanto- laitokset myyd(cid:132)(cid:132)n arviolta 5 miljardin pesetan hintaan (komissiolle toimitetuissa kahden erillisen ja riippumattoman konsultin laatimissa arvioissa mainittiin mahdolliseksi myyntituloksi jopa 5,9 miljardia pesetaa). Neuvottelut maa-alueiden myyn- nist(cid:132) on jo aloitettu. c) Voittoa tuottavan laitoksen myynti 1 miljardin V pesetan hintaan. 3. Suuret v(cid:132)hennykset: T(cid:132)ll(cid:132) v(cid:132)lin komissio ja Espanjan viranomaiset pitiv(cid:132)t useita kokouksia, joissa Espanjan viranomaiset esittiv(cid:132)t uusia tietoja GEAn taloudellisesta tilasta. P(cid:132)(cid:132)tavoitteena oli antaa komissiolle tietoja GEAn vaikeasta taloudelli- sesta tilasta ja Galician autonomisen hallituksen suunni- telmista palauttaa yrityksen kannattavuus toteuttamalla aiemmin ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma, joka oli laadittu vuoden 1996 alussa, jolloin ensimm(cid:132)iset yritykset palauttaa yrityksen kannattavuus olivat ep(cid:132)onnistuneet. Suunnitelmat toimitettiin komissiolle elokuussa ja niit(cid:132) t(cid:132)ydennettiin marraskuussa 1996 ja helmikuussa 1997. Espanjan viranomaisten toimittamien asiakirjojen mukaan GEAn toiminta oli hyvin tappiollista vuonna 1991 tapah- tuneen yksityist(cid:132)misen j(cid:132)lkeen. Marraskuussa 1996 yri- tyksen velka oli yhteens(cid:132) 14 miljardia pesetaa ja sen omat varat olivat lopussa. Espanjan viranomaiset korostivat, ett(cid:132) itsehallintoalueen viranomaiset olivat hyvin tietoisia tilan- teesta, mutta Vigon eritt(cid:132)in huonon ty(cid:148)llisyystilanteen ja muiden sosiaalisten syiden vuoksi katsoivat, ett(cid:132) niiden oli pidett(cid:132)v(cid:132) yrityksen toiminnassa, koska GEA oli alueen toiseksi suurin ty(cid:148)nantaja Citro(cid:137)nin j(cid:132)lkeen. palauttamiseksi rakenneuudistussuunnitelma Komissiolle toimitettu ja kannatta- sis(cid:132)lsi ehdotuksia GEAn uudistamiseksi vuuden Tavoitteen saavuttamiseksi ja koska aikaisemmat ”pehme(cid:132)t” toimen- piteet (joihin liittyi 983 miljoonan pesetan maksaminen vuonna 1994) kannattavuuden varmistamiseksi olivat ep(cid:132)onnistuneet, suunnitelmaan sis(cid:132)ltyi j(cid:132)reit(cid:132) toimenpi- teit(cid:132), jotka voidaan tiivist(cid:132)(cid:132) seuraavasti: tulevaisuudessa. 1. Yrityksen nykyisist(cid:132) kuudesta tuotantolaitoksesta sulje- taan kaksi. Pullotehdas, jonka toiminta on kannattavaa, myyd(cid:132)(cid:132)n. Kolme j(cid:132)ljelle j(cid:132)(cid:132)v(cid:132)(cid:132) tehdasta tehd(cid:132)(cid:132)n toisis- taan riippumattomiksi. 2. Velkoja v(cid:132)hennet(cid:132)(cid:132)n ja varoja hankitaan huomattavasti seuraavin toimenpitein: a) Ty(cid:148)voimaa v(cid:132)hennet(cid:132)(cid:132)n 43 prosenttia eli 1 029 ty(cid:148)ntekij(cid:132)st(cid:132) 587 ty(cid:148)ntekij(cid:132)(cid:132)n. T(cid:132)m(cid:132)n avulla henki- l(cid:148)st(cid:148)kustannusten osuutta myynnist(cid:132) voidaan laskea vuoden 1995 93 prosentista 40–45 prosenttiin vuosina 1997 ja 1998. b) Tuotantokapasiteettia alennetaan noin 32 prosenttia eli 23,7 miljoonasta yksik(cid:148)st(cid:132) 16,1 miljoonaan yksikk(cid:148)(cid:148)n. c) Kolmelle j(cid:132)ljelle j(cid:132)(cid:132)v(cid:132)lle yritykselle luodaan keskus- hallinto, mik(cid:132) v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) liiketoiminta- ja hallintoku- luja. d) Kustannuksia karsitaan edelleen vaihtamalla ener- runsaasti (posliininvalmistus kuluttaa gianl(cid:132)hde energiaa). Vuodesta 1997 l(cid:132)htien Vigossa voidaan siirty(cid:132) s(cid:132)hk(cid:148)st(cid:132) maakaasuun. Suunnitelman mukaan konsernin tulot ja menot tasapai- nottuvat n(cid:132)iden toimien avulla vuosina 1997 ja 1998 ja seuraavina tilivuosina yrityksen toiminta olisi voitollista. Vuoden 1998 voitoksi arvioidaan 91 miljoonaa pesetaa ja vuoden 1999 voitoksi 200 miljoonaa pesetaa. Suunnitel- massa myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n odotetaan olevan yht(cid:132) suuri kuin aikaisempina huonoina vuosina (12 miljoonaa yksikk(cid:148)(cid:132), kun se parhaina vuosina on 16 miljoonaa yksikk(cid:148)(cid:132)) ja liikevaihdon olevan vakaa ja nousevan keskim(cid:132)(cid:132)rin 2,5 Rakenneuudistuskustannukset miljardiin nousevat kokonaisuudessaan 3,5 miljardiin pesetaan. N(cid:132)ihin kustannuksiin sis(cid:132)ltyv(cid:132)t korvausten maksaminen, irtisanomisista aiheutuvat ylim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)iset ja kustannukset, jotka aiheutuvat kahden tehtaan siirt(cid:132)mi- sest(cid:132) Vigon ulkopuolelle. GEAn Vigossa sijaitsevien laitosten myynnist(cid:132) saadut tulot ja velkojen anteeksianta- minen mahdollistavat sen, ett(cid:132) yritys voi rahoittaa kaikki rakenneuudistuskustannukset omin varoin. sosiaalikulut pesetaan. 9. 6. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 164/33 tilaukset Espanjan viranomaiset ilmoittivat 13 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) komissiolle, ett(cid:132) GEA neuvottelee useista sopimuksista kahdeksan t(cid:132)rke(cid:132)n asiakkaan kanssa (joiden nimet pidettiin luottamuksellisina), mik(cid:132) takaa vuodeksi. ainakin pitk(cid:132)aikaiset Tilausten kokonaisarvo on noin 3,5 miljardia pesetaa. Samassa kirjeess(cid:132) ilmoitettiin komissiolle, ett(cid:132) GEAa oltiin myym(cid:132)ss(cid:132) merkitt(cid:132)v(cid:132)lle yksityiselle posliinin valmistajalle, mik(cid:132) osoittaa, ett(cid:132) yksityiset markkinat uskovat yrityksen tulevaisuuteen. N(cid:132)iden tietojen perus- teella voidaan p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), ett(cid:132) GEAn rakenneuudistussuun- nitelma ja sen myynti- ja liikevaihtotavoitteet olivat realis- tisia. kolmeksi Komissiolle ilmoitettiin 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132), ett(cid:132) yritys oli luopunut Galician auto- nomisen hallituksen my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)st(cid:132) 2 500 miljoonan pesetan takauksesta, joka my(cid:148)s sis(cid:132)ltyi 93 artiklan 2 kohdan mukaisesti k(cid:132)ynnistettyyn menettelyyn. Se osoitti, ett(cid:132) yksityiset pankit, joiden t(cid:132)ytyisi my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) GEAlle uusia lainoja, luottivat yrityksen kykyyn toteuttaa raken- neuudistus menestyksekk(cid:132)(cid:132)sti ja palauttaa sen kannatta- vuus. Samassa kirjeess(cid:132) komissiolle ilmoitettiin, ett(cid:132) Gali- luvanneet cian itsehallintoalueen viranomaiset olivat ilmoittaa erikseen kaikesta GEAlle my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) tuesta tulevaisuudessa, my(cid:148)s silloin, kun tuki sis(cid:132)ltyy yleiseen jo hyv(cid:132)ksyttyyn tukij(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n: Lopuksi Espanjan viranomaiset ilmoittivat 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132) komissiolle, ett(cid:132) auto- nomisen alueen viranomaiset olivat t(cid:132)ydent(cid:132)neet 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyn kirjeen lupausta eiv(cid:132)tk(cid:132) tulevaisuudessa my(cid:148)nn(cid:132) mink(cid:132)(cid:132)nlaista uutta taloudellista tukea GEAlle. VI Menettely, joka oli k(cid:132)ynnistetty 93 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvisti komission alkuper(cid:132)ist(cid:132) k(cid:132)sityst(cid:132), jonka perusteella menettely oli aloitettu ja jonka mukaan GEAlle vuonna 1992 my(cid:148)nnetty 1,62 miljardin pesetan takaus ja 983 miljoonan pesetan tuki, joka antoi yrityk- selle vuonna 1994 mahdollisuuden vapautua mainitusta joka voi v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) tai takauksesta, olivat sellaista tukea, uhata perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Yksityinen sijoittaja ei olisi my(cid:148)n- t(cid:132)nyt takausta GEAn kaltaiselle tappiolliselle yritykselle vastikkeetta, kuten INI teki vuonna 1992. Lis(cid:132)ksi olisi hyvin erikoista, ett(cid:132) yksityinen yritys sijoittaisi tappiolli- seen yritykseen, josta se on juuri p(cid:132)(cid:132)ssyt eroon. kilpailua v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) ja tuen Menettelyn aikana ilmeni my(cid:148)s, ett(cid:132) takaus maksaminen liittyiv(cid:132)t kiinte(cid:132)sti toisiinsa, koska tuen maksaminen antoi INIlle mahdollisuuden vapautua sitou- muksesta, johon se sitoutui takauksen kautta vuonna 1992 ja johon sis(cid:132)ltyi riski, ett(cid:132) INI joutuisi maksamaan 1,62 miljardia pesetaa. Taloudelliselta kannalta katsottuna t(cid:132)t(cid:132) menettely(cid:132) t(cid:132)ytyy pit(cid:132)(cid:132) yksitt(cid:132)isen(cid:132) tapauksena, eik(cid:132) voida kielt(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) mik(cid:132) tahansa yksityinen sijoittaja olisi samassa tilanteessa maksanut 983 miljoonaa pesetaa, sill(cid:132) t(cid:132)m(cid:132) summa edusti vain 60 prosenttia siit(cid:132) riskist(cid:132), joka INIlle aiheutui takauksen my(cid:148)nt(cid:132)misest(cid:132). Tarkasteltaessa GEAlle vuonna my(cid:148)nnetty(cid:132) tukea onkin otettava huomioon vain 983 miljoonaa pesetaa, jonka takaaja maksoi. jonka Galician autonominen hallitus On my(cid:148)s syyt(cid:132) pit(cid:132)(cid:132) mieless(cid:132), ett(cid:132) 2,5 miljardin pesetan takausta, aikoi my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) ja joka sis(cid:132)ltyi komission k(cid:132)ynnist(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n menet- telyyn, ei en(cid:132)(cid:132) tarkastella, koska sen my(cid:148)nt(cid:132)minen on peruutettu. Tuki voisi v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) kilpailua ja vaikuttaa j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)liseen kauppaan. Talousposliinia valmistavalla toimi- alalla tuotteiden vaihto Espanjan ja muiden j(cid:132)senvalti- oiden v(cid:132)lill(cid:132) on huomattavaa. Eurostatin tietojen mukaan Espanja vei 7 272 tonnia talousposliinia muihin j(cid:132)senval- tioihin vuonna 1993 ja viennin arvo oli 24,5 miljoonaa ecua. Samana vuonna Espanjaan tuotiin 5 813 tonnia talousposliinia ja tuonnin arvo oli 27,5 miljoonaa ecua. Vuonna 1994 Espanja vei 7 917 tonnia talousposliinia ja viennin arvo oli 29 miljoonaa ecua. Samana vuonna Espanjaan tuotiin 6 577 tonnia talousposliinia ja tuonnin arvo oli 28,5 miljoonaa ecua. Vuoden 1995 tammikuun ja lokakuun v(cid:132)lisen(cid:132) aikana Espanjan talousposliinin vienti oli m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n 8 546 tonnia ja arvoltaan 32,6 miljoonaa ecua ja tammikuun ja syyskuun v(cid:132)lisen(cid:132) aikana samana vuonna tuonti oli 7 844 tonnia ja arvoltaan 43,3 miljoonaa ecua. Espanjan markkinaosuus yhteis(cid:148)n sis(cid:132)isess(cid:132) talous- posliinikaupassa on noin 3 prosenttia. Vaikka GEA ei ole alan suurimpia valmistajia yhteis(cid:148)ss(cid:132), se on mukana n(cid:132)ill(cid:132) markkinoilla. Sen vuoksi kaikki sille my(cid:148)nnetty tuki voi parantaa sen asemaa yhteismarkkinoilla muiden kilpaili- joiden haitaksi, jotka eiv(cid:132)t saa valtiontukea. Koska tuki ei sis(cid:132)ltynyt aikaisemmin hyv(cid:132)ksyttyyn j(cid:132)rjes- telm(cid:132)(cid:132)n, siit(cid:132) t(cid:132)ytyi ilmoittaa erikseen perustamissopi- muksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti: Espanja ei noudattanut t(cid:132)t(cid:132) vaatimusta. Niinp(cid:132) viralliselta kannalta katsottuna tuki oli my(cid:148)nnetty laittomasti. Mit(cid:132) tulee kysymykseen siit(cid:132), voidaanko tuki katsoa kuuluvaksi perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeuksien soveltamisalaan, on todettava, ett(cid:132) tuen luonteen vuoksi 92 artiklan 2 kohdan mukaisia poik- keuksia ei voida soveltaa t(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa, eik(cid:132) tuki my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n t(cid:132)yt(cid:132) edellytyksi(cid:132), joiden perusteella se voitai- siin katsoa kuuluvaksi n(cid:132)iden poikkeuksien soveltamis- alaan. Mit(cid:132) tulee perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeukseen, GEA sijaitsee kielt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) alueella, jota vaivaa suuri ty(cid:148)tt(cid:148)myys ja jonka elintaso on poikkeuksellisen alhainen. Tukia, joiden tarkoituksena on edist(cid:132)(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n kaltaisten alueiden kehityst(cid:132), voidaan pit(cid:132)(cid:132) yhteismarkkinoille soveltuvana 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. T(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa ei voida kuitenkaan katsoa, ett(cid:132) tuki olisi suosinut alueen taloudellista kehi- tyst(cid:132), koska se ei lis(cid:132)nnyt investointeja ja ty(cid:148)paikkoja vaan L 164/34 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 6. 98 tuki hedelm(cid:132)tt(cid:148)mi(cid:132) pyrkimyksi(cid:132) pit(cid:132)(cid:132) yritys toiminnassa ilman uusia rakenneuudistustoimenpiteit(cid:132). Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen perusteella tukea voidaan kuitenkin pit(cid:132)(cid:132) se noudattaa yhteismarkkinoille ja raken- vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi neuudistukseen my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) koskevia valtiontukea yhteis(cid:148)n suuntaviivoja (1). soveltuvana, koska GEAlle my(cid:148)nnetty tuki ei ole suoraan yhteydess(cid:132) nyt esitettyyn rakenneuudistussuunnitelmaan. On kuitenkin t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) pit(cid:132)(cid:132) mieless(cid:132), ett(cid:132) toimenpiteet yrityksen kannat- tavuuden palauttamiseksi aloitettiin v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)sti yksityis- t(cid:132)misen ja komission hyv(cid:132)ksynn(cid:132)n j(cid:132)lkeen vuonna 1992 ja ett(cid:132) nyt esitetty tehokas suunnitelma on vain seurausta siit(cid:132), ett(cid:132) aiemmat pehme(cid:132)t toimenpiteet eiv(cid:132)t tuottaneet toivottua tulosta. Niinp(cid:132) tukea on tarkasteltava siin(cid:132) mieless(cid:132), ett(cid:132) nyt esitetty suunnitelma on lopullinen yritys ja kaikkein kunnianhimoisin pyrkimys yrityksen kannat- tavuuden palauttamiseksi. On my(cid:148)s t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) muistaa, ett(cid:132) nyt ehdotettu rakenneuudistus toteutetaan ilman viran- omaisten apua. kustannusleikkauksia. Lis(cid:132)ksi rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotetaan Uudessa jyrkki(cid:132) suunnitelmaan kuuluu merkitt(cid:132)v(cid:132) kapasiteetin v(cid:132)hent(cid:132)minen. V(cid:132)hent(cid:132)- minen on t(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa tarpeellista suuntaviivojen 3. 2. 2 ii) kohdan mukaisesti, koska talousposliinialalla on ylikapasiteettia, joka johtuu merkitt(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) kulutuksen laskusta vuosina 1992 ja 1993 ja tuontihy(cid:148)dykkeiden kasvavasta markkinaosuudesta (Panorama of European Industry 1997, 9. 20 kohta). Suurin kustannuss(cid:132)(cid:132)st(cid:148) saadaan v(cid:132)hent(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) henkil(cid:148)st(cid:148)(cid:132) 43 prosenttia eli 1 029 ty(cid:148)ntekij(cid:132)st(cid:132) 587 ty(cid:148)ntekij(cid:132)(cid:132)n. N(cid:132)in saadaan henkil(cid:148)st(cid:148)- kulujen osuus yrityksen kokonaismyynnist(cid:132) alenemaan kohtuulliselle 45 prosentin tasolle. Toisaalta tuotantoka- pasiteettia pienennet(cid:132)(cid:132)n 32 prosenttia eli 23,7 miljoonasta yksik(cid:148)st(cid:132) 16,1 miljoonaan yksikk(cid:148)(cid:148)n. Yritys viittaa my(cid:148)s mahdollisuuteen alentaa kustannuksia, esimerkiksi energiakustannuksia. N(cid:132)in ollen yrityksen kannattavuus vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseen my(cid:148)nnet- t(cid:132)v(cid:132)(cid:132) valtiontukea koskevien yhteis(cid:148)n suuntaviivojen 3. 2. 2. I kohdan edellytysten mukaisesti eli p(cid:132)(cid:132)asiassa yri- tyksen omien ponnisteluiden ja sis(cid:132)isten toimenpiteiden avulla pikemminkin kuin ulkoisten tekij(cid:148)iden avulla, esimerkiksi hintojen nousun ja kysynn(cid:132)n, joihin yritys ei voi vaikuttaa. voidaan palauttaa rakenteellisia Kustannusten alentaminen yhdess(cid:132) tuotannon m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n v(cid:132)hent(cid:132)misen kanssa mahdollistaa kannattavuuden ja elinkelpoisuuden palauttamisen. Suunnitelmassa esitetty arvio tulevasta liikevaihdosta perustuu aiempien vuosien keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)iseen liikevaihtoon ja lienee siten varsin realis- tinen. Se, ett(cid:132) GEA neuvottelee parhaillaan huomattavista sopimuksista, vahvistaa t(cid:132)t(cid:132) oletusta. Arvioiduissa hinnan- (1) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12 korotuksissa on otettu huomioon ainoastaan normaali inflaatiokehitys. Samoin ennusteet velan v(cid:132)hent(cid:132)misest(cid:132) ja varainhankinnasta vaikuttavat varsin realistisilta, vaikka ne perustuvatkin ulkoisiin tekij(cid:148)ihin, joihin yritys ei voi tulee velan v(cid:132)hent(cid:132)miseen luottojen vaikuttaa. Mit(cid:132) anteeksiantamisen avulla, Espanjan viranomaiset ovat esit- t(cid:132)neet todisteita, ett(cid:132) luotonantajat ovat vastaavissa tapauk- sissa antaneet jopa puolet luotoistaan anteeksi. Riippu- mattomat konsultit arvioivat ja vahvistivat maa-alueiden ja voittoa tuottavan tehtaan arvon. Todettakoon kuitenkin, ett(cid:132) rakenneuudistuksen onnistuminen edellytt(cid:132)(cid:132) ehdot- tomasti ja maa-alueiden myynti(cid:132), luottojen anteeksisaamista joista parhaillaan neuvotellaan. Toinen kiist(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)n todiste siit(cid:132), ett(cid:132) yrityksen kannatta- vuus voidaan palauttaa, on se, ett(cid:132) se on kielt(cid:132)ytynyt uudesta 2,5 miljardin pesetan arvoisesta takauksesta ja ett(cid:132) yritys voi rahoittaa rakenneuudistuksen omin varoin, jotka saadaan myym(cid:132)ll(cid:132) maa-alueet ja soveltamalla luoton anteeksiantomenettely(cid:132). Takauksesta luopuminen osoittaa samalla, ett(cid:132) pankit, joiden olisi my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132) GEAlle luottavat uusia lainoja rakenneuudistusprosessin aikana, yrityksen suunnittelemiin toimenpiteisiin. T(cid:132)m(cid:132)n n(cid:132)ke- myksen vahvistaa se, ett(cid:132) uusi yksityinen yritys on valmis ottamaan GEAn johdon ja siihen liittyv(cid:132)n yritysriskin vastuulleen. v(cid:132)litt(cid:148)mien kustannusten Tuen ja sijoittajan taloudellisen avun v(cid:132)lisest(cid:132) suhteesta on todettava, ett(cid:132) yritys on hoitanut ja on hoitava merkit- t(cid:132)v(cid:132)n osuuden rahoituksesta omilla varoillaan. Raken- arvioidaan neuudistuksen nousevan 3,5 miljardiin pesetaan, joka katetaan t(cid:132)ysin yrityksen omin varoin. Varat saadaan toteuttamalla raken- neuudistussuunnitelma, joka edellytt(cid:132)(cid:132) varainhankintaa (luottojen anteeksiantamismenettely, jolla yrityksen velka v(cid:132)hennet(cid:132)(cid:132)n merkitt(cid:132)v(cid:132)sti, yrityksen maa-alueen ja kannattavan tehtaan myyminen Vigossa). Yrityksen rahoi- tusosuuteen ja kaikkiin sen rahoitustoimiin n(cid:132)hden 983 miljoonan pesetan tukea voidaan pit(cid:132)(cid:132) varsin alhaisena. Lis(cid:132)ksi on otettava huomioon sosiaaliset vaikutukset ja se, ett(cid:132) GEA on t(cid:132)rkeimpi(cid:132) ty(cid:148)nantajia ty(cid:148)tt(cid:148)myyden vaivaa- malla perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella alueella. GEA on alueen toiseksi suurin ty(cid:148)nantaja Citro(cid:137)nin j(cid:132)lkeen. Jos yritys katoaa alueelta, se vie mukanaan t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) teollista toimintaa ja aiheuttaa ketjureaktion, koska monet GEAn alihankki- joista joutuisivat ep(cid:132)ilem(cid:132)tt(cid:132) my(cid:148)s lakkauttamaan toimin- tansa. Se, ett(cid:132) 500 teollisuusty(cid:148)ntekij(cid:132)(cid:132) s(cid:132)ilytt(cid:132)v(cid:132)t ty(cid:148)paik- kansa (alkuper(cid:132)isten 1 029 sijasta) ja voivat siten s(cid:132)ilytt(cid:132)(cid:132) ostovoimansa vastaisuudessa valtion (Espanjan viranomaiset ovat vahvistaneet, ett(cid:132) valtio ei en(cid:132)(cid:132) my(cid:148)nn(cid:132) tukea GEAlle), ja ett(cid:132) yritys voi jatkossa k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) alihankkijoitaan, jotka my(cid:148)skin s(cid:132)ilytt(cid:132)v(cid:132)t ostovoi- mansa, ovat jotka komission on otettava huomioon tutkiessaan, mit(cid:132) vaikutuksia GEAn tapaisen yrityksen s(cid:132)ilymisell(cid:132) on taloudelliselle kehitykselle 92 seikkoja, ilman tukea 9. 6. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 164/35 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella alueella, jollainen Vigo on. pelastustuesta. Vaatimus on esitetty my(cid:148)s mainitun p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 8 pyk(cid:132)l(cid:132)n 5 kohdassa. saada jolle GEA siirtyy, alueellista Edelleen on t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) muistaa, ett(cid:132) komissio ei vastustaisi uuden tuen my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132) sijoittajalle, jolle yrityksen varat GEAn konkurssin my(cid:148)t(cid:132) siirtyisiv(cid:132)t, sill(cid:132) edellytyksell(cid:132), ett(cid:132) tuki kuuluisi jo hyv(cid:132)ksyttyihin tukij(cid:132)rjestelmiin ja ettei tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ylitt(cid:132)isi enimm(cid:132)israjoja, jotka on hyv(cid:132)k- sytty Vigon alueelle, joka kuuluu 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan alueisiin. Sellaisessa tapauksessa voi uusi sijoit- taja, jopa 60 prosenttia Itsehallintoalueen viran- omaiset katsovat, ett(cid:132) t(cid:132)llaista menettely(cid:132) ei voida soveltaa kyseisess(cid:132) tapauksessa, ei ainoastaan poliittisista ja sosiaa- lisista syist(cid:132) vaan my(cid:148)s siksi, ett(cid:132) yritys menett(cid:132)isi sill(cid:132) v(cid:132)lin asiakkaansa ja sen mukana kaikki mahdollisuudet kannattavuutensa palauttamiseksi. Tuki, joka nousi lopulta 983 miljoonaan pesetaan, edusti kuitenkin vain 30 prosenttia rakenneuudistuksen 3,5 miljardin pesetan kokonaiskustannuksista. Tulotaso on n(cid:132)in ollen huomat- tavasti alhaisempi kuin uudelle investoinnille my(cid:148)nnetty tuki ja sosiaaliset vaikutukset huomattavasti lievemm(cid:132)t. sijoitukselle tukea. On my(cid:148)s muistettava, ett(cid:132) GEAn markkinaosuus on suhteellisen pieni: Viiden viime vuoden aikana GEAn markkinaosuus on ollut keskim(cid:132)(cid:132)rin 11,6 prosenttia Espanjassa ja 0,64 prosenttia yhteis(cid:148)n markkinoilla. Ei voida siis sanoa, ett(cid:132) GEAn tukitoimilla olisi ollut suuri vaikutus yhteismarkkinoilla. Samoin on otettava huomioon, ett(cid:132) Espanjan viranomaiset vahvistivat, ett(cid:132) autonominen hallitus oli perunut 2,5 miljardin pesetan arvoisen takauksen my(cid:148)nt(cid:132)misen. Viranomaiset vahvistivat my(cid:148)s virallisesti 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyll(cid:132) kirjeell(cid:132), etteiv(cid:132)t ne my(cid:148)nn(cid:132) yritykselle uutta valtion rahoitustukea huhtikuussa 1997 annetun lupauksen mukaisesti ilmoittaa kaikesta GEAlle vastaisuudessa my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) tuesta. N(cid:132)in varmistettiin, ett(cid:132) GEA toimii markkinoilla samalla tavalla kuin muut yksityiset yritykset. Siten kilpailua julkisin varoin rahoite- tuilla toimilla ei vastaisuudessa en(cid:132)(cid:132) v(cid:132)(cid:132)ristet(cid:132) kilpailua. VII joka oli my(cid:148)nnetty takausten muodossa Pelastustuki, kattamaan 700 miljoonan pesetan luotot ja 350 miljoonan pesetan palkkakustannukset, ja joka my(cid:148)nnettiin vuonna 1995 odoteltaessa 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menet- telyn p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132), on my(cid:148)s 92 artiklan 1 kohdan mukaista tukea. Vastoin Espanjan viranomaisten k(cid:132)sityst(cid:132) tuesta olisi pit(cid:132)nyt antaa erillinen ilmoitus. Komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132), jolla hyv(cid:132)ksyttiin takausten oikeusperustan muodostava p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s 309/95, velvoitettiin nimenomaisesti antamaan suurille yrityksille my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) erillinen ilmoitus tuki 540/95, tapauksia, asia Nino Vaikka tuki viralliselta kannalta katsottuna on laitonta, se voidaan hyv(cid:132)ksy(cid:132) sis(cid:132)lt(cid:148)ns(cid:132) puolesta, koska sen avulla yritys on voinut yll(cid:132)pit(cid:132)(cid:132) toimintaansa samalla kun on odotettu perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan tehty(cid:132) komission lopullista mukaisessa menettelyss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132). On olemassa jossa aikaisempia komissio on hyv(cid:132)ksynyt t(cid:132)m(cid:132)n tyyppisen pelastusavun (esim. kirje Textile, SG(93)D/16433, 5. 10. 1993) sill(cid:132) perusteella, ett(cid:132) kyseinen yritys, joka on 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn kohteena, ei selvi(cid:132)isi ilman valtiontukea ja joutuisi teke- m(cid:132)(cid:132)n konkurssin odottaessaan komission lopullista p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132). Hyv(cid:132)ksyminen kuitenkin edellytt(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) pelas- tusapu on vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseen my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) valtiontukea koske- vien yhteis(cid:148)n suuntaviivojen mukaista. T(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa edellytys t(cid:132)yttyy, koska tuki perustuu aiemmin hyv(cid:132)ksyt- tyyn tukij(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n, joka puolestaan on suuntaviivojen mukainen. Takuuaika oli alun perin kuusi kuukautta, kuten suuntaviivoissa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n. Koska komissio ei kyennyt tekem(cid:132)(cid:132)n lopullista p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) ajassa sen vuoksi, ett(cid:132) rakenneuudistussuunnitelma oli niin moni- mutkainen ja sit(cid:132) piti t(cid:132)ydent(cid:132)(cid:132), Espanjan viranomaiset jatkoivat takuuta kes(cid:132)kuuhun 1997. On t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) my(cid:148)s muistaa, ett(cid:132) Espanjan viranomaiset sitoutuivat nimen- omaisesti huolehtimaan siit(cid:132), ett(cid:132) takuun voimassaolo ei jatku sen j(cid:132)lkeen, kun komission menettely on saatettu loppuun. VIII Ottaen huomioon, ett(cid:132) GEA voi palauttaa kannattavuu- tensa tehostettujen rakenneuudistustoimenpiteiden avulla ja ett(cid:132) yritys sijaitsee perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella alueella, voidaan sek(cid:132) vuonna 1992 my(cid:148)nnetty takaus, joka purettiin 983 miljoonan pesetan maksulla vuonna 1994, ett(cid:132) 1,05 miljardin pesetan pelastusapu hyv(cid:132)ksy(cid:132) 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen ja vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseen my(cid:148)n- netty(cid:132) valtiontukea koskevien yhteis(cid:148)n suuntaviivojen perusteella. Koska GEA on saanut tukea yksityist(cid:132)misen t(cid:132)ytyy hyv(cid:132)ksymiseen kuitenkin vuoksi vuonna 1991, liitt(cid:132)(cid:132) tiukat ehdot. Mahdollisen uuden valtiontuen my(cid:148)n- t(cid:132)miseen t(cid:132)ytyy eritt(cid:132)in tiukasti. Niinp(cid:132) Espanjan viranomaisille ilmoitetaan, ett(cid:132) kaikkea uutta yritykselle my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) tukea tullaan pit(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n yhteis- markkinoille soveltumattomana ja sen katsotaan olevan ristiriidassa Espanjan viranomaisten lupauksen kanssa, ja sellainen uusi tuki vaikuttaa siten t(cid:132)ll(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) hyv(cid:132)k- syttyyn tukeen. suhtautua L 164/36 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 6. 98 ON TEHNYT SEURAAVAN P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: sek(cid:132) 1994, vuonna tukimaksulla 1 artikla Vuonna 1992 my(cid:148)nnetty 1 620 miljoonan pesetan arvoinen takaus, joka lakkautettiin 983 miljoonan pesetan suuruisella 1 050 miljoonan pesetan takaukset, jotka Espanjan viranomaiset my(cid:148)nsiv(cid:132)t Grupo de Empresas (cid:214)lvarezille (GEA) vuonna 1996, ovat laitonta tukea, koska niist(cid:132) ei ilmoitettu komis- siolle etuk(cid:132)teen EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tuet noudattavat kuitenkin vaikeuk- sissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistuk- seen my(cid:148)nnetty(cid:132) valtiontukea koskevia yhteis(cid:148)n suunta- viivoja ja soveltuvat siten yhteismarkkinoille perustamis- sopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, jos Espanjan viranomaiset 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1997 p(cid:132)iv(cid:132)tyss(cid:132) kirjeess(cid:132)(cid:132)n antamansa lupauksen mukaisesti pid(cid:132)tt(cid:132)ytyv(cid:132)t vastaisuudessa my(cid:148)n- t(cid:132)m(cid:132)st(cid:132) uutta tukea ja noudattavat hyv(cid:132)ksytty(cid:132) rakenneuu- distussuunnitelmaa kokonaisuudessaan. Espanjan viranomaisten on esitett(cid:132)v(cid:132) komissiolle puoli- vuosittain 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n joulukuuta vuonna 2000 saakka toteutumisen kertomus rakenneuudistussuunnitelman edistymisest(cid:132) sek(cid:132) taloudelliset tiedot GEAsta (liiketoi- mintasuunnitelma, tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s), jotta komissio voi seurata, kuinka suunnitelman sis(cid:132)ltyneet arviot ovat toteutuneet ja ovatko Espanjan viranomaiset pit(cid:132)neet lupauksensa olla my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) valtiontukea yritykselle. Kertomukset on toimitettava komissiolle viimeist(cid:132)(cid:132)n maalis- ja lokakuussa. 2 artikla Espanjan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen tiedoksiantamisesta p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 3 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle. Tehty Brysseliss(cid:132) 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997. Komission puolesta Emma BONINO Komission j(cid:132)sen


title: Η αναγγελία/δήλωση των επαγγελματικών ατυχημάτων και ασθενειών στην Ευρωπαϊκή Κοινότητα.

eurovoc_concepts:
disability insurance
occupational accident
occupational safety
working conditions