title: Πρόταση κανονισμού (ΕΚ) του Συμβουλίου σχετικά με την αναγνώριση στην ενδοκοινοτική κυκλοφορία του διακριτικού σήματος του κράτους μέλους ταξινόμησης των μηχανοκίνητων οχημάτων και των ρυμουλκουμένων τους

eurovoc_concepts:
EU Member State
freedom of movement
marketing standard
motor vehicle
vehicle registration

formats: html pdfa1b print


title: 98/364/EG: Kommissionens beslut av den 15 juli 1997 om statligt stöd beviljat Grupo de Empresas Álvarez (GEA) [delgivet med nr K(1997) 2615] (Endast den spanska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Spain
State aid
aid for restructuring
ceramics
glass industry
industrial restructuring

formats: html pdf print

text: L 164/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 6. 98 II (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering inte (cid:132)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 15 juli 1997 om statligt st(cid:148)d beviljat Grupo de Empresas (cid:214)lvarez (GEA) [delgivet med nr K(1997) 2615] (Endast den spanska texten (cid:132)r giltig) (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (98/364/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 93. 2 f(cid:148)rsta stycket i detta, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det, s(cid:132)rskilt artikel 62. 1 a i detta, efter att ber(cid:148)rda parter, i enlighet med artikel 93 i f(cid:148)rdraget, f(cid:134)tt tillf(cid:132)lle att inkomma med synpunkter, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I Den 15 november 1995 beslutade kommissionen att inleda f(cid:148)rfarandet enligt artikel 93. 2, med h(cid:132)nvisning till ett st(cid:148)d som beviljats Grupo de Empresas (cid:214)lvarez (nedan kallad GEA). GEA (cid:132)r ett f(cid:148)retag som tillverkar och s(cid:132)ljer serviser av porslin, keramik och glas och (cid:132)ven tillverkar flaskor. GEA har varit en av de viktigaste tillverkarna inom branschen i Spanien. Under de senaste fem (cid:134)ren har f(cid:148)retagets marknadsandel i Spanien varit i genomsnitt 11,6 % och inom den gemensamma marknaden 0,64 %. GEA har 1 029 anst(cid:132)llda. F(cid:148)retagets (cid:134)rsoms(cid:132)ttning var (cid:134)ren 1995 och 1996 cirka 2 500 miljoner pesetas. F(cid:148)re- i provinsen Pontevedra i den taget (cid:132)r bel(cid:132)get i Vigo, autonoma spanska regionen Galicien, d(cid:132)r de dominerande ekonomiska sektorerna (cid:132)r varvsindustri, fiske och biltill- verkning. P(cid:134) grund av de problem som dessa sektorer konfronteras med har regionen drabbats av en sv(cid:134)r ekono- misk kris och allvarlig brist p(cid:134) syssels(cid:132)ttning. Regionen (cid:132)r ett m(cid:134)l 1-omr(cid:134)de och (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r ber(cid:132)ttigad till regionalst(cid:148)d enligt artikel 92. 3 a. GEA (cid:132)r den n(cid:132)st st(cid:148)rsta arbetsgivaren i regionen, efter Citro(cid:137)n. Till juni 1991 (cid:132)gdes GEA av det offentliga spanska holdingbolaget INI, som vid denna tidpunkt beslutade att privatisera GEA. F(cid:148)re privatiseringen kr(cid:132)vdes dock en sanering av GEA eftersom GEA hade g(cid:134)tt med betydande f(cid:148)rluster under de senaste (cid:134)ren. D(cid:132)rf(cid:148)r beviljade INI f(cid:148)re- taget ett st(cid:148)d motsvarande 24 miljoner ecu avsett att eliminera f(cid:148)retagets skulder. (cid:142)ven om st(cid:148)det inte hade anm(cid:132)lts till kommissionen godk(cid:132)nde kommissionen detta (cid:134)r 1992 (st(cid:148)d NN 15/92, dok. SEK(92)1655). Godk(cid:132)n- nandet motiverades med att produktionskapaciteten minskades markant, att GEA skildes fr(cid:134)n INI och det faktum att f(cid:148)retaget var bel(cid:132)get i ett omr(cid:134)de som kan omfattas av undantaget i artikel 92. 3 a. Efter detta godk(cid:132)nnande, som inte hade f(cid:148)renats med n(cid:134)got som helst villkor, beviljad INI GEA ett till(cid:132)ggsst(cid:148)d som varken anm(cid:132)ldes till eller godk(cid:132)ndes av kommis- sionen. Detta st(cid:148)d inbegrep en garanti som beviljades 1992 och som vid den tiden var f(cid:148)rknippad med en potentiell risk p(cid:134) 1 620 miljoner pesetas, och ett direkt st(cid:148)d p(cid:134) 983 miljoner pesetas som beviljades 1994 och som betalades i avsikt att avveckla den tidigare garantin. Dessutom fick kommissionen information om att Gali- ciens 9. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 164/31 regionala myndigheter hade f(cid:148)r avsikt att bevilja en ny garanti p(cid:134) 2 500 miljoner pesetas. inte beviljats, och f(cid:148)r den h(cid:132)ndelse den regionala ledningen skulle besluta om ett beviljande skulle de spanska myndigheterna anm(cid:132)la detta till kommissionen. Kommissionen hyste allvarliga tvivel om att st(cid:148)det, som otvivelaktigt omfattades av artikel 92. 1, skulle kunna omfattas av undantagen i artikel 92. 3 och beslutade d(cid:132)rf(cid:148)r att inleda f(cid:148)rfarandet enligt artikel 93. 2 betr(cid:132)ffande (cid:190) garantin p(cid:134) 1 620 miljoner pesetas som beviljades 1992, (cid:190) st(cid:148)det p(cid:134) 983 miljoner pesetas som beviljades 1994, (cid:190) den nya garanti p(cid:134) 2 500 miljoner pesetas som Gali- ciens regionala ledning avs(cid:134)g att bevilja. II Genom en skrivelse av den 26 januari 1997 svarade de spanska myndigheterna p(cid:134) kommissionens beslut att inleda f(cid:148)rfarandet enligt artikel 93. 2. Enligt de spanska myndigheterna utgjorde varken den garanti som bevil- jades 1992 eller det st(cid:148)d som betalades 1994 s(cid:134)dana st(cid:148)d som avses i artikel 92. 1 i f(cid:148)rdraget eller i artikel 61 i EES-avtalet. I b(cid:134)da fallen hade INI agerat p(cid:134) samma s(cid:132)tt som en privat investerare i en normal marknadsekonomi. (cid:143)r 1992 var risken f(cid:148)r att f(cid:148)retaget skulle g(cid:148)ra konkurs mycket liten och garantin hade bara bidragit till att hj(cid:132)lpa f(cid:148)retagets omstruktureringsprocess genom finansiering av investeringen. Betr(cid:132)ffande betalningen (cid:134)r 1994 medgav de spanska myndigheterna att f(cid:148)retaget efter privatiseringen (cid:134)r 1992 hade drabbats av en allvarlig ekonomisk kris och att denna situation ytterligare hade f(cid:148)rv(cid:132)rrats 1994, d(cid:134) alla f(cid:148)rs(cid:148)k att (cid:134)terst(cid:132)lla l(cid:148)nsamheten hade misslyckats. Redan vid denna tidpunkt hade vissa (cid:134)tg(cid:132)rder vidtagits f(cid:148)r omstrukturering av f(cid:148)retaget, t. ex. en inledande och mjuk minskning av arbetsstyrkan och produktionskapaciteten. Avsikten med betalningen p(cid:134) 983 miljoner pesetas var att st(cid:148)dja dessa f(cid:148)rsta anstr(cid:132)ngningar. Eftersom dessa inte ledde till (cid:148)nskat resultat planerade man att g(cid:148)ra upp en omstruktureringsplan med drastiska (cid:134)tg(cid:132)rder avsedda att (cid:134)terst(cid:132)lla f(cid:148)retagets l(cid:148)nsamhet. Denna plan skulle sedan, f(cid:148)r omedelbart efter att den f(cid:132)rdigst(cid:132)llts, presenteras kommissionen f(cid:148)r spanska myndigheterna ans(cid:134)g dock att betalningen p(cid:134) 983 miljoner pesetas var ett f(cid:148)rdelaktigt avtal f(cid:148)r INI eftersom det befriade INI fr(cid:134)n varje skyldighet till eventuell betal- ning av de 1 620 miljonerna pesetas i anslutning till garantin. vidare bed(cid:148)mning. De Vad betr(cid:132)ffar garantin p(cid:134) 2 500 miljoner pesetas betonade de spanska myndigheterna att ett eventuellt godk(cid:132)nnande av garantin inte kunde uteslutas men att garantin (cid:132)nnu III Genom en skrivelse av den 30 juli 1996 delgav kommis- sionen de spanska myndigheterna synpunkterna fr(cid:134)n andra ber(cid:148)rda parter (fyra spanska konkurrentf(cid:148)retag till GEA och samordningsbyr(cid:134)n f(cid:148)r den europeiska keramik- industrin) som kommissionen hade mottagit p(cid:134) grundval av offentligg(cid:148)randet av beslutet att inleda f(cid:148)rfarandet enligt artikel 93. 2 (1). Alla parter ans(cid:134)g att det st(cid:148)d som beviljats GEA hade lett till en betydande snedvridning av konkurrensen, eftersom st(cid:148)det hade gett f(cid:148)retaget m(cid:148)jlighet att under en l(cid:134)ng period bjuda ut sina produkter till onaturligt l(cid:134)ga priser. De (cid:148)vriga parterna kunde inte konkurrera med dessa priser eftersom de inte hade erh(cid:134)llit n(cid:134)got som helst statligt st(cid:148)d. Som st(cid:148)d f(cid:148)r dessa argument bifogade en av konkurrenterna annonser d(cid:132)r butikskedjor bj(cid:148)d ut av GEA tillverkade produkter till ett mycket l(cid:134)gt pris. En av konkurrenterna h(cid:132)nvisade dessutom till att GEA under tiden hade f(cid:134)tt ett till(cid:132)ggsst(cid:148)d i form av garantier f(cid:148)r att t(cid:132)cka l(cid:134)n till ett v(cid:132)rde av 1 000 miljoner pesetas. Kommissionen hade inte underr(cid:132)ttats om dessa garantier, som borde ha inbegripits i de st(cid:148)d som utgjorde grund f(cid:148)r att inleda f(cid:148)rfarandet. IV Genom skrivelser av den 15 oktober 1996 och den 24 oktober 1996 svarade de spanska myndigheterna p(cid:134) synpunkterna fr(cid:134)n de (cid:148)vriga ber(cid:148)rda parterna. I dessa svar bekr(cid:132)ftade de spanska myndigheterna att Galiciens regio- nala myndigheter i april hade beviljat ett unds(cid:132)ttningsst(cid:148)d i form av garantier f(cid:148)r att t(cid:132)cka krediter till ett v(cid:132)rde av cirka 700 miljoner pesetas, i avsikt att h(cid:134)lla f(cid:148)retaget flytande i avvaktan p(cid:134) kommissionens slutliga beslut. Dessutom beviljades ett annat belopp p(cid:134) 350 miljoner pesetas i form av garantier f(cid:148)r att t(cid:132)cka utest(cid:134)ende l(cid:148)neut- betalningar. Garantiernas giltighet fastst(cid:132)lldes ursprung- ligen till sex m(cid:134)nader och senare f(cid:148)rl(cid:132)ngdes tidsfristen till juni 1997, p(cid:134) grund av att kommissionen slutliga beslut dr(cid:148)jde. Detta st(cid:148)d hade dock inga som helst (cid:134)terverk- ningar p(cid:134) marknaden eftersom det enbart hade fungerat som garanti f(cid:148)r de krediter som beh(cid:148)vdes f(cid:148)r att t(cid:132)cka f(cid:148)retagets driftskostnader. Enligt de spanska myndighe- terna grundade sig detta st(cid:148)d p(cid:134) de regionala myndighe- ternas dekret nr 309/1995 av den 23 november om fr(cid:132)m- jandet av den ekonomiska utvecklingen och f(cid:148)retagsverk- samheten i den autonoma regionen Galicien. Kommis- sionen underr(cid:132)ttades om dekretet och godk(cid:132)nde detta (statligt st(cid:148)d N 21/1995, kommissionens beslut av den 31 december 1995). Som villkor f(cid:148)r godk(cid:132)nnandet kr(cid:132)vde kommissionen dock att den skulle f(cid:134) separat anm(cid:132)lan om alla st(cid:148)d som beviljas f(cid:148)retag som p(cid:134) grund av sin storlek – vilket var fallet i fr(cid:134)ga om GEA – inte kan anses vara sm(cid:134) eller medelstora f(cid:148)retag. (1) EGT C 144, 16. 5. 1996, s. 3. L 164/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 6. 98 De spanska myndigheterna upprepade att varken garantin fr(cid:134)n INI (cid:134)r 1992 eller st(cid:148)det (cid:134)r 1994 skall uppfattas som st(cid:148)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:148)rdraget, eftersom INI hade fungerat p(cid:134) samma s(cid:132)tt som en privat investerare skulle ha gjort. De spanska myndigheterna konstaterade ocks(cid:134) att den garanti p(cid:134) 2 500 miljoner pesetas som kommis- sionen hade inbegripit i f(cid:148)rfarandet (cid:132)nnu inte hade bevil- jats. Vad betr(cid:132)ffar den p(cid:134)st(cid:134)dda prisdumpningspolitiken fr(cid:134)n GEA:s sida konstaterade de spanska myndigheterna att detta f(cid:148)retag alltid s(cid:132)ljer sina produkter till priser som st(cid:134)r i f(cid:148)rh(cid:134)llande till kostnaderna. Som st(cid:148)d f(cid:148)r sin argumen- tering bifogade de spanska myndigheterna kopior av fakturor av vilka det framgick att de priser som GEA hade beg(cid:132)rt av kunderna var h(cid:148)gre (cid:132)n butikskedjornas priser. Enligt de spanska myndigheterna kunde butikskedjornas mycket l(cid:134)ga priser f(cid:148)r GEA-produkter ses som kampanj- priser f(cid:148)r att locka kunder. Enligt de spanska myndighe- terna utgjorde dessa erbjudanden inte n(cid:134)got som helst bevis f(cid:148)r att GEA skulle till(cid:132)mpa en prisdumpningspo- litik. 2. Betydande minskning av skulden och anskaffning av medel: a) Minskning av skulden som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande uppg(cid:134)r till 14 000 miljoner pesetas, av vilka 7 000 miljoner (cid:132)r offentlig skuld, genom ett f(cid:148)rfarande f(cid:148)r betal- ningsinst(cid:132)llelse d(cid:132)r privata och offentliga kreditgi- vare eftersk(cid:132)nker 50 % av sina krediter (de spanska myndigheterna har (cid:148)verl(cid:132)mnat en rapport som utar- i vilken det betats av en oberoende advokat bekr(cid:132)ftas att det i Spanien (cid:132)r vanligt att man i liknande fall g(cid:148)r ett avst(cid:134)ende av denna omfatt- ning). inom stadsomr(cid:134)det b) Flyttning av de tv(cid:134) kvarvarande fabrikerna som till omr(cid:134)den utanf(cid:148)r ligger centrala Vigo. F(cid:148)retagets anl(cid:132)ggningar staden kommer att s(cid:132)ljas till ett pris som uppskattas till 5 000 miljoner pesetas (i de v(cid:132)rderingar som tillhan- dah(cid:134)llits kommissionen och som utarbetats av tv(cid:134) skilda och oberoende konsulter n(cid:132)mndes t. o. m. v(cid:132)rden p(cid:134) 5 900 miljoner pesetas). F(cid:148)rhandlingar har redan inletts om f(cid:148)rs(cid:132)ljning av tomterna. i V c) F(cid:148)rs(cid:132)ljning av den vinstgivande fabriken f(cid:148)r 1 000 miljoner pesetas. Under tiden h(cid:148)lls flera sammantr(cid:132)den mellan kommis- sionen och de spanska myndigheterna, vilka presenterade nya uppgifter om GEA:s finansiella situation. Den huvud- sakliga avsikten var att informera kommissionen om GEA:s sv(cid:134)ra ekonomiska l(cid:132)ge och om de planer som Galiciens regionala ledning hade f(cid:148)r att (cid:134)terst(cid:132)lla f(cid:148)reta- gets l(cid:148)nsamhet. Detta skulle g(cid:148)ras genom att verkst(cid:132)lla den tidigare annonserade omstruktureringsplanen som hade utarbetats i b(cid:148)rjan av 1996 efter de f(cid:148)rsta fruktl(cid:148)sa f(cid:148)rs(cid:148)ken att (cid:134)terst(cid:132)lla f(cid:148)retagets l(cid:148)nsamhet. Planen hade remitterats till kommissionen i augusti och kompletterats i november 1996 och i februari 1997. Enligt den dokumentation som tillhandah(cid:148)lls av de spanska myndigheterna gick GEA med betydande f(cid:148)rlust efter privatiseringen 1991. F(cid:148)retagets totala skuld uppgick i november 1996 till 14 000 miljoner pesetas samtidigt som f(cid:148)retagets egna tillg(cid:134)ngar var utt(cid:148)mda. De spanska myndigheterna understr(cid:148)k att de regionala myndighe- terna, v(cid:132)l medvetna om situationen men pressade av den dramatiska syssels(cid:132)ttningssituationen i Vigo och av andra sociala aspekter, hade sett sig n(cid:148)dsakade att h(cid:134)lla f(cid:148)retaget verksamt, eftersom GEA var den n(cid:132)st st(cid:148)rsta arbetsgivaren i regionen, efter Citro(cid:137)n. Den omstruktureringsplan som tillst(cid:132)lldes kommissionen inneh(cid:148)ll f(cid:148)rslag till sanering av GEA och (cid:134)terst(cid:132)llning av l(cid:148)nsamheten i framtiden. Den nya planen inneh(cid:148)ll en serie drastiska (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att n(cid:134) detta m(cid:134)l eftersom de f(cid:148)retagets tidigare mjuka l(cid:148)nsamhet, i anslutning till vilka det f(cid:148)rekom en betal- ning p(cid:134) 983 miljoner pesetas 1994, hade misslyckats. (cid:143)tg(cid:132)rderna kan sammanfattas p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: s(cid:132)kerst(cid:132)lla f(cid:148)rs(cid:148)ken att 1. St(cid:132)ngning av tv(cid:134) av de sex nuvarande fabrikerna. F(cid:148)rs(cid:132)ljning av den vinstgivande glastillverkningsfab- riken. De tre (cid:134)terst(cid:134)ende fabrikerna skall g(cid:148)ras sinse- mellan oberoende. 3. Drastiska nedsk(cid:132)rningar enligt f(cid:148)ljande: a) Minskning av arbetsstyrkan med 43 %, fr(cid:134)n 1 029 till 587 arbetstagare, genom vilket l(cid:148)nekostnadernas andel av f(cid:148)rs(cid:132)ljningen kan s(cid:132)nkas fr(cid:134)n 93 % under 1995 till 40–45 % under 1997 och 1998. b) Minskning av produktionskapaciteten med 32 %, till 16,1 miljoner fr(cid:134)n 23,7 miljoner enheter enheter. c) Uppr(cid:132)ttandet av en central f(cid:148)rvaltning f(cid:148)r de tre (cid:134)terst(cid:134)ende f(cid:148)retagen i avsikt att s(cid:132)nka kostnaderna f(cid:148)r aff(cid:132)rsverksamheten och f(cid:148)rvaltningen. d) Ytterligare s(cid:132)nkning av kostnaderna genom byte av energik(cid:132)lla (tillverkningen av porslin (cid:132)r mycket energikr(cid:132)vande); fr(cid:134)n och med 1997 kan man i Vigo (cid:148)verg(cid:134) fr(cid:134)n elektricitet till naturgas. Enligt planen skall man genom dessa (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:134) grup- pens kostnader och int(cid:132)kter i balans mellan 1997 och 1998, och under de efterf(cid:148)ljande r(cid:132)kenskaps(cid:134)ren skall det bli ett (cid:148)verskott. Det f(cid:148)rv(cid:132)ntade resultatet f(cid:148)r (cid:134)ren 1998 och 1999 (cid:132)r 91 miljoner pesetas respektive 200 miljoner pesetas. Enligt planen f(cid:148)rv(cid:132)ntas en f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym som (cid:132)r lika stor som under de tidigare, d(cid:134)liga (cid:134)ren (12 miljoner enheter i st(cid:132)llet f(cid:148)r 16 miljoner enheter under de b(cid:132)ttre (cid:134)ren) och en konstant aff(cid:132)rsoms(cid:132)ttning p(cid:134) i genomsnitt 2 500 miljoner pesetas. De totala omstruktureringskostna- derna uppg(cid:134)r till 3 500 miljoner pesetas. I dessa kostnader ing(cid:134)r betalningen av ers(cid:132)ttningar, sociala till(cid:132)ggskostnader till f(cid:148)ljd av upps(cid:132)gningarna och kostnaden f(cid:148)r att flytta av de tv(cid:134) fabrikerna till omr(cid:134)den utanf(cid:148)r Vigo. I och med att medel anskaffas genom f(cid:148)rs(cid:132)ljning av GEA:s anl(cid:132)ggningar i Vigo och delar av skulderna eftersk(cid:132)nks kommer f(cid:148)re- taget att f(cid:134) m(cid:148)jlighet att finansiera alla omstrukturerings- kostnader med egna medel. 9. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 164/33 Genom en skrivelse av den 13 mars 1997 underr(cid:132)ttade de spanska myndigheterna kommissionen om att GEA f(cid:148)rhandlar om flera avtal med (cid:134)tta viktiga kunder (vars namn h(cid:134)lls konfidentiella) vilket garanterar best(cid:132)llningar p(cid:134) l(cid:134)ng sikt under en period av minst tre (cid:134)r till ett totalv(cid:132)rde p(cid:134) cirka 3 500 miljoner pesetas. Genom samma skrivelse underr(cid:132)ttades kommissionen om att GEA var p(cid:134) v(cid:132)g att s(cid:132)ljas till en stor privat porslinsfabrik, vilket (cid:132)r ett tecken p(cid:134) att den privata marknaden har tilltro till f(cid:148)reta- gets framtid. Alla dessa uppgifter ger anledning att tro att GEA:s omstruktureringsplan och dess m(cid:134)l i fr(cid:134)ga om f(cid:148)rs(cid:132)ljning och aff(cid:132)rsoms(cid:132)ttning (cid:132)r realistiska. f(cid:148)retaget hade avst(cid:134)tt Genom en skrivelse av den 25 april 1997 underr(cid:132)ttades kommissionen om att fr(cid:134)n en garanti p(cid:134) 2 500 miljoner pesetas fr(cid:134)n Galiciens regionala ledning, en garanti som omfattades av det f(cid:148)rfarande som inletts enligt artikel 93. 2. Detta visade att de privata banker som kunde bevilja GEA nya l(cid:134)n hade tilltro till f(cid:148)retagets f(cid:148)rm(cid:134)ga att genomf(cid:148)ra omstruktureringen med gott resultat och (cid:134)terst(cid:132)lla l(cid:148)nsamheten. Genom samma skrivelse underr(cid:132)ttades kommissionen om att Galiciens regionala myndigheter hade gett ett l(cid:148)fte om att separat anm(cid:132)la alla st(cid:148)d som GEA beviljas i framtiden, (cid:132)ven n(cid:132)r det g(cid:132)ller st(cid:148)d som ing(cid:134)r i en allm(cid:132)n och tidigare godk(cid:132)nd st(cid:148)dordning. De spanska myndigheterna underr(cid:132)ttade slutligen genom en skrivelse av den 22 maj 1997 kommissionen om att de regionala myndigheterna hade ut(cid:148)kat sitt l(cid:148)fte enligt skri- velsen av den 25 april 1997 och att de i framtiden avst(cid:134)r fr(cid:134)n att bevilja GEA n(cid:134)got som helst nytt ekonomiskt st(cid:148)d. VI Det f(cid:148)rfarande som hade inletts enligt artikel 93. 2 bekr(cid:132)f- tade kommissionens ursprungliga uppfattning om att den garanti p(cid:134) 1 620 miljoner pesetas som beviljades GEA (cid:134)r 1992 och det st(cid:148)d p(cid:134) 983 miljoner pesetas som (cid:134)r 1994 gav f(cid:148)retaget m(cid:148)jlighet att l(cid:148)sg(cid:148)ra sig fr(cid:134)n denna garanti, utg(cid:148)r st(cid:148)d som kan snedvrida eller hota snedvrida konkurrensen enligt artikel 92. 1 i f(cid:148)rdraget och artikel 61. 1 i EES-avtalet. Ingen privat investerare skulle ha beviljat en garanti till ett f(cid:148)rlustdrabbat f(cid:148)retag som GEA utan n(cid:134)gon s(cid:132)kerhet, s(cid:134)som INI gjorde 1992. Det (cid:132)r dess- utom mycket osannolikt att ett privat f(cid:148)retag som nyss gjort sig av med ett f(cid:148)rlustdrabbat f(cid:148)retag p(cid:134) nytt skulle investera i samma f(cid:148)retag. Vid f(cid:148)rfarandet framkom (cid:132)ven att garantin och betal- ningen av st(cid:148)det var n(cid:132)ra f(cid:148)rknippade med varandra, eftersom betalningen gav INI m(cid:148)jlighet att l(cid:148)sg(cid:148)ra sig fr(cid:134)n det ansvar INI (cid:134)tog sig 1992 genom garantin, dvs. risken att tvingas betala 1 620 miljoner pesetas. Ur ekono- misk synvinkel m(cid:134)ste detta s(cid:132)tt att agera anses vara ett isolerat fenomen, och man kan inte f(cid:148)rneka att vilken som helst privat investerare i samma situation skulle ha betalat 983 miljoner pesetas, eftersom detta belopp bara representerade 60 % av den risk som INI tog genom att bevilja garantin. Det faktiska st(cid:148)dbeloppet f(cid:148)r garantin som GEA beviljades 1992 reduceras allts(cid:134) till beloppet 983 miljoner pesetas som faktiskt betalades av garanten. finns ocks(cid:134) anledning att ta h(cid:132)nsyn till att den Det garanti p(cid:134) 2 500 miljoner pesetas som Galiciens regionala ledning var beredd att tillhandah(cid:134)lla och som inbegreps i det f(cid:148)rfarande som kommissionen hade inlett, inte l(cid:132)ngre skall medr(cid:132)knas eftersom den inte kommer att l(cid:132)mnas. St(cid:148)det skulle kunna snedvrida konkurrensen och p(cid:134)verka handeln mellan medlemsstaterna. Inom sektorn f(cid:148)r hush(cid:134)llsporslin f(cid:148)rekommer en betydande handel med produkter mellan Spanien och de (cid:148)vriga medlemsstaterna. Enligt information fr(cid:134)n Eurostat exporterade Spanien 7 272 ton hush(cid:134)llsporslin till andra medlemsstater 1993 till ett v(cid:132)rde av 24,5 miljoner ecu, och importerade 5 813 ton till ett v(cid:132)rde av 27,5 miljoner ecu. (cid:143)r 1994 exporte- rade Spanien 7 917 ton till ett v(cid:132)rde av 29 miljoner ecu och importerade 6 577 ton till ett v(cid:132)rde av 28,5 miljoner ecu. Mellan januari och oktober 1995 exporterade Spanien 8 546 ton hush(cid:134)llsporslin till ett v(cid:132)rde av 32,6 miljoner ecu, och importerade mellan januari och september samma (cid:134)r 7 844 ton till ett v(cid:132)rde av 43,3 miljoner ecu. Spaniens marknadsandel av gemenskapens interna handel inom hush(cid:134)llsporslinssektorn (cid:132)r cirka 3 %. Trots att GEA inte (cid:132)r en av de st(cid:148)rsta tillverkarna av hush(cid:134)llsporslin inom gemenskapen s(cid:134) deltar f(cid:148)retaget i denna marknad. D(cid:132)rf(cid:148)r kan alla st(cid:148)d som beviljas GEA f(cid:148)rb(cid:132)ttra f(cid:148)retagets st(cid:132)llning inom den gemensamma marknaden till skada f(cid:148)r andra konkurrenter som inte f(cid:134)r n(cid:134)got statligt st(cid:148)d. Eftersom st(cid:148)det inte ingick i en tidigare godk(cid:132)nd st(cid:148)dord- ning, m(cid:134)ste det enligt artikel 93. 2 i f(cid:148)rdraget anm(cid:132)las s(cid:132)rskilt. Spanien r(cid:132)ttade sig inte efter detta krav. Formellt sett var st(cid:148)det d(cid:132)rf(cid:148)r olagligt. Betr(cid:132)ffande fr(cid:134)gan om huruvida st(cid:148)det kan inr(cid:132)knas bland undantagen i artikel 92. 2 och 92. 3 i f(cid:148)rdraget m(cid:134)ste konstateras att undantagen enligt dessa artiklar inte kan till(cid:132)mpas i detta fall n(cid:132)r man beaktar st(cid:148)dets karakt(cid:132)r och det faktum att st(cid:148)det inte heller uppfyller villkoren f(cid:148)r att omfattas av dessa undantag. Betr(cid:132)ffande undantaget i artikel 92. 3 a i f(cid:148)rdraget kan konstateras att GEA onekligen (cid:132)r bel(cid:132)get i en region som lider av allvarlig brist p(cid:134) syssels(cid:132)ttning och d(cid:132)r levnads- standarden (cid:132)r onormalt l(cid:134)g. St(cid:148)d som (cid:132)r avsedda att gynna utvecklingen i denna typ av regioner kan anses vara f(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 92. 3 a. I detta fall kunde st(cid:148)det dock inte anses bidra till att gynna regionens ekonomiska utveck- inte hj(cid:132)lpte investeringar och ling, eftersom st(cid:148)det L 164/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 6. 98 skapandet av arbetstillf(cid:132)llen utan i st(cid:132)llet st(cid:148)ttade frukt- l(cid:148)sa f(cid:148)rs(cid:148)k att h(cid:134)lla f(cid:148)retaget verksamt utan nya omstruk- turerings(cid:134)tg(cid:132)rder. Dock kan man p(cid:134) grundval av undantaget enligt artikel 92. 3 c i f(cid:148)rdraget anse st(cid:148)det vara f(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden eftersom det f(cid:148)ljer gemen- skapens rambest(cid:132)mmelser om statligt unds(cid:132)ttnings- och omstruktureringsst(cid:148)d till f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter (1). Det st(cid:148)d som har beviljats GEA saknar direkt anknytning till den nu presenterade omstruktureringsplanen. Det (cid:132)r dock viktigt att komma ih(cid:134)g att anstr(cid:132)ngningarna f(cid:148)r att (cid:134)terst(cid:132)lla f(cid:148)retagets l(cid:148)nsamhet inleddes omedelbart efter privatiseringen och kommissionens efterf(cid:148)ljande godk(cid:132)n- nande av denna 1992, och att den drastiska plan som nu f(cid:148)resl(cid:134)s bara (cid:132)r en f(cid:148)ljd av att de tidigare mjuka (cid:134)tg(cid:132)rderna inte fick f(cid:148)rv(cid:132)ntad framg(cid:134)ng. D(cid:132)rf(cid:148)r m(cid:134)ste st(cid:148)det ses i ett sammanhang d(cid:132)r den nu presenterade planen (cid:132)r ett slut- ligt f(cid:148)rs(cid:148)k och den mest ambiti(cid:148)sa anstr(cid:132)ngningen f(cid:148)r att (cid:134)terst(cid:132)lla f(cid:148)retagets l(cid:148)nsamhet. Det (cid:132)r ocks(cid:134) viktigt att minnas att den nu f(cid:148)reslagna omstruktureringen genom- f(cid:148)rs utan n(cid:134)got senare ingrepp fr(cid:134)n offentligt h(cid:134)ll. drastiska omstruktureringsplanen f(cid:148)resl(cid:134)r Den nya nedsk(cid:132)rningar av kostnaderna. Dessutom skall enligt planen en betydande kapacitetsminskning genomf(cid:148)ras. Denna minskning (cid:132)r i detta fall n(cid:148)dv(cid:132)ndig enligt punkt i rambest(cid:132)mmelserna, eftersom marknaden f(cid:148)r 3. 2. 2 ii hush(cid:134)llsporslin lider av ett kapacitets(cid:148)verskott till f(cid:148)ljd av en betydande minskning av konsumtionen 1992 och 1993 och den (cid:148)kade penetrationen av importgods (Pano- rama of EU-industry 1997, punkt 9. 20). Den mest bety- dande kostnadsbesparingen erh(cid:134)lls genom att minska personalstyrkan med 43 %, fr(cid:134)n 1 029 till 587 arbetsta- gare. Personalkostnadernas andel av f(cid:148)retagets totala f(cid:148)rs(cid:132)ljning minskar p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt till en sk(cid:132)lig niv(cid:134) p(cid:134) 45 %. Produktionskapaciteten reduceras med 32 %, fr(cid:134)n 23,7 miljoner enheter till 16,1 miljoner enheter. F(cid:148)retaget h(cid:132)nvisar ocks(cid:134) till m(cid:148)jligheten att minska strukturella kostnader s(cid:134)som energikostnaderna. P(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt kan f(cid:148)reta- gets l(cid:148)nsamhet (cid:134)terst(cid:132)llas i enlighet med det som f(cid:148)rut- s(cid:132)tts i punkt 3. 2. 2. I i gemenskapens rambest(cid:132)mmelser ang(cid:134)ende statligt unds(cid:132)ttnings- och omstruktureringsst(cid:148)d till f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter, dvs. huvudsakligen genom f(cid:148)reta- gets egna anstr(cid:132)ngningar och interna (cid:134)tg(cid:132)rder i st(cid:132)llet f(cid:148)r genom yttre faktorer s(cid:134)som h(cid:148)jning av priserna och efter- fr(cid:134)gan, faktorer som f(cid:148)retaget inte kan p(cid:134)verka. Kostnadsminskningarna i kombination med minsk- ningen av produktionsvolymen ger f(cid:148)retaget m(cid:148)jlighet att (cid:134)terst(cid:132)lla sin l(cid:148)nsamhet. Planens uppskattningar om den framtida aff(cid:132)rsoms(cid:132)ttningen grundar sig p(cid:134) medeloms(cid:132)tt- ningen under tidigare (cid:134)r och b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r vara realistiska. Det faktum att GEA f(cid:148)r n(cid:132)rvarande f(cid:148)rhandlar om bety- dande avtal bekr(cid:132)ftar denna hypotes. De uppskattade pris- h(cid:148)jningarna inbegriper endast de normala inflationsfakto- (1) EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12. rerna. Likas(cid:134) verkar prognoserna f(cid:148)r minskning av skulden och anskaffandet av medel realistiska, (cid:132)ven om de grundar sig p(cid:134) yttre faktorer som f(cid:148)retaget inte kan kontrollera. Vad betr(cid:132)ffar minskning av skulderna genom avst(cid:134)ende har de spanska myndigheterna lagt fram bevis f(cid:148)r att kreditgivarna i liknande fall har eftersk(cid:132)nkt upp till 50 % av krediterna. Oberoende konsulter gjorde och bekr(cid:132)ftade v(cid:132)rderingen av tomtmarken och den vinstgi- vande fabriken. Det b(cid:148)r dock konstateras att b(cid:134)de avst(cid:134)- endet fr(cid:134)n fordringarna och den f(cid:148)rs(cid:132)ljning av tomtmark som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande (cid:132)r under f(cid:148)rhandling (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga villkor f(cid:148)r att omstruktureringen skall ha framg(cid:134)ng. Ett annat obestridligt bevis p(cid:134) att f(cid:148)retaget kan (cid:134)terst(cid:132)lla sin l(cid:148)nsamhet (cid:132)r att det har avb(cid:148)jt den nya garantin p(cid:134) 2 500 miljoner pesetas och att f(cid:148)retaget kan finansiera omstruktureringen med egna medel som erh(cid:134)lls genom f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av tomtmark och genom f(cid:148)rfarandet betalningsinst(cid:132)llelse. fr(cid:134)n Samtidigt garantin att de banker som skulle beh(cid:148)va f(cid:148)rse GEA med nya l(cid:134)n under omstruktureringsprocessen har f(cid:148)rtroende f(cid:148)r de (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)retaget kommer att genomf(cid:148)ra. Denna uppfattning bekr(cid:132)ftas av det faktum att ett nytt privat f(cid:148)retag (cid:132)r redo att axla f(cid:148)rvaltningen av GEA och att acceptera den medf(cid:148)ljande f(cid:148)retagsrisken. st(cid:134)endet visar tillskott Vad betr(cid:132)ffar f(cid:148)rh(cid:134)llandet mellan st(cid:148)det och investerarens ekonomiska bidrag m(cid:134)ste konstateras att det har f(cid:148)re- f(cid:148)rekomma ett betydande kommit och kommer att fr(cid:134)n f(cid:148)retaget, genom dess egna ekonomiskt medel. Omstruktureringens kostnader omedelbara uppskattas till 3 500 miljoner pesetas, som t(cid:132)cks helt av f(cid:148)retagets egna ekonomiska medel. Dessa erh(cid:134)lls genom verkst(cid:132)llandet av omstruktureringsplanen som inneh(cid:134)ller anskaffning av medel (f(cid:148)rfarande f(cid:148)r betalningsinst(cid:132)llelse som omvandlas till en betydande minskning av f(cid:148)retagets skulder, f(cid:148)rs(cid:132)ljning av f(cid:148)retagets tomtmark i Vigo och den vinstgivande fabriken). J(cid:132)mf(cid:148)rt med detta ekonomiska tillskott och alla de finansiella anstr(cid:132)ngningar som f(cid:148)re- taget m(cid:134)ste g(cid:148)ra, kan st(cid:148)det p(cid:134) 983 miljoner pesetas anses vara l(cid:134)gt. Det (cid:132)r dessutom viktigt att beakta de sociala (cid:134)terverkning- arna och det faktum att GEA (cid:132)r ett av de viktigaste f(cid:148)retagen som skapar syssels(cid:132)ttning i en drabbad region enligt artikel 92. 3 a. GEA (cid:132)r den n(cid:132)st st(cid:148)rsta arbetsgivaren inom industrin i regionen, efter Citro(cid:137)n. Om f(cid:148)retaget f(cid:148)rsvinner skulle detta samtidigt f(cid:148)ra med sig att viktiga industriella verksamheter i regionen f(cid:148)rsvann och ge upphov till en kedjereaktion, eftersom m(cid:134)nga av GEA:s underleverant(cid:148)rer utan tvivel ocks(cid:134) skulle tvingas sluta. Den omst(cid:132)ndighet att 500 industrianst(cid:132)llda (av ursprung- ligen 1 029) f(cid:134)r beh(cid:134)lla sin arbetsplats och sin k(cid:148)pkraft utan att detta f(cid:148)ruts(cid:132)tter framtida statligt st(cid:148)d (de spanska staten inte myndigheterna har officiellt bekr(cid:132)ftat att f(cid:148)retaget kommer att bevilja GEA mer st(cid:148)d) och att 9. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 164/35 forts(cid:132)ttningsvis kan anlita sina underleverant(cid:148)rer, som p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt (cid:132)ven kan beh(cid:134)lla sin k(cid:148)pkraft, (cid:132)r n(cid:134)got som kommissionen m(cid:134)ste beakta vid analysen av vilka f(cid:148)ljder bibeh(cid:134)llandet av ett f(cid:148)retag s(cid:134)som GEA har f(cid:148)r den ekonomiska utvecklingen i en region som Vigo som omfattas av artikel 92. 3 a. I motsats till de spanska myndigheternas uppfattning borde en separat anm(cid:132)lan ha gjorts ang(cid:134)ende st(cid:148)det. Kommissionens beslut om godk(cid:132)nnande av dekret 309/ 95, som utg(cid:148)r den r(cid:132)ttsliga grunden f(cid:148)r garantierna, fast- st(cid:132)llde uttryckligen skyldigheten att underr(cid:132)tta separat om unds(cid:132)ttningsst(cid:148)d som beviljats stora f(cid:148)retag. Detta krav f(cid:148)rekom (cid:132)ven i artikel 8. 5 i dekretet. Det (cid:132)r vidare viktigt att minnas att kommissionen s(cid:132)kert inte skulle mots(cid:132)tta sig beviljandet av ett nytt st(cid:148)d till den investerare som tar (cid:148)ver f(cid:148)retagets tillg(cid:134)ngar om GEA g(cid:148)r konkurs, f(cid:148)rutsatt att det nya st(cid:148)det omfattas av tidigare godk(cid:132)nda st(cid:148)dordningar och att st(cid:148)dbeloppet inte (cid:148)ver- skrider de maximigr(cid:132)nser som godk(cid:132)nts f(cid:148)r Vigoregionen som omfattas av artikel 92. 3 a. I ett s(cid:134)dant fall kan den nya investerare som tar (cid:148)ver GEA f(cid:134) upp till 60 % regio- nalst(cid:148)d f(cid:148)r investeringen. De regionala myndigheterna anser att ett s(cid:134)dant f(cid:148)rfarande inte kan till(cid:132)mpas i det ber(cid:148)rda fallet, inte bara p(cid:134) grund av politiska och sociala orsaker, utan ocks(cid:134) eftersom f(cid:148)retaget under tiden mister sina kunder och med dem alla m(cid:148)jligheter att (cid:134)terst(cid:132)lla l(cid:148)nsamheten. St(cid:148)det, som slutligen uppgick till 983 miljoner pesetas, representerade dock bara 30 % av de totala omstruktureringskostnaderna p(cid:134) 3 500 miljoner pesetas. Denna st(cid:148)dniv(cid:134) (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r mycket l(cid:132)gre (cid:132)n den niv(cid:134) som skulle beviljas i fr(cid:134)ga om en ny investering, och de sociala (cid:134)terverkningarna (cid:132)r mycket lindrigare. Det finns ocks(cid:134) sk(cid:132)l att minnas att GEA:s marknadsandel (cid:132)r relativt liten. P(cid:134) den spanska marknaden har GEA haft en andel p(cid:134) i genomsnitt 11,6 % under de senaste fem (cid:134)ren och p(cid:134) gemenskapsmarknaden har andelen n(cid:134)tt upp till 0,64 % under samma period. Man kan allts(cid:134) inte s(cid:132)ga att st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rderna till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r GEA skulle ha stor (cid:134)terverkan inom den gemensamma marknaden. Likas(cid:134) m(cid:134)ste man beakta att de spanska myndigheterna bekr(cid:132)ftade att de regionala myndigheterna hade tagit till- baka erbjudandet om garantin p(cid:134) 2 500 miljoner pesetas och att de regionala myndigheterna, efter sitt l(cid:148)fte i april 1997 om att s(cid:132)rskilt anm(cid:132)la varje st(cid:148)d som i framtiden beviljas GEA, officiellt bekr(cid:132)ftade genom en skrivelse av den 22 maj 1997 att de inte kommer att bevilja f(cid:148)retaget n(cid:134)got som helst nytt statligt finansieringsst(cid:148)d. Genom detta garanteras att GEA m(cid:134)ste agera p(cid:134) marknaden p(cid:134) samma s(cid:132)tt som vilket som helst privat f(cid:148)retag. Man kan d(cid:132)rf(cid:148)r utesluta framtida snedvridningar av konkurrensen genom ingrepp som finansierats med offentliga medel. VII Det unds(cid:132)ttningsst(cid:148)d i form av garantier f(cid:148)r att t(cid:132)cka krediter till ett v(cid:132)rde av 700 miljoner pesetas och l(cid:148)ne- kostnader till ett v(cid:132)rde av 350 miljoner pesetas, vilket beviljades 1995 i v(cid:132)ntan p(cid:134) att f(cid:148)rfarandet som hade inletts enligt artikel 93. 2 skulle slutf(cid:148)ras, utg(cid:148)r ocks(cid:134) st(cid:148)d enligt artikel 92. 1. Trots att st(cid:148)det formellt sett (cid:132)r illegalt, kan det godk(cid:132)nnas vad inneh(cid:134)llet betr(cid:132)ffar, eftersom det har hj(cid:132)lpt f(cid:148)retaget att uppr(cid:132)tth(cid:134)lla sin verksamhet i v(cid:132)ntan p(cid:134) att kommis- sionen fattar ett slutligt beslut inom ramen f(cid:148)r det f(cid:148)rfa- rande som inletts enligt artikel 93. 2. Det finns liknande tidigare fall d(cid:132)r kommissionen har godk(cid:132)nt denna typ av unds(cid:132)ttningsst(cid:148)d (t. ex. fallet Nino Textile, st(cid:148)d nr 540/95, skrivelse SG(93) D/16433, av den 5 oktober 1993) med motiveringen att det ber(cid:148)rda f(cid:148)retaget inte skulle klara sig ekonomiskt utan statligt st(cid:148)d och tvingas g(cid:148)ra konkurs i v(cid:132)ntan p(cid:134) att kommissionen fattar sitt slutliga beslut. S(cid:134)som villkor f(cid:148)r godk(cid:132)nnandet g(cid:132)ller dock att unds(cid:132)tt- ningsst(cid:148)det m(cid:134)ste f(cid:148)lja gemenskapens rambest(cid:132)mmelser om statligt unds(cid:132)ttnings- och omstruktureringsst(cid:148)d till f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter. I det aktuella fallet uppfylls detta villkor eftersom st(cid:148)det grundar sig p(cid:134) en tidigare godk(cid:132)nd st(cid:148)dordning som i sin tur rambest(cid:132)mmelserna. Garantin skulle ursprungligen g(cid:132)lla i sex m(cid:134)nader, enligt vad som kr(cid:132)vs i rambest(cid:132)mmelserna. Eftersom kommis- sionen inte kunde fatta sitt slutgiltiga beslut inom denna tid p(cid:134) grund av omstruktureringsplanens komplexitet och behoven av att komplettera den, f(cid:148)rl(cid:132)ngde de spanska myndigheterna garantin till juni 1997. Det (cid:132)r ocks(cid:134) viktigt att komma ih(cid:134)g att de spanska myndigheterna uttryckligen f(cid:148)rband sig att se till att garantin inte fort- s(cid:132)tter att g(cid:132)lla efter att kommissionens f(cid:148)rfarande har slutf(cid:148)rts. f(cid:148)ljer VIII Med beaktande av att GEA kan (cid:134)terst(cid:132)lla sin l(cid:148)nsamhet genom de drastiska omstrukturerings(cid:134)tg(cid:132)rderna och att f(cid:148)retaget (cid:132)r bel(cid:132)get i en region enligt artikel 92. 3 a, kan b(cid:134)de garantin som beviljades 1992 och som avvecklades med en betalning p(cid:134) 983 miljoner pesetas 1994, och unds(cid:132)ttningsst(cid:148)det p(cid:134) 1 050 miljoner pesetas godk(cid:132)nnas med h(cid:132)nvisning till undantaget i artikel 92. 3 c, i f(cid:148)rening med gemenskapens rambest(cid:132)mmelser om statligt unds(cid:132)tt- nings- och omstruktureringsst(cid:148)d till f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter. Eftersom GEA har erh(cid:134)llit st(cid:148)d med anledning av f(cid:148)reta- gets privatisering 1991 m(cid:134)ste dock godk(cid:132)nnandet (cid:134)tf(cid:148)ljas av strikta villkor. En mycket strikt h(cid:134)llning m(cid:134)ste intas i fr(cid:134)ga om nya statliga st(cid:148)d till f(cid:148)retaget. D(cid:132)rf(cid:148)r kommer de spanska myndigheterna att underr(cid:132)ttas om att allt nytt statligt st(cid:148)d till f(cid:148)retaget kommer att anses vara of(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden och i strid med de spanska myndigheternas l(cid:148)fte, och ett s(cid:134)dant nytt st(cid:148)d p(cid:134)verkar f(cid:148)ljaktligen det st(cid:148)d som godk(cid:132)nns genom detta beslut. L 164/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 6. 98 H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Den garanti p(cid:134) 1 620 miljoner pesetas som beviljades 1992 och som (cid:134)r 1994 avvecklades genom en betalning p(cid:134) 983 miljoner pesetas, liksom garantierna p(cid:134) 1 050 miljoner pesetas som de spanska myndigheterna beviljade Grupo de Empresas (cid:214)lvarez (GEA) (cid:134)r 1996, utg(cid:148)r olagligt st(cid:148)d enligt artikel 93. 3 i EG-f(cid:148)rdraget, eftersom de inte anm(cid:132)lts till kommissionen innan de l(cid:132)mnades. St(cid:148)den f(cid:148)ljer dock gemenskapens rambest(cid:132)mmelser om statligt unds(cid:132)ttnings- och omstruktureringsst(cid:148)d till f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter och (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r f(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden enligt artikel 92. 3 c i EG-f(cid:148)rdraget och artikel 61. 3 c i EES-avtalet, f(cid:148)rutsatt att de spanska myndighe- terna efterlever sitt l(cid:148)fte avgivet i en skrivelse av den 22 maj 1997 och avst(cid:134)r fr(cid:134)n att i framtiden bevilja f(cid:148)re- taget n(cid:134)got nytt st(cid:148)d och fullt ut genomf(cid:148)r den godk(cid:132)nda omstruktureringsplanen. Fram till och med den 31 december (cid:134)r 2000 skall de spanska myndigheterna varje halv(cid:134)r f(cid:148)rse kommissionen med rapporter om hur genomf(cid:148)randet av omstrukturer- tillsammans med ekonomiska ingsplanen framskrider resultatr(cid:132)kning) s(cid:134) att uppgifter om GEA (aff(cid:132)rsplan, kommissionen kan kontrollera om planens uppskatt- ningar h(cid:134)ller och om de spanska myndigheterna uppfyller sitt l(cid:148)fte att inte bevilja n(cid:134)got ytterligare statligt st(cid:148)d till f(cid:148)retaget. Rapporterna skall framl(cid:132)ggas f(cid:148)r kommissionen halv(cid:134)rsvis senast i mars och oktober. Artikel 2 De spanska myndigheterna skall inom tv(cid:134) m(cid:134)nader fr(cid:134)n tillk(cid:132)nnagivandet av detta beslut informera kommissionen om de (cid:134)tg(cid:132)rder som har vidtagits f(cid:148)r att efterkomma det. Artikel 3 Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 15 juli 1997. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Emma BONINO Ledamot av kommissionen


title: Résolution sur "Les communications commerciales dans le marché intérieur - Livre vert de la Commission" (COM(96) 0192 C4-0365/96)

eurovoc_concepts:
advertising
free movement of goods
freedom to provide services
marketing
sales promotion
single market
sponsorship

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 2554/97 by Simon MURPHY to the Commission. Laying hens

eurovoc_concepts:
alternative agricultural production
animal welfare
egg
intensive livestock farming
labelling
laying poultry
protection of animals

text: 11. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 76/125 Euroopan yhteiso¤n perustamissopimuksen 126 artiklan mukaisesti koulutusja¤rjestelmien ja¤rjesta¤minen ja opetuksen sisa¤lto¤ on kuitenkin ta¤ysin ja¤senvaltioiden vastuulla. (1) EYVL L 199, 6. 8. 1977. (98/C 76/238) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2554/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Simon Murphy (PSE) (15. heina¤kuuta 1997) Aihe: Munivat kanat Olemme ka¤sitta¤neet, etta¤ pa¤a¤osasto VI aikoo piakkoin julkistaa kauan odotetun ehdotuksen, jolla on tarkoitus muuttaa ha¤keissa¤ pidetta¤vien kanojen va¤himma¤isvaatimuksista annettua direktiivia¤ 88/166/ETY (1). Ehdotuk- seen sisa¤ltyy lisa¤ksi standardeja, jotka koskevat vaihtoehtoisissa munantuotantoja¤rjestelmissa¤ pidetta¤via¤ kanoja. Voiko komissaari ta¤ssa¤ yhteydessa¤ ilmoittaa, minka¤ vuoksi ja¤senvaltiot keskustelevat siipikarjaa ka¤sitteleva¤ssa¤ komiteassa toisesta ehdotuksesta, jolla on tarkoitus muuttaa asetuksessa 1274/91 (2) (jota on muutettu asetuksella 2401/95 (3)) ilmoitettuja munantuotantoja¤rjestelmien kriteereja¤, jolloin on mahdollista tehda¤ pa¤a¤to¤s, joka syrja¤ytta¤a¤ direktiiviin 88/166/ETY tehta¤va¤ksi aiotut muutokset, ja¤tta¤a¤ huomioimatta hyvinvointiin liittyva¤t vaatimukset, parlamentin mielipiteen ja joka toisi esiin ainoastaan teollisuuden vaatimukset? (1) EYVL L 74, 19. 3. 1988, s. 83. (2) EYVL L 121, 16. 5. 1991, s. 11. (3) EYVL L 246, 13. 10. 1995, s. 6. Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (1. elokuuta 1997) Komissio on todellakin ilmoittanut aikovansa esitella¤ neuvostolle kesa¤lomien ja¤lkeen kertomuksen tieteellisesta¤ kehityksesta¤, joka koskee eri tuotantoja¤rjestelmissa¤ kasvatettujen munivien kanojen hyvinvointia, ja liitta¤a¤ mahdollisesti mukaan asetuksen munivien kanojen hyvinvoinnista. Ta¤lla¤ hetkella¤ siipikarjanlihan ja munien hallintokomitean yhteydessa¤ ka¤yta¤va¤t keskustelut koskevat eri tuotantoja¤rjestelmissa¤ kasvatettujen kanojen munien merkitsemissa¤a¤nto¤ja¤ seka¤ joka ja¤rjestelma¤ssa¤ (laidun-, ha¤kki- tai kerrosritila¤kanalat) noudatettavia perusteita. Na¤ma¤ keskustelut eiva¤t ennakoi milla¤a¤n lailla komission kantaa syksylla¤ julkaistavassa kertomuksessa. On selva¤a¤, etta¤ asetuksessa (ETY) › 1274/91 sa¤a¤dettyjen munien yksityiskohtaisten merkitsemissa¤a¤nto¤jen osalta on otettava huomioon eri tuotantoja¤rjestelmia¤ koskevan direk- tiivin 88/166/ETY kaikki tulevat muutokset. (98/C 76/239) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2555/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Michael Elliott (PSE) (15. heina¤kuuta 1997) Aihe: Ela¤vien ela¤inten kuljetus Milloin komissio aikoo ehdottaa korkeamman tasoisia tarkkoja ma¤a¤ra¤yksia¤ ela¤vien ela¤inten kuljetuksiin ka¤ytetta¤ville kuljetusajoneuvoille esitta¤ma¤lla¤ esimerkiksi vaatimuksen, jonka mukaan ta¤llaisten ajoneuvojen kalustoon on kuuluttava juomalaitteet? Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (1. elokuuta 1997) Komissio esitteli neuvostolle heina¤kuussa 1997 ehdotuksen ela¤inten kuljetukseen ka¤ytettyihin maantieajoneu- voihin sovellettavista lisa¤vaatimuksista yli kahdeksan tuntia kesta¤villa¤ matkoilla (1)


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1357/97 DE LA COMMISSION du 15 juillet 1997 fixant les prix représentatifs et les droits additionnels à l'importation dans les secteurs de la viande de volaille et des oeufs ainsi que pour l'ovalbumine et modifiant le règlement (CE) n° 1484/95

eurovoc_concepts:
import
originating product
poultrymeat
representative price
third country


title: Comunicazione della Commissione al Consiglio e al Parlamento europeo sugli sviluppi delle relazioni con la Turchia

eurovoc_concepts:
EU relations
Türkiye
cooperation policy
customs union

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE •ir -tz Bruxelles, 15. 07. 1997 COM(97)394 def. COMUNICAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO E AL PARLAMENTO EUROPEO sugli sviluppi delle relazioni con la Turchia COMUNICAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO E AL PARLAMENTO EUROPEO sugli sviluppi delle relazioni con la Turchia Introduzione 1. Il 6 marzo 1995, il Consiglio di associazione UE/Turchia ha preso una decisione in merito all'attuazione della fase finale dell'unione doganale e ha adottato una risoluzione sullo sviluppo della cooperazione tra l'UE e la Turchia in diversi settori. La Comunità, inoltre, ha rilasciato una dichiarazione sulla ripresa della cooperazione finanziaria con la Turchia. Al tempo stesso, l'UE ha accettato di avviare i negoziati di adesione con Cipro sei mesi dopo la conclusione della Conferenza intergovernativa, tenendo conto dei suoi risultati. Il 24 marzo 1997, in occasione della riunione informale di Apeldoorn, il Consiglio ha invitato la Commissione a presentare una comunicazione sui futuri sviluppi delle relazioni tra l'Unione europea e la Turchia nel contesto dell'unione doganale entrata in vigore il 31 dicembre 1995. La presente comunicazione risponde all'invito e riflette la posizione del Consiglio di associazione del 29 aprile 1997, che ha ribadito che la Turchia può entrare a far parte dell'Unione europea e sarà giudicata in base agli stessi standard e criteri oggettivi applicati per tutti gli altri paesi. Le iniziative proposte nella presente comunicazione tengono pienamente conto di detta posizione. 2. I più recenti sviluppi politici ed economici delle relazioni con la Turchia vengono esaminati nel capitolo 2 della relazione Agenda 2000. La presente comunicazione prende in esame proposte destinate a sviluppare le relazioni UE-Turchia al di là di quanto già fatto grazie all'unione doganale. L'unione doganale, che sta dando risultati soddisfacenti, ha segnato un importante progresso nelle relazioni tra l'UE e la Turchia e assicura una solida base per ulteriori sviluppi. Orientamenti 3. Visto che la Turchia può entrare a far parte dell'UE, come confermato dall'Unione al Consiglio di associazione il 29 aprile 1997, che è diventata un importante partner dopo l'entrata in vigore dell'unione doganale e che è membro attivo del partenariato euromediterraneo, l'Unione europea dovrebbe continuare a sostenere gli sforzi del paese per risolvere i suoi problemi e portare avanti il processo d'integrazione con l'UE. L'accordo di associazione e l'unione doganale gettano le basi per lo sviluppo di relazioni politiche ed economiche sempre più strette. In tale contesto, l'UE attribuisce particolare importanza al rafforzamento del processo di democratizzazione e alla tutela dei diritti dell'uomo in Turchia, all'instaurazione di relazioni di buon vicinato tra Grecia e Turchia, al rispetto dei principi del diritto internazionale e ad una soluzione equa e duratura della questione cipriota. 1- 4. In questo contesto, la Commissione ritiene che l'Unione europea dovrebbe seguire una politica di ampio respiro per rafforzare le relazioni tra l'UE e la Turchia. Il presente documento contiene varie proposte in tal senso, alcune delle quali dovranno essere finanziate, almeno nella fase iniziale, sul bilancio della Comunità; in mancanza di un finanziamento, infatti, la maggior parte delle proposte non potrà essere attuata. Secondo la Commissione, lo speciale regolamento finanziario che accompagnerà l'unione doganale dovrebbe essere adottato in via prioritaria in modo che la Turchia possa adeguare il suo settore industriale alla nuova situazione concorrenziale creata dall'unione doganale e migliorare i suoi collegamenti infrastrutturali con l'UE, riducendo al tempo stesso il divario tra la sua economia e quella della Comunità. La Commissione spera inoltre che siano creati i presupposti per un uso ottimale dei finanziamenti messi a disposizione per la Turchia dallo strumento di cooperazione MEDA. 5. Le proposte presentate nella comunicazione riguardano i seguenti settori: - consolidamento dell'unione doganale; - servizi; - telecomunicazioni e società dell'informazione; - agricoltura; - diritti dell'uomo e questioni umanitarie; - riapertura del dialogo macroeconomico; - cooperazione e investimenti nel settore industriale; - cooperazione nel settore ambientale; - cooperazione nel settore della politica di protezione dei consumatori; - cooperazione regionale e transfrontaliera; - partecipazione ai programmi comunitari; - cooperazione nel settore della giustizia e degli affari interni. Consolidamento dell'unione doganale 6. L'unione doganale potrebbe essere consolidata attraverso l'adozione di un programma di sostegno all'armonizzazione della normativa industriale (norme, valutazione di conformità e politica della qualità, concorrenza), l'avvio di negoziati sugli appalti pubblici, un'accelerazione del processo di armonizzazione delle politiche doganali e commerciali e una maggiore collaborazione con la Turchia nei settori direttamente collegati all'unione doganale. Queste iniziative dovrebbero essere accompagnate da una congrua assistenza in campo tecnico e finanziario per migliorare la competitività dell'industria turca e consentire al paese di integrarsi pienamente nel mercato intemo per quanto riguarda la libera circolazione delle merci. L'unione doganale dovrebbe - 2- essere estesa ai servizi e progressivamente anche alla libera circolazione dei prodotti agricoli. 7. Il processo di consolidamento potrebbe essere realizzato grazie: - alla fornitura di assistenza tecnica e ad una stretta cooperazione con le amministrazioni e le istituzioni turche (il sottosegretariato per il commercio i controlli e estero, migliorare funzionamento dell 'unione doganale; le strutture al fine di garantire un efficace il tesoro, altri ministeri) per potenziare le dogane, - alla fornitura di assistenza tecnica per contribuire alla riforma del quadro giuridico/commerciale e creare un contesto più favorevole agli investimenti. In questo modo dovrebbero essere favoriti sia gli investimenti interni che quelli esteri; - alla partecipazione turca al sistema paneuropeo delle norme di origine per i industriali, alla convenzione sul transito e alla convenzione sul prodotti documento amministrativo unico per assicurare la compatibilità di tutti i nostri accordi commerciali; - al miglioramento dei meccanismi di consultazione in settori in cui la Turchia accetta l'acquis comunitario (politica commerciale, negoziazione di accordi commerciali, politica della concorrenza, proprietà intellettuale, normativa in campo ambientale, industriale e in materia di norme); - queste azioni dovrebbero essere accompagnate dalla conclusione di negoziati per accordi commerciali tra la Turchia e i paesi dell'Europa centrale e orientale e del Mediterraneo. La Commissione e gli Stati membri dovrebbero fornire sostegno tecnico e politico per contribuire alla conclusione di tale processo. Servizi 8. La liberalizzazione dei servizi porterà vantaggi reciproci e coinvolgerà maggiormente la società turca nel processo di modernizzazione del paese e nello sviluppo di legami più stretti con l'UE. 9. Nel settore dei servizi, l'articolo 5 del GATS consente la conclusione di accordi preferenziali sulla liberalizzazione bilaterale dei servizi tra due membri dell'OMC, purché tale liberalizzazione copra sostanzialmente tutti i settori e tutti gli aspetti degli scambi di servizi. Considerati i rispettivi punti di partenza, la liberalizzazione del settore dei servizi richiederà alla Turchia uno sforzo maggiore rispetto a quello importante contributo alla riforma e alla necessario all'UE ma costituirà un modernizzazione dell'economia. Sarà necessario effettuare un'attenta analisi per individuare l'ulteriore liberalizzazione dei servizi e per assicurare la piena conformità al GATS. aggiuntivi che può comportare i vantaggi specifici - Si propone dì avviare negoziati per una progressiva liberalizzazione dei servizi tra l'UE e la Turchia. -3 Telecomunicazioni e società dell'informazione lO. La Turchia è attualmente impegnata nella modernizzazione dei sistemi avanzati di comunicazione e d'informazione. Si deve ancora adottare una normativa conforme agli in materia di telecomunicazioni : impegni assunti dalla Turchia nell'ambito del GATT - l'Unione europea potrebbe contribuire alla preparazione di una normativa armonizzata con quella UE. L'integrazione della Turchia nella società dell 'informazione dovrebbe essere favorita facendo partecipare il paese alle reti transeuropee di telecomunicazioni e associando i ricercatori, i laboratori, le imprese e gli altri organismi turchi alle attività di R&S collegate alla società dell 'informazione. Agricoltura 11. Nell'ambito dell'accordo per l'unione doganale, l'UE e la Turchia si sono impegnate a realizzare la libera circolazione dei prodotti agricoli. La Turchia dovrà adeguare la propria politica agraria in maniera da adottare le misure necessarie a garantire la libertà di circolazione dei prodotti agricoli. Finora, però, si sono fatti pochi progressi. È stato siglato un accordo commerciale che prevede concessioni reciproche per i prodotti agricoli. Un'ulteriore liberalizzazione degli scambi di prodotti agricoli sarà vantaggiosa da un punto di vista economico, considerati in particolare la rapida crescita economica della Turchia e i vantaggi che comporterebbe la preferenza per i prodotti UE. Entrambe le parti si rendono conto della necessità di attuare un'ambiziosa politica di liberalizzazione per superare difficoltà considerevoli, comprese le differenze tra le strutture agricole della Turchia e dell'UE. 12. Per raggiungere tale obiettivo si propone di: - fornire assistenza tecnica e finanziaria per contribuire alla ristrutturazione dell'agricoltura turca, che non è in grado di sfruttare appieno il suo potenziale, e aiutare la Turchia ad adeguare la sua politica agricola, come indicato più sopra; - favorire, tenendo conto delle peculiarità delle strutture agricole turche, la trasposizione in Turchia dell'acquis comunitario in settori quali l'organizzazione dei mercati, la politica rurale, le norme tecniche e fìtosanitarie e le altre questioni veterinarie; - proseguire i negoziati per un ulteriore reciproco miglioramento dell 'accesso ai mercati. Diritti dell'uomo e questioni umanitarie 13. Andrebbe avviata una vasta cooperazione nel settore dei diritti dell'uomo per garantire lo sviluppo della società civile e dello Stato di diritto in Turchia. 14. Tale cooperazione potrebbe manifestarsi sotto varie forme: - una vasta collaborazione con le ONG europee e soprattutto turche impegnate a favore della difesa dei diritti dell 'uomo, dell 'assistenza umanitaria, della libertà di espressione e dello sviluppo della società civile in Turchia, nonché nell 'osservazione della situazione relativa al rispetto dei diritti dell 'uomo; - una cooperazione con il governo turco a sostegno dei suoi sforzi per garantire il rispetto delle convenzioni internazionali pertinenti, per elaborare e attuare una normativa interna adeguata e per formare i funzionari pubblici, compresi quelli di polizia, in settori collegati al rispetto dei diritti umani; - una più intensa cooperazione tale contesto, le questioni essere incoraggiate ad agevolare l'arrivo dell 'assistenza umanitaria tra l'UE e la Turchia per turche dovrebbero le autorità In umanitarie. maggiormente delle ONG nelle regioni limitrofe. Riapertura del dialogo macroeconomico 15. La riapertura del dialogo macroeconomico con favorita dall'attuazione di sane politiche macroeconomiche e di riforme strutturali in settori quali la sicurezza sociale, l'agricoltura, la privatizzazione e la ristrutturazione, le infrastrutture, lo sviluppo delle risorse umane ed energetiche. La Commissione dovrebbe sostenere queste riforme fornendo assistenza tecnica e finanziaria. la società dell'informazione, la Turchia sarebbe Cooperazione e investimenti nel settore industriale ló. Per favorire la crescita economica e aumentare il livello dei redditi, la Turchia sta cercando di migliorare la sua competitività in vari settori e i suoi sforzi saranno sostenuti dalla promozione della cooperazione industriale e degli investimenti. settore compreso l'innovazione, la cooperazione - Si propone di potenziare e in settori quali la qualità dei tecnologie delle il prodotti l'accesso dell 'informazione. Sono necessarie misure aggiuntive per favorire delle società, in particolare delle piccole e medie imprese, agli strumenti d'informazione in modo che esistenti e alla cooperazione commerciale possano affrontare le sfide dell 'unione doganale e le condizioni commerciali in continua evoluzione nelle regioni del Mediterraneo e del Mar Nero. Il sostegno allo sviluppo del settore privato dovrebbe favorire uno sviluppo sostenibile ed equilibrato, degli la modernizzazione investimenti. la promozione e Cooperazione nel settore ambientale 17. Sono necessari miglioramenti anche nel settore ambientale, in particolare per quanto riguarda la promozione di uno sviluppo sostenibile e l'integrazione di problematiche ambientali in altri settori economici. - Si propone di potenziare la cooperazione nel settore ambientale per una crescita economica sostenibile e lo sviluppo sociale, prestando favorire la necessaria attenzione alla qualità dell 'ambiente, alla protezione della salute della popolazione e ali 'uso razionale delle risorse naturali. -6 Cooperazione nel settore della politica di protezione dei consumatori 18. Le politiche dei consumatori e la protezione della loro salute sono fattori di crescente importanza nelle relazioni UE-Turchia, soprattutto perché l'unione doganale apre nuove prospettive agli scambi. - Si propone di fornire assistenza tecnica e finanziaria alle autorità turche per la creazione di un sistema simile a quello per lo scambio rapido di informazioni in funzione nell'UE. Il sistema turco potrebbe essere collegato al sistema UE non appena il Consiglio adotterà decisioni in merito. Cooperazione regionale e transfrontaliera 19. Lo sviluppo della cooperazione nel Mar Nero favorirà la stabilità e la prosperità nella regione. In linea con l'impostazione adottata per le altre iniziative regionali, la Commissione promuove la cooperazione regionale e transfrontaliera nella zona del Mar Nero mediante strumenti appropriati, compresi i programmi di sostegno per i paesi partner della regione. Partecipazione ai programmi comunitari 20. 11 Parlamento europeo e il Consiglio stanno esaminando la proposta della Commissione riguardante la partecipazione della Turchia ai programmi Leonardo, Socrates e Gioventù per l'Europa III. I ricercatori, i laboratori, le imprese e gli altri organismi turchi sono autorizzati a partecipare ai progetti di ricerca nell'ambito del 4° programma quadro di RST. 21. Si propone di invitare la Turchia a partecipare agli altri programmi comunitari soprattutto nel settore della gioventù, della cultura, dell'istruzione, della formazione, della ricerca, delle PMI, dell'ambiente, delle dogane, dell'imposizione indiretta e dell'estensione delle reti transeuropee. - Una decisione di principio sulla partecipazione della Turchia ai programmi comunitari potrebbe essere inclusa in un protocollo addizionale ali 'accordo di associazione. Le condizioni di partecipazione sarebbero negoziate per ciascun programma. Almeno nei primi anni, una parte del contributo turco potrebbe essere coperta dall 'assistenza finanziaria MEDA o, una volta adottato, dal regolamento per Vassistenza finanziaria speciale. Cooperazione nel settore della giustizia e degli affari interni 22. Si dovrebbe prendere in considerazione un rafforzamento della cooperazione a livello di polizia e autorità doganali per lottare contro il traffico di droga, la criminalità organizzata e il riciclaggio di denaro sporco, nonché a livello giudiziario per affrontare le questioni civili e penali e i problemi dell'immigrazione. - La risoluzione del Consiglio di associazione dell'ottobre 1995 ha fornito un quadro istituzionale per tale cooperazione; essa prevede inoltre a intervalli regolari vertici a livello K4 e vertici tra la Turchia, la presidenza e la Commissione, nonché vertici ministeriali. - // Consiglio potrebbe decidere di autorizzare il finanziamento di azioni nel settore della giustizia e degli affari interni nel contesto del programma di cooperazione finanziaria con la Turchia. Conclusione 23. La Commissione ritiene che, confermando l'ammissibilità della Turchia all'adesione all'UE e dichiarando che sarà giudicata in base agli stessi criteri e standard oggettivi applicati per gli altri paesi, il Consiglio di associazione abbia dato nuovo slancio alle relazioni UE-Turchia. 24. 11 miglioramento delle relazioni UE-Turchia dipenderà dai progressi ottenuti dalla Turchia in vari settori. In campo politico occorre approfondire il processo di democratizzazione, migliorare le relazioni con la Grecia, far rispettare i principi del diritto internazionale e prendere disposizioni per raggiungere, per quanto riguarda il rispetto dei diritti dell'uomo, livelli accettabili per la comunità internazionale. I diritti dell'uomo e i principi dello Stato di diritto vanno rispettati, specialmente nell'ambito della lotta contro il terrorismo e della ricerca di una soluzione pacifica al problema che la Turchia sta affrontando nel sud-est, dove vige ancora lo stato di emergenza. La Turchia, inoltre, dovrebbe contribuire attivamente a risolvere in modo equo e duraturo la questione di Cipro in conformità delle pertinenti risoluzioni dell'ONU. 25. Malgrado il notevole dinamismo del settore privato turco, occorrono riforme economiche e una politica volta ad assicurare la stabilità delle finanze pubbliche e dei prezzi, nonché una politica monetaria che favorisca una crescita sostenibile dell'economia e dell'occupazione. È opportuno proseguire sulla strada delle riforme in agricoltura e nel settore statale; l'ammodernamento delle infrastrutture fisiche e sociali del paese costituisce inoltre un'importante sfida finanziaria e amministrativa. 26. 01tre ai miglioramenti auspicati in questi settori, le iniziative proposte nella presente comunicazione dovrebbero consentire all'UE e alla Turchia di integrarsi maggiormente, a vantaggio di tutti i loro cittadini, rafforzando i legami istituiti dall'accordo di associazione e dall'unione doganale. Ciò comporterà maggiore stabilità, sicurezza e prosperità per l'UE e la Turchia e aiuterà quest'ultima a realizzare la sua vocazione europea. 27. SÌ invita il Consiglio ad approvare gli orientamenti contenuti nella presente comunicazione. - 8- Scheda finanziaria Non applicabile a questo stadio Tutte le iniziative basate sulle raccomandazioni della presente comunicazione saranno finanziate dagli strumenti comunitari esistenti, segnatamente l'assistenza finanziaria speciale alla Turchia per sostenere l'unione doganale e lo strumento MEDA. Impatto della proposta sulle PMI La proposta presenta implicazioni positive per le PMI, in quanto: • ne favorirà la partecipazione agli scambi e alla cooperazione; • agevolerà contatti e scambi di informazioni tra le PMI di entrambe le parti. /ò ISSN 0254-1505 COM(97) 394 def. DOCUMENTI IT 11 N. di catalogo : CB-CO-97-402-IT-C ISBN 92-78-23482-6 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo //


title: Concurrence équitable en Europe.

eurovoc_concepts:
audiovisual production
video cassette


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2553/97 do Deputado Mihail PAPAYANNAKIS à Comissão. Protecção das florestas da Comunidade contra os incêndios

eurovoc_concepts:
EU financing
Greece
action programme
fire protection
forest conservation
forestry policy