title: Rapport till Europaparlamentet, rådet samt Ekonomiska och sociala kommittén om europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (artikel 17 i rådets förordning nr 1360/90 av den 7 maj 1990)

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
European Training Foundation
activity report
operation of the Institutions
vocational training

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 18. 07. 1997 KOM(97) 379 slutlig RAPPORT TILL EUROPAPARLAMENTET, RÄDET SAMT EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OM EUROPEISKA YRKESUTBILDNINGSSTIFTELSEN (ARTIKEL 171 RÅDETS FÖRORDNING NR 1360/90 AV DEN 7 MAJ 1990) (framlagt av kommissionen) 1. INLEDNING 2. STIFTELSENS BAKGRUND, SYFTEN OCH ROLL 2. 1 Den politiska bakgrunden 2. 2 Syften och uppgifter 3. STIFTELSENS INRÄTTANDE, ORGANISATION OCH VERKSAMHET 3. 1 Inrättande och infrastruktur 3. 2 Beslutsfattande och intern organisation 3. 3 Arbetsmetoder och verksamhet 3. 4 Finansiella resurser och utgifter 4. UTVÄRDERING AV EUROPEISKA YRKESUTBILDNINGSSTIFTELSEN 4. 1 Ram för och syften med utvärderingen 4. 2 Resultat, slutsatser och rekommendationer från de som har gjort utvärderingen 4. 3 Uppföljning av utvärderingen 5. FRAMTIDSUTSIKTER FÖR EUROPEISKA YRKESUTBILDNINGSSTIFTELSEN 5. 1 Klargörande av stiftelsens uppgift 5. 2 Riktlinjer för stiftelsens roll inom ramen för gemenskapens åtgärder 6. SLUTSATS 1 1 1 3 3 3 4 4 7 8 8 9 11 11 11 13 15 T RAPPORT TILL EUROPAPARLAMENTET, RÄDET SAMT EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OM EUROPEISKA YRKESUTBILDNINGSSTIFTELSEN (ARTIKEL 171 RÅDETS FÖRORDNING NR 1360/90 AV DEN 7 MAJ 1990) 1. INLEDNING Målet med denna rapport är att ge en översikt över erfarenheterna från Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens arbete fram till i dag. Rapporten lades fram enligt artikel 17 i rådets förordning om inrättandet av en europeisk yrkesutbildningsstiftelse 1 enligt vilken kommissionen skall skapa ett förfarande för övervakning och utvärdering av stiftelsen och rapportera om de första resultaten av detta förfarande. Denna rapport behandlar fyra ämnen (kapitel 2-5): • • • • stiftelsens bakgrund, syften och roll, stiftelsens inrättande, organisation och verksamhet, en utvärdering av stiftelsens arbete fram till i dag och tankar kring stiftelsens framtidsutsikter. Enligt vad som föreskrivs i artikel 17 i rådets förordning grundar sig rapporten på material som har samlats in vid övervakningen av stiftelsens verksamhet och särskilt på en oberoende utvärdering. Kommissionens erfarenheter av samarbetet med stiftelsen och styrekonomens iakttagelser har beaktats. 2. STIFTELSENS BAKGRUND, SYFTEN OCH ROLL 2. 1 Den politiska bakgrunden Europeiska rådet, som sammanträdde i Strasbourg den 8 -9 december 1989, begärde att europeisk kommissionen yrkesutbildningsstiftelse för Central- och Östeuropa. Detta förslag antogs därefter av rådet den 7 maj 1990. skulle utarbeta förslag om inrättande ett av en Europeiska rådet tog detta initiativ mot bakgrund av de begynnande politiska, sociala och ekonomiska reformerna i Östeuropa, i syfte att tillgodose behovet av bistånd till de nya demokratierna och marknadsekonomierna. Gemenskapens övergripande biståndsprogram 1 Rådets förordning (EEG) nr 1360/90 av den 7 maj 1990 om inrättandet av en europeisk yrkesutbildningsstiftelse (EGT nr L 131, 23. 5. 1990, s. 1), senare ändrad genom rådets förordning nr 2063/94 av den 27 juli 1994 (EGT nr L 216, 20. 8. 1994, s. 9). Dessa rättsakter kallas i det följande "rådets förordningar". för att stödja dessa reformer (Phare) antogs av rådet den 18 december 19892, ursprungligen för Ungern och Polen och därefter för de återstående länderna i Central- och Östeuropa. Phare-programmet gav bistånd på områden som även omfattar utbildning, en sektor som ansågs viktig för omstruktureringen av partnerländemas ekonomier som helhet. 3 Vid den tiden ansåg gruppen med 24 industrialiserade länder (G 24) att en samordning av utländskt bistånd till partnerländerna var viktigt och bad kommissionen leda samordningen av sådant bistånd. Man ansåg att stiftelsen kunde spela en viktig roll för samordningen av utländskt bistånd inom området yrkesutbildning. bakgrund Mot yrkesutbildningsstiftelse på följande överväganden: grundades detta beslutet av om att inrätta en europeisk • Problemen med yrkesutbildning för arbetskraften i Central- och Östeuropa, särskilt omstruktureringen av utbildningssystemen som helhet, var så komplicerade att man ansåg det nödvändigt att inrätta ett särskilt organ för denna uppgift. ® De erfarenheter som medlemsstater och länder utanför gemenskapen gjort på gemenskapsnivå vad avser yrkesutbildning, både inom den privata och offentliga sektorn, kan bäst ställas till förfogande för de länder som befinner sig i ett övergångsskede genom stöd till deras reformer, om erfarenheterna förmedlas genom en lämplig institutionell ram. • Samtidigt som stiftelsen behövde ett visst självstyre och flexibilitet för att kunna samarbeta med nationella och internationella organ, förväntades den uppehålla ett nära samarbete med kommissionen och respektera gemenskapens och dess institutioners övergripande politiska ansvar. Även om Europeiska yrkesutbildningsstifteisen juridiskt sett inrättades genom rådets förordning i maj 1990, trädde förordningen i kraft först i oktober 1993 då Europeiska rådet i Bryssel beslutade att Turin skulle vara stiftelsens säte4. Den försenade starten innebar att stiftelsen var tvungen att anpassa sig till en annan omgivning än den i vilken den hade tillkommit. Viktiga gemenskapsprogram för bistånd, programmen Phare och Tacis, höll på att utarbetas och avsåg de prioriteringar för utveckling av mänskliga resurser som partnerländerna hade gett uttryck för. Dessa åtgärder och prioriteringar överensstämde inte nödvändigtvis med vad som ursprungligen hade föreskrivits i rådets förordning om inrättandet av stiftelsen (men som man i brist på beslut om stifteisens säte inte hade agerat efter). Man ansåg det därför nödvändigt att låta stiftelsen delta i de pågående biståndsprogrammen, genom att till dess stadga lägga en Rådets förordning (EEG) nr 3906/89 av den december 1989 (EGT nr L 375, 23. 12. 1989, s. 11). De oberoende staterna i före detta Sovjetunionen och Mongoliet togs upp bland stiftelsens partnerländer genom rådets förordning nr 2063/94 av den 27 juli 1994 (EGT nr L 216, 20. 8. 1994, s. 9), enligt rekommendationen från Europeiska rådet i Bryssel i oktober 1993. Kommissionen har föreslagit ytterligare en utvidgning av stiftelsens geografiska ansvarsområde till de länder som deltar i Meda-programmen (Kommissionens förslag av den 28 april 1997, KOM(97)177). Beslutet fattades gemensamt av företrädarna for medlemsstatemas regeringar den 29 oktober 1993 (EGT nr C 323, 30. 11. î993,s. 1). 2 klausul som tillåter den att genomföra utbildningsprogram som kommissionen har samtyckt till5. 2. 2 Syften och uppgifter Stiftelsens syfte, enligt definitionen i rådets förordning (artiklarna 1 och 2), är att bidra till utvecklingen av systemen för yrkesutbildning i länderna i Central- och Östeuropa samt före detta Sovjetunionen och Mongoliet. I förordningen definieras yrkesutbildning som grund- och vidareutbildning samt omskolning av ungdomar och vuxna, inklusive ledarutbildning. För att uppnå detta mål uppmanas stiftelsen att fullfölja fyra huvuduppgifter som utgör dess huvudsakliga verksamhetsområden (artikel 3 i rådets förordning): • Att bistå partnerländerna vid definitionen av utbildningsbehov och ge gemenskapen, medlemsstaterna och tredje land råd och information om sådana behov och om utbildningsinitiativ (råd om riktlinjer). • Att bistå kommissionen vid genomförandet av utbildningsprogram som en del av gemenskapens bistånd till partnerländerna (Phare and Tacis) och vid övervakning och utvärdering av utbildningsbistånd till dessa länder. • Att underlätta internationellt samarbete, särskilt genom att främja samriskföretag och förbereda pilotprojekt. Stiftelsens bidrag, som också kan inkludera samfinansiering, bör leda till att ett eller flera länder finansierar multinationella projekt. Mer generellt i syfte att fungera som en "förmedling" för internationella skapades stiftelsen erbjudanden om utbildningsbistånd. • Att sprida information och uppmuntra till utbyte av erfarenheter inom området yrkesutbildning, t. ex. genom publikationer och möten. 3. STIFTELSENS INRÄTTANDE, ORGANISATION OCH VERKSAMHET 3. 1 Inrättande och infrastruktur Efter Europeiska rådets beslut och efter en förberedande period på sex månader, inledde stiftelsen sin verksamhet i Turin i januari 1995. Kommissionen gav omfattande stöd till det nya organet. Den byggnad som inrymmer stiftelsen tillhandahölls av de italienska myndigheterna till en nominell hyra på trettio år. Omfattande renoveringar finansieras med bidrag från gemenskapen till stiftelsen (5 miljoner ecu**). Dessutom har totala investeringar på 3,3 miljoner ecu gjorts i kontorsutrustning och allmänna driftsutgifter från 1994 till 1996. Fr. o. m. 1997 kommer pågående investeringar och löpande kostnader att uppgå till ungefär 1,7 miljoner ecu per år. I dag förfogar stiftelsen bland annat över mycket modern databehandlingsutrustning med vars hjälp man kan ha en förstklassig Internet-sida för kontakter över hela världen. 5 Artikel 3 c tredje strecksatsen i rådets förordning, som infördes genom förordning nr 2063/94 av den 27 juli 1994 (EGT nr L 216, 20. 8. 1994, s. 9). 6 1994: 2 miljoner ecu; 1995: 1 miljon ecu; 1996: 1 miljon ecu; 1997: 1 miljon ecu. 3 En överenskommelse om sätet som innehåller de villkor enligt vilka den italienska regeringen samtycker till att vara värd för stiftelsen och som i synnerhet klargör vilken ställning stiftelsens personal har, undertecknades den 19 december 1994 och ratificerades av det italienska parlamentet i april 1997. Stiftelsens personal rekryterades från mitten av 1994. Först utsåg stiftelsens styrelse en direktör den 20 maj 1994. För närvarande har stiftelsen sammanlagt 150 anställda (130 tillfälligt anställda, 16 extraanställda och lokalt anställda, 4 experter är utlånade från nationell förvaltning)7. Kontrakten är mellan tre och fem år långa och kan förnyas. När väl beslutet om stiftelsens säte hade tagits, inrättades den på jämförelsevis kort tid. 3. 2 Beslutsfattande och intern organisation Stiftelsen har en styrelse som består av företrädare för medlemsstaterna med en företrädare för kommissionen som ordförande och fungerar som organets högsta beslutsfattande instans. Under 1994 - 1997 sammanträdde styrelsen två gånger per år och - utsåg direktören och den rådgivande gruppen, - antog regler om lokalt anställda och en personalkommitté, - fastställde ekonomiska regler för stiftelsen, - antog stiftelsens årliga arbetsprogram, - antog de årliga budgetarna, - gav direktören full ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för åren 1994 och 1995 samt - antog utkast till årsrapporter. Direktören har en central roll i organisationen. Han förbereder och organiserar styrelsens arbete, är bl. a. ansvarig för att utarbeta och genomföra arbetsprogrammet, genomföra budgeten och alla personalfrågor. Han är den rättslige företrädaren för stiftelsen och upprätthåller förbindelser med kommissionen, medlemsstaterna och myndigheter i partnerländerna. Stiftelsen är indelad i tre driftsenheter som ansvarar för yrkesutbildningsprogram, analys och utveckling samt tekniskt stöd till Tempus. Dessa kompletteras av ett direktorat som består av direktörens tjänst och två ställföreträdare. Ledarutbildningen äger rum med hjälp av en horisontell matrisorganisation, med personal från driftenheterna. Dessa enheter biträds av fyra centrala serviceenheter: finansiella och rättsliga frågor, administration och personal, information och publikationer samt datasystem. En organisationsplan återfinns i bilaga 2. Kommissionens styrekonom ansvarar för den finansiella kontrollen av utgifter från stiftelsens egen budget. För att göra administrationen effektiv har denna funktion nyligen delegerats till kommissionens enhet för finansiell kontroll i Ispra. Kontrollen av de medel till Phare och Tacis som omsätts av stiftelsen säkerställs också av kommissionens styrekonom. 3. 3 Arbetsmetoder och verksamhet Stiftelsens operativa verksamhet har gjort stora framsteg under en period på nästan tre år från mitten av 1994. Under den inledande etappen (1994) inriktade man sig framför allt på Stiftelsens inrättandeplan återfinns i som bilaga 1. att utarbeta en begreppsapparat, särskilt genom att utforma begreppet observationsenhet. Fr. o. m. 1995, när stiftelsen väl hade installerats i Turin, inrättades administrativa funktioner för programmen. Detta inleddes med att uppgiften att biträda kommissionen med administrationen av Tempus-programmet överfördes. Kommissionen stödde aktivt utvecklingen av hjälpmedel och metoder, särskilt när dessa var av omedelbar betydelse för gemenskapens åtgärder (observationsenhet, administration av gemenskapsprogram). Stiftelsens hjälpmedel - observationsenheten och den rådgivande gruppen Syftet med observationsenheten, ett begrepp som kommissionen har initierat och stött, är att samla in och analysera precis och aktuell information och att analysera utveckling, behov och prioriteringar inom yrkesutbildningen i partnerländerna. Sådan information och sådana analyser är, i princip, avsedda för behöriga myndigheter i partnerstaterna och för dem som försöker stödja utbildningsreformer i partnerstaterna, särskilt gemenskapen och dess medlemsstater. Observationsenheten utför sin uppgift med hjälp av ett nätverk av "nationella observationsenheter" i partnerländerna (leverantörer som är knutna till en befintlig institution eller myndighet). År 1996 hade nationella observationsenheter inrättats i elva länder inom Phare-området och åtta länder inom Tacis-området, i samarbete med nationella myndigheter i länderna i fråga. Stiftelsen tillhandahöll nödvändig utbildning för personalen, organiserade upprättande av nätverk samt införde strukturerade system för rapportering, stöd och övervakning. Under 1996 producerades en första rad analytiska rapporter om systemen för yrkesutbildning i de elva Phare-länderna. Inom stiftelsen inrättades en genomförbarhetsstudie I dag anses observationsenheten till största delen vara i drift. för utvecklingen av en databas särskild observationsenhet annat har (1996). som bland fullföljt en Stiftelsens rådgivande grupp som inrättades genom rådets förordning och som består av yrkesutbildningsexperter från medlemsstaterna, partnerländerna, arbetsmarknadens parter och internationella organisationer, utgör en avsevärd källa av kunskaper och erfarenheter i utbildningsfrågor för alla länder i fråga. Gruppen sammanträder en gång per år i plenum och i undergrupper. Den biträder stiftelsen genom att ge råd i yrkesutbildningsfrågor och genom att föreslå prioriterade områden för stiftelsens arbete. Generellt sett tillkom och utvecklades stiftelsens verksamhet i enlighet med dess grundläggande uppgifter (jfr. avsnitt 2. 2 i denna rapport). I det följande beskrivs de framsteg som har gjorts fram till i dag: Definitionen av utbildningsbehov och tillhandahållandet av information och råd till gemenskapen, medlemsstaterna och partnerländerna (råd om riktlinjer) Under det att stiftelsen har utvecklat sin observationsfunktion har man hittills huvudsakligen utnyttjat sin analytiska kapacitet för kommissionens räkning genom att ge råd och information. På begäran av kommissionen utarbetade stiftelsen ett antal analyser och strategidokument, t. ex. genom att lämna sitt bidrag till en utvärdering av yrkesutbildningen i de associerade länderna i Central- och Östeuropa inom ramen för det förfarande som föregår anslutning (1996) samt avseende Tac is, till de vägledande programmen för 1996-1999 och handlingsprogrammen för 1996-1997. Dessutom utarbetade stiftelsen ett antal konkreta projektförslag för kommissionen inom områden av stort intresse. Som en kontrast till den omfattande hjälp som kommissionen har fått, anlitar ännu inte medlemsstaterna i lika hög grad stiftelsen för bistånd och råd vid planering och utformning av sina bilaterala biståndsprogram. Detta är ett område som behöver utvecklas ytterligare. Stiftelsen tillhandahöll dock en rad tjänster till myndigheter i partnerländerna, nämligen råd om riktlinjer, upprättande av nätverk inom och mellan partnerländer, och utveckling av mänskliga resurser. Riktade program för personalutveckling har funnits sedan 1995 och syftar till att främja kompetens och färdigheten att utarbeta riktlinjer bland nyckelaktörer i partnerländerna, från offentlig och privat sektor samt arbetsmarknadens parter. "Partnerkonferenser" på regional nivå fungerade som det främsta forumet för upprättande av nätverk och råd om riktlinjer. Stiftelsen har också organiserat rundabordssamtal, workshops och seminarier för spridning av god praxis och tillhandahållande av råd om riktlinjer och har gett råd vid utarbetandet av ny lagstiftning om yrkesutbildning. Sedan 1995 har regelbundna möten anordnats för de lokala programplaneringsenheterna i alla Phare-länder för att uppmuntra till samarbete när det gäller yrkesutbildning. Tillhandahållande av programplaneringstjänster för kommissionen Administration, tekniskt stöd och övervakning av projekt/program åt kommissionen har de facto utgjort den största delen av stiftelsens verksamhet under dess första tre år. Stiftelsen biträdde kommissionen med administration och övervakning av sådana projekt/program inom tre områden: • • Ett antal projekt inom Phare och några inom Tacis avseende utbildningsbistånd, vilka antingen är inriktade på ett eller flera länder, fördes över till stiftelsen. Dessa utgör sammanlagt medel om 81,5 miljoner ecu8. Inledningsvis tillhandahöll stiftelsen dessa administrativa tjänster på grundval av avtal som slöts med kommissionen, vilka för varje program eller projekt fastställde stiftelsens kompetensområde och hur medel från gemenskapen skulle användas. Ett ramavtal slöts mellan stiftelsen och kommissionen i mars 1997. I detta avtal standardiserades mekanismerna för överföring av projektadministration och klargjordes rollfördelningen mellan kommissionen och stiftelsen vad avser projektcykeln Phare/Tacis. Enligt detta avtal åtnjuter stiftelsen autonomi när det gäller administrationen av gemenskapsprojekt, förutsatt att kontroller görs i efterhand, men kan endast delta i fastställande och utformning av projekt enligt kommissionens riktlinjer. Alltsedan stiftelsen inrättades i Turin har den haft till uppgift att biträda kommissionen med tekniskt stöd vid genomförandet av Tempus-programmet, även på grundval av årliga avtal. I detta avseende har stiftelsen skött en mängd fortlöpande administration enligt kommissionens riktlinjer, genom att utarbeta förfarandet för val av projekt, administrera avtal om stipendier och utbetalningar av stipendier, övervaka projekt, främja spridningen av resultat, utarbeta och publicera dokument samt tillhandahålla allmänt administrativt stöd. Medel från gemenskapen om 321 miljoner ecu omsattes. • Under 1996-1997 lät kommissionen stiftelsen delta i genomförandet av en del åtgärder för att förbereda de associerade länderna i Central- och Östeuropa för deltagande i gemenskapens program Leonardo da Vinci. Underlättande av internationellt samarbete och förmedling av internationellt bistånd ( "förmedling ') En del lovande initiativ togs på detta område, vilka lämnade rum för ytterligare utveckling och utvidgning av verksamheten. En detaljerad förteckning återfinns i bilaga 4. Till följd av ett initiativ från de ryska utbildnings- och arbetsmarknadsministrarna utformades ett gemensamt pilotprojekt för att främja reformering av yrkesutbildningen inom fyra sektorer (elektronik/telekommunikation, turism, transport och produktion av trävaror) i nordvästra Ryssland, genom att upprätta förbindelser mellan institut i EU och Ryssland. Projektet inleddes i april 1996 och har stötts aktivt av Finland, Nederländerna, Tyskland, Österrike och regionen Flandern. Stiftelsen har en samordnande roll. Medlemsstaterna förväntas bidra med totalt 1,5 miljoner ecu under 1996-1997. Stiftelsen har hittills bidragit med 0,175 miljoner ecu. På en mer generell nivå har stiftelsen börjat hjälpa till med samordningen av internationellt utbildningsbistånd, genom att anordna en första "workshop för bidragsgivare" i juni 1996. Företrädare för nationella ministerier, nationella och internationella finansiärer och experter från partnerländer deltog. Liknande workshops anordnades i Albanien och Bosnien-Herzegovina (januari och april 1997). En studie av strategier för internationellt samarbete har utförts (1997). Denna studie kommer att ligga till grund för stiftelsens framtida åtgärder på detta område. Informationsspridning och utbyte av erfarenheter internationella möten Förutom för bidragsgivare" och de uppföljningsåtgärder som har planerats, har stiftelsen börjat utarbeta två tematiska glossarier om yrkesutbildning och en förteckning över allmänna nyckeltermer för yrkesutbildning, för att uppmuntra i partnerländerna. till en gemensam terminologi fungerande "workshop som Stiftelsen utnyttjar också sitt nätverk med rådgivande grupper och andra nätverk som ett medel att främja utbytessamförståndsavtal av information och erfarenheter. Stiftelsen är beroende av samarbetet med CEDEFOP för att samla in information och material för att förbereda de associerade ländernas anslutning. De två organen utarbetar ett detaljerat samförståndsavtal, i vilket konkreta samarbetsåtgärder fastställs. 3. 4 Finansiella resurser och utgifter Stiftelsen är ett europeiskt organ av "andra generationen" och dess finansiella resurser skulle i princip kunna utgöras av bidrag från olika berörda parter (artikel 9 i rådets förordning). De facto har stiftelsen hittills uteslutande finansierats av gemenskapen. Gemenskapens finansiering utgörs av ett årligt bidrag (budgetpost B7-501), vars storlek bestäms med hänsyn till de övergripande riktlinjerna för gemenskapens bistånd till stiftelsens partnerländer (artikel 10 i rådets förordning). Detta bidrag utgör stiftelsens egen budget vilken genomförs av dess direktör. Gemenskapens bidrag används till att betala stiftelsens personal, dess infrastruktur och löpande kostnader, omkostnader för utförandet av stiftelsens stadgeenliga uppgifter (jfr. avsnitt 1. 1 i denna rapport) och driftsutgifter för dess särskilda uppgifter. Bidraget har använts på följande sätt9: Budgetår Gemenskapens finansiering Medel avsedda för särskilt syfte 1994 1995 1996 1997 5. 000. 000 11. 000. 000 16. 500. 000 15. 400. 000 3. 159. 569 10. 079. 446 14. 507. 757 Medel som förts över till påföljande år 319. 000 142. 370 665. 000 Medel som inte har använts10 1. 521. 431 778. 184 1. 327. 243 Förutom bidraget till stiftelsens budget tillhandahöll kommissionen, under en begränsad inledande period och på grundval av avtal, ytterligare medel vad avser några av stiftelsens stadgeenliga nyckelfunktioner. Detta gjordes för att skynda på inrättandet av nätverket med nationella observationsenheter som övriga gemenskapsåtgärder eventuellt kommer att dra nytta av (finansiering från stiftelsens budget hittills: 0. 95 miljoner ecu, sam finansiering från kommissionen: 2. 57 miljoner ecu). Direkta utgifter för de gemenskapsprogram som stiftelsen administrerade finansierades med medel från respektive programbudget. Personalens löner och omkostnader betalades med det årliga bidraget. Bl. a. direkta utgifter för administrationen av Tempus finansierades direkt med medel från respektive poster i gemenskapens budget för 1997 (1,55 miljoner ecu). 4. UTVÄRDERING AV EUROPEISKA YRKESUTBILDNINGSSTIFTELSEN 4. 1 Ram för och syften med utvärderingen En extern utvärdering gjordes som en del av ett pågående förfarande för övervakning och utvärdering som stiftelsen och kommissionen gemensamt har utarbetat enligt artikel 17 i rådets förordning om stiftelsen. Syftet med förfarandet för övervakning och utvärdering är att hjälpa stiftelsen att kontrollera hur exakta och effektiva dess förfaranden och verksamheter är samt att öka tilltron till stiftelsen. Den föreliggande utvärderingen genomfördes av en extern och oberoende uppdragstagare under perioden februari till april 1997. Tiden från mitten av 1994 till början av 1997 utvärderades. Direktiven för utvärderingen var: - vad som hade uppnåtts jämfört med målen i rådets grundförordning, - åtgärder vad avser organisation och drift. 9 En mer detaljerad uppdelning återfinns i bilaga 3. 10 Överskottet av medel under 1994 berodde på den tid som förlöpte mellan stiftelsens formella inrättande, rekrytreringen av personal och investeringarna i infrastruktur. Genomförandet av budgeten under 1995 och 1996 hindrades genom Europaparlamentets sena frigörande av medel ur reserven. 4. 2 Resultat, slutsatser och rekommendationer utvärderingen11 från de som har gjort I följande avsnitt sammanfattas de resultat, slutsatser och rekommendationer utvärderingsrapporten som enligt kommissionens åsikt bör belysas. i Resultat och slutsatser • De som har gjort utvärderingen noterar att stiftelsen för närvarande är inriktad på att genomföra kommissionens utbildningsprogram, enligt ändringen av rådets förordning om stiftelsen 1994. Enligt deras åsikt vittnar detta om att stiftelsen har fått en annan roll än vad som var tanken vid inrättandet 1990: tanken var en internationell "förmedling" men resultatet blev ett "genomförandeorgan" för kommissionen. Som en följd av detta anser de som har gjort utvärderingen att stiftelsen först på senare tid har börjat finna strategin för sin "egen" uppgift. Enligt kommissionen berodde denna ändring av inriktningen till stora delar på stiftelsens sena start (jfr- avsnitt 2. 1). • De som har gjort utvärderingen anser att stiftelsen tillför ett tydligt "mervärde" i fråga om administrationen av projekt inom ramen för Phare och Tacis, på grund av att den har större personalresurser (jämfört med kommissionens avdelningar), dess tekniska kompetens och dess expertkunskaper om mottagarländerna. Stiftelsens expertis ifrågasattes inte i något av de mottagarländer som besöktes. De projekt inom ramen för Phare och Tacis som har anförtrotts stiftelsen kan anses ge effektivt bistånd till yrkesutbildningsreformer. Stiftelsen har bidragit till att göra ofta redan påbörjade projekt betydligt effektivare. • Det ramavtal som har slutits med kommissionen (jämför avsnitt 3. 3 ovan) ses som ett instrument för att klargöra och standardisera stiftelsens bidrag till projektcykeln för Phare och Tacis, samtidigt som kommissionen även i fortsättningen ansvarar för beslut om överförande av projekt, för processen att fastställa och planera projekt samt för kontroll i efterhand av projektadministrationen. De som har gjort utvärderingen anser att avtalet banar väg för en effektivare stiftelse men ifrågasätter också att stiftelsen för närvarande endast i begränsad omfattning deltar vid fastställandet av projekt inom ramen för Phare och Tacis. • De "nationella observationsenheterna" inom området anses utgöra ett "unikt nätverk för att skapa, analysera och sprida (relevanta) data". När detta nätverk fungerar fullt ut kommer det att kunna vara till hjälp vid bedömningen av behov och strategier samt vara en värdefull informationskälla för stiftelsen vid utarbetandet av fördjupade studier och annat material för eget bruk, för kommissionen och en större publik. De som gjort utvärderingen uttrycker oro när det gäller att utarbeta en långsiktig strategi för nätverket med observationsenheter, särskilt för att inte överbelasta det med för många funktioner och betonar vikten av att fortsätta att stödja nätverket, inte minst ekonomiskt. 11 Ytterligare uppgifter om metod, utvärderingsverksamhet och resultaten av dessa återfinns i den fullständiga utvärderingsrapporten som kan erhållas på begäran. Upptäckter, slutsatser och rekommendationer från de som gjort utvärderingen motsvarar inte nödvändigtvis Europeiska kommisisonens ståndpunkt. • Den rådgivning om riktlinjer och den utbildningsverksamhet som har finansierats med medel från stiftelsens egen budget har gett konkreta resultat. Det betonas att såväl tematiska workshops/seminarier som personalutvecklingsverksamhet är väsentliga för stiftelsens huvuduppgift som är att ge råd i yrkesutbildningsfrågor, och det senare anses vara det bästa instrumentet för att ge sådana råd. Enligt de som har gjort utvärderingen har likaså stiftelsens rådgivande grupp, trots sin betydande storlek, kunnat påverka utarbetandet av riktlinjer för yrkesutbildning. Att ha utformat och verkställt ett pilotprojekt i nordvästra Ryssland med fem bilaterala bidragsgivare är ett mycket bra resultat, enligt de som har gjort utvärderingen. • Stiftelsens organisation anses vara tillräcklig för dess nuvarande roll (dvs. att främst administrera programmen Phare och Tacis), men det kan bli tvunget att förändra den om stiftelsen i högre grad skall fungera som en "förmedling" och ett "centrum för utbildningsexperter". Även om personalens kompetensnivå över lag är tillräcklig för de nuvarande uppgifterna, skulle den kunna förbättras genom att personalen utökades med särskild för yrkesutbildningsprogram. Stiftelsen har enligt de som har gjort utvärderingen en betydande grund för att utveckla "institutionell expertis", dvs. för att kunna bli effektiv inom ett givet område. i yrkesutbildning på den ansvarar expertis enhet som De som gjort utvärderingen drar sammanfattningsvis slutsatsen att stiftelsen, under en period av två år, har uppnått viktiga positiva resultat. De belyser dock även vissa punkter som behöver förbättras och dessa överensstämmer med hur kommissionen uppfattar situationen. internt system för administrativ • Administrationen av stiftelsen behöver anpassas i några avseenden, såsom (1) installering av ett (management information system) med vilket man kan övervaka hur långt olika program och projekt har framskridit och förmedla sådan information till styrelsen och berörda avdelningar inom kommissionen, (2) en mer tvärgående kommunikation med stiftelsen, som bygger på åtgärder som redan har vidtagits, och utveckling av ytterligare kompetens för att bygga upp institutionell expertis och (3) skapandet av en ram för kvantitativ verksamhetsrelaterad kostnadsanalys som synliggör kostnaderna för stiftelsens olika verksamheter. De som har gjort utvärderingen anser att det senare måste göras omedelbart. information • Man anser att stiftelsens finansiella förfaranden och organisationen av dess finansiella tjänster behöver förbättras ytterligare. De som har gjort utvärderingen anser att stiftelsen bör fortsätta den pågående omorganisationen av sina finansiella tjänster för att inrätta en enhetligare och öppnare finansiell funktion, fortsätta med ämnesrelaterad utbildning och harmonisera sina egna anbudsregler för operativ verksamhet med de som tillämpas för medel till Phare och Tacis. Denna bedömning överensstämmer med kommissionens uppfattning. Kommissionens styrekonom rekommenderar att man inrättar en enhetlig medelsförvaltning som omfattar stiftelsens olika verksamheter och garanterar en sammanhängande metod vad avser medelsförvaltning, redovisning och rapportering. Kommissionen välkomnar också det faktum att åtgärder, enligt de som har gjort utvärderingen, för närvarande vidtas för att förbättra stödet till ledarna för verksamheten och deras kunskaper när det gäller att förbereda och fatta beslut om anbud. 10 Rekommendationer En rad konkreta rekommendationer har getts, som måste analyseras i detalj av behöriga organ. När det gäller riktlinjer föreslår de som har gjort utvärderingen att man överväger en förflyttning av tyngdpunkten från den nuvarande "volyminriktade strategin" (dvs. att ansvara för så många projekt som möjligt) mot en fokuserad strategi. Stiftelsen bör i högre grad inrikta sig på sin "ursprungliga" uppgift att vara en internationell "förmedling" och en träffpunkt för utbildningsexpertis och därför utveckla sin observationsfunktion, sina verksamheter i fråga om personalutveckling och råd om riktlinjer m. m. Samtidigt som administrationen av projekt för kommissionen bör fortsätta, bör stiftelsen ha ett nära samarbete med kommissionen för att säkerställa att de projekt som överförs överensstämmer med stiftelsens stadgeenliga syften. 4. 3 Uppföljning av utvärderingen Det anses väsentligt att slutsatser och rekommendationer från de som har gjort utvärderingen analyseras och om nödvändigt blir föremål för åtgärder. Stiftelsen själv kommer omedelbart att få ta del av utvärderingen. Det är därför i första hand stiftelsens, och särskilt dess direktörs, ansvar att på lämpligt sätt följa upp utvärderingen. Ett antal rekommendationer avser att förbättra stiftelsens administration, dess finansiella förfaranden och dess förbindelser med stiftelsens olika "klienter". Det kan bli aktuellt med en mer allmän diskussion om stiftelsens framtida uppgifter och strategi, med beaktande av rekommendationen från de som har gjort utvärderingen att stiftelsen bör klargöra sina prioriteringar. Alla frågor som avser riktlinjer kommer att diskuteras av lämpliga organ, särskilt stiftelsens styrelse som snart kommer att ta upp dessa frågor då den behandlar stiftelsens arbetsprogram för 1998 - 2000. Stiftelsens styrelse har åtagit sig att bidra till de politiska slutsatser som skall dras av utvärderingen och att övervaka nödvändiga förändringar av administrationen. 5. FRAMTIDSUTSIKTER FÖR EUROPEISKA YRKESUTBILDNINGSSTIFTELSEN Följande kapitel innehåller kommissionens egna förslag för stiftelsens framtida strategi. Dessa är avsedda att bidra till en mer omfattande diskussion till vilken ytterligare bidrag välkomnas. Två teman kommer att tas upp: en tydligare definition av stiftelsens uppgift, enligt rekommendationer från de som har gjort utvärderingen, och riktlinjer för stiftelsens framtida arbete inom ramen för gemenskapens program och riktlinjer. 5. 1 Klargörande av stiftelsens uppgift Kommissionen noterar rekommendationen från de som har gjort utvärderingen att stiftelsen "i högre grad bör inrikta sig på sin ursprungliga uppgift" att vara en internationell träffpunkt för expertis som stöder förmedling yrkesutbildningsreformer genom riktade råd. Samtidigt som stiftelsen utan tvivel kommer att fortsätta att biträda kommissionen med att genomföra gemenskapsprojekt (Phare and Tacis), bör detta inte inverka menligt på stiftelsens huvuduppgifter. för utbildningsinitiativ och en För att de ursprungliga uppgifterna skall få tillräckligt utrymme rekommenderar kommissionen att stiftelsen • säkerställer den analytiska kapaciteten. Detta kommer att kräva att de medel som behövs öronmärks för att stödja nätverket med observationsenheter, i stiftelsens egen budget 11 fortsätter att utveckla sin interna expertis och sin förståelse för bästa praxis inom Europa på nyckelområden för yrkesutbildning, genom att fullt ut utnyttja expertisen vid CEDEFOP, ytterligare utvecklar sin verksamhet för partnerländerna vad avser råd om riktlinjer, inklusive personalutvecklingsprogram, bidrag till lagstiftning om yrkesutbildning, riktade studier, workshops och konferenser m. m. , • förstärker sin kapacitet som "förmedling" genom att förse nationella och internationella organ med behovsanalyser och förmedla initiativ till bistånd. Detta kan endast ske i nära samarbete med partnerländerna. Särskilt med tanke på stiftelsens ursprungliga uppgifter, enligt rådets förordning (jfr. avsnitt 2. 2 ovan), bör det finnas utrymme för att lägga mer vikt vid följande. Spridning och utbyte av information och expertis Eftersom reformeringen av yrkesutbildningen i partnerländerna till stor del beror på tillgången på expertis och kunnande behöver spridningen av information och utbytet av erfarenheter stärkas. Kommissionen uppmuntrar stiftelsen att fortsätta med utvecklingen av ett strukturerat informationsflöde från Europeiska unionen till partnerländerna (och även mellan partnerländerna) genom upprättande av nätverk mellan behöriga organ och riktad informationsverksamhet (publikationer, seminarier, användning av Internet m. m. ), vilket hjälper partnerländerna att fullt ut dra fördel av bästa praxis inom unionen och anpassa sina riktlinjer efter moderna europeiska standarder för yrkesutbildning. När stiftelsen tillhandahåller det kunnande som krävs för att omstrukturera system för yrkesutbildning skall den använda: • De riktlinjer för europeisk yrkesutbildning som har utarbetats enligt artikel 127 i fördraget och de erfarenheter som gemenskapen har gjort genom sina olika program för yrkesutbildning. De åtgärdsförslag som har lagts fram inom denna ram, t. ex. avseende ömsesidigt erkännande av kvalifikationer, standarders genomblickbarhet, rörlighet över gränserna och ny teknik för utbildning, är lika relevanta för vissa partnerländer som har ett liknande behov av att öka konkurrenskraften, avskaffa arbetslösheten och bekämpa social utslagning. Det är uppenbart att det även i fortsättningen behövs ett nära samarbete med CEDEFOP i detta sammanhang. • Medlemsstaternas riktlinjer för yrkesutbildning och de erfarenheter som har gjorts på nationell nivå, särskilt expertisen på regionala, offentliga samt privata organ och institut i medlemsstaterna utgör en stor och rik informationskälla. Utökat samarbete med medlemsstaterna I enlighet med sitt mandat att förse gemenskapens medlemsstater med råd och information om utbildningsbistånd til! partnerländerna och att fungera som en "förmedling" för internationellt samarbete (artikel 3 b i rådets förordning), kan stiftelsen utöka sitt samarbete med medlemsstaterna genom att • på ett systematiskt sätt göra data och analyser från stiftelsens nätverk med observationsenheter tillgängliga för medlemsstaterna och att ge råd på grundval av detta, » på grundval av positiva erfarenheter från pilotprojektet i nordvästra Ryssland, inleda ined tekniskt och ekonomiskt stöd från ytterligare multinationella pilotprojekt medlemsstaterna och i enlighet med stiftelsens uppgifter och syften, 12 • förbättra informationsflödet mellan nationella myndigheter om utbildningsbehov och - bistånd, genom ett målinriktat upprättande av nätverk, • stärka styrelsens roll för stiftelsens arbetsprogram, t. ex. genom att låta dess ledamöter diskutera särskilda frågor av gemensamt intresse. 5. 2 Riktlinjer för stiftelsens roll inom ramen för gemenskapens åtgärder Samtidigt som man villigt erkänner behovet av att stärka stiftelsens ursprungliga roll, väntar sig kommissionen att den operativa länken mellan programmen Phare och Tacis kommer att fortleva. En exakt samordning med relevanta gemenskapsåtgärder och - riktlinjer är därför avgörande. Kommissionen anser att fortgående nära förbindelser med stiftelsen är nödvändiga för att säkerställa en gemensam inställning i fråga om riktlinjer för yrkesutbildning. Ramavtalet länk med Det ramavtal som nyligen undertecknades klargör stiftelsens operativa kommissionen och dess bidrag till gemenskapens övergripande biståndsprogram. Avtalet kommer att fungera som ett medel att fastställa detta bidrag mer exakt, genom att de områden inom vilka projekt kan anförtros stiftelsen tydligt fastställs. Detta kommer att i någon mån uppfylla rekommendationen från de som har gjort utvärderingen att "noggrant" välja ut sådana program. Stiftelsens bidrag till det förfarande som föregår anslutning Inom ramen för förberedande gemenskapsåtgärder inför anslutningen av de associerade länderna i Central- och Östeuropa uppmanas stiftelsen - i sin egenskap av ett organ som särskilt har utformats för att bistå länderna i fråga - att rikta sina insatser mot de särskilda krav på en reformering av yrkesutbildningen som uppstår under det förfarande som föregår anslutning. Följande prioriteringar kan anges i detta sammanhang: • Integreringen av de associerade länderna i Europeiska unionen förutsätter att det finnns yrkesutbildningssystem som är tillräckligt flexibla för att svara mot de strukturella anpassningar av ekonomin som ett medlemsskap i unionen troligen kommer att leda till, klara av den konkurrensutsatthet och de marknadskrafter som följer av en utökad union samt främja sysselsättningen. En reformering av utbildningssystemet och en anpassning av yrkesutbildningssystemen till dessa behov skall vara stiftelsens viktigaste mål. I detta syfte bör stiftelsen främja överföringen av expertis från gemenskapen och dess medlemsstater (jfr. avsnitt 5. 1) och utifrån detta ge råd om riktlinjer. Stiftelsen bör utöka sin personalutvecklingsverksamhet och kan utarbeta planer för att upprätta nätverk mellan de referensgrupper som den redan har i partnerländerna yrkesutbildning, arbetsmarknadens parter) och EU:s motparter. administrationen (beslutsfattare inom för • Ett genomförande av gemenskapsrätten på socialpolitikens område kan omfatta aspekter av yrkesutbildning i ett bredare perspektiv. För det första behöver arbetsmarknadens parter delta mer vid fastställandet av arbetsmarknadens behov, fastställandet av kunskapskrav och utformningen av utbildningsåtgärder, särskilt pågående utbildning. För det andra kan samarbetet mellan företag och myndigheter för att främja pågående utbildning av särskilda målgrupper behöva utökas. Även nationell och regional förvaltning i partnerländerna behöver känna till gemenskapens mål, metoder och förfaranden i detta sammanhang. Den framtida verksamheten kan komma att bygga på det förberedande arbete som stiftelsen redan har utfört. 13 • Anpassningen till gemenskapsrätten inom väsentliga sektorer inom ekonomin kommer att kräva olika typer av investeringar, som t. ex. kan stödjas genom nationella investeringsfonder och faciliteter för finansiering av små och medelstora företag. Förutom investeringar i kapital kommer nödvändiga investeringar i immateriella tillgångar att uppmärksammas. Bistånd till yrkesutbildning kan komma att behövas för att stödja de investeringar i kapital som görs och säkerställa att de är till nytta för anpassningen till europeiska standarder. Stiftelsens eventuella bidrag till sådana sektoriella åtgärder kommer att undersökas ytterligare. Republikerna i före detta Jugoslavien och Albanien länder bör stiftelsen I dessa fortsätta och bredda sin verksamhet för att stödja omstruktureringen av systemen för yrkesutbildning och samordningen av det arbete som bidragsgivarorganisationerna utför. Tacis-länderna En av de största utmaningarna i dessa länder kommer vara att öka medvetenheten om hur viktig en reformering av yrkesutbildningen är, eftersom planekonomiernas fall och de tidigare överspecialiserade utbildningarna ger upphov till grundläggande problem. Följaktligen bör detta ämne ges högre dignitet i europeiskt och internationellt bistånd. Därför bör stiftelsen: • Inledningsvis fokusera på en analys av vilka färdigheter som behövs för att bestämma den exakta typ av strukturella utbildningsreformer som behövs i dessa länder och utveckla sin kapacitet att ge kompetenta råd till dessa länder, kommissionen och internationella bidragsgivare. • På begäran av kommissionen göra en större insats för planeringen och utformningen av biståndet till yrkesutbildning inom ramen för programmen Tacis samt innovativa pilotlösningar på problem. • Förbättra samordningen av internationellt utbildningsbistånd. Utsträckning till Meda-länderna - ändring av rådets förordning i november 1995, betonades vikten Vid Europa-Medelhavskonferensen i Barcelona, vilkas slutsatser godtogs av Europeiska för Europa- rådet Medelhavssamarbetet. I det arbetsprogram som antogs av konferensen uppmanades bl. a. Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen att bidra. Kommissionen samtycker till, inom den institutionella ram som har inrättats för stiftelsen, att gemenskapens erfarenheter av yrkesutbildning kan ställas till förfogande även för partner kring Medelhavet och har därför föreslagit att stiftelsens geografiska ansvarsområde skall utsträckas till de länder som deltar i Meda-programmet genom att ändra rådets grundförordning om stiftelsen12. av yrkesutbildning Kommissionen har lagt ned mycket arbete på att förbättra teknisk utbildning och yrkesutbildning inom Meda-regionen och har därvid utvecklat ett nära och värdefullt samarbete med institutioner och rådgivande organ i medlemsstaterna. Kommissionen ser fram emot stiftelsens deltagande som ytterligare en användbar resurs. Eftersom man startar på nytt i denna region måste stiftelsen bygga upp sin interna kompetens och fastställa sin 12 Kommissionens förslag av den 28 april 1997, KOM(97) 177. 14 roll i nära samarbete med kommissionens avdelningar för Meda. Skapandet av analytiska verktyg förefaller vara ett logiskt och troligt första steg. Effektiv samordning med gemenskapens riktlinjer och organ Förslaget om att lagstifta om att utsträcka rådets grundförordning om Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen till länderna i Medelhavsområdet innehåller också vissa åtgärder för att göra stiftelsen ännu effektivare. Dessa åtgärder kan anses komplettera de upptäckter som gjordes vid den externa utvärderingen. Särskilt föreslås att stiftelsen skall få allmänna riktlinjer som gör det möjligt att effektivt bedriva dess verksamhet i överensstämmelse med de riktlinjer som gemenskapen har antagit vad avser partnerländerna, särskilt den strategi som föregår anslutning. Kommissionen kommer också att utforma en ännu effektivare samordning med övriga gemenskapsorgan, särskilt CEDEFOP. 6. SLUTSATS Kommissionen delar den totalt sett positiva bedömning som de som har gjort utvärderingen gjort av stiftelsens arbete och dess personal och anser att stiftelsens resultat hittills har bekräftat dess förmåga att göra en värdefull insats för reformeringen av yrkesutbildningen i partnerländerna. Stiftelsens framsteg beror, enligt kommissionen, på stiftelsens styrelse som har gjort en stor insats vid inrättandet och utvecklingen av stiftelsen, genom att snabbt anta alla nödvändiga regler, de årliga budgetarna och arbetsprogrammen samt genom det omfattande stöd den har gett. Det framgångsrika och snabba inrättandet av stiftelsen beror också på den konstruktiva och betydande insats som italienska myndigheter gjorde på nationell, regional och lokal nivå. Upptäckterna i utvärderingen kan sammanfattas med att stiftelsen har kunnat visa sitt "mervärde" inom väsentliga områden: administrationen av utbildningsprojekten Phare och Tacis, insamling och analys av information genom nätverket med observationsenheter samt kompetent rådgivning till kommissionen och partnerländer i yrkesutbildningsfrågor. En del verksamhetsområden enligt stiftelsens stadgeenliga mandat förtjänar dock mer uppmärksamhet. Dessa områden är särskilt: samarbete med medlemsstaterna, underlättande av internationellt samarbete ("förmedling") och informationsspridning om europeisk expertis och erfarenheter av yrkesutbildning. Dessa behöver stärkas utan att det påverkar stiftelsens pågående engagemang i genomförandet av programmen Phare och Tacis. Det senare kommer att hamna mer i fokus efter det att ett ramavtal med kommissionen har ingåtts. Kommissionen väntar sig att utvärderingsrapportens rekommendationer avseende stiftelsens administration och finansiella förfaranden vederbörligen uppmärksammas. Stiftelsen kommer att spela en roll i det förfarande som föregår anslutning. Dess bidrag inom ramen för Meda-programmen måste planeras noggrant när rådet väl har fastställt den rättsliga grunden. 1 detta sammanhang anser kommissionen att fortgående nära förbindelser med stiftelsen är nödvändiga för att säkerställa en gemensam inställning i fråga om riktlinjer för yrkesutbildning. Den har föreslagit några ändringar i rådets förordning för att göra stiftelsen ännu bättre på att ge vägledning och ännu effektivare. Kommissionen välkomnar en mer omfattande diskussion om stiftelsens framtida inriktning och uppmanar särskilt stiftelsens styrelse att bidra till denna diskussion. 15 Bilaga 1 Inrättandeplan lk 1. Tillfälligt anställda A 2 A3 A4 A A Bl B B C C 5 7 3 5 1 3 C 5 T Q T A LT 2. Stiftelsens övriga aktörer Stödpersonal Totalt Lokalt anställda Utstationerade nationella experter 1 A B C D 1 2 7 16 34 4 10 32 2 3 19 130 0,25 hte 3,50 hte 3,16 hte 0,66 hte 7,75 hte 9,00 hte 4,00 hte i> Bilaga 2 Organisationsplan 1ST Direktorat- kontor 2A,1C EUROPEISKA YRKESUTBILDNINGSSTIFTELSEN: organisationsplan Direktor Peter DE ROOIJ 1A Vice direktör Ulridt HILLENKAMP 1A,1C December 1996 Vice direktor UoioPESCIA 1A,1C Tempus-avd. OBvier RAMSA YER 16A, 12B, 4C Avd. för yrkesutbildning Analys- och utvecklingsavd. Jean - Raymond MASSON 16A, 11B, 3C Hans Konrad KOCH VIA, 5B, 2C J> Phare-enhet Tac is-enhet Phare-enhet Tacis-enhet Peter BEDEWELL Sandra STEFANI Anthony GRIBBEN Markku JUNKKARI Observatorie- enhet Ton PARLA Strategi enhet Lindsay JACKSON Ledarut bildnings- program Knäns- och juridisk avd. Administration- och personalavd. Informations- & publikations avd. Datas ystemavd. Dominique HUB ART 4A, 6B, 2C Francesco PANZICA 2A,4B,5C Gisela SCHURINGS 2A, 3B, 4C JeffHARRlS 3A, 5B, 1C Bilaga 3 Fördelning av inkomster och utgifter lo Budgetår 1994 1995 1996 h^ Budgetrubrik Gemenskapsfinansie ring Anslagna medel Medel överförda till följande år Outnyttjade medel Rubrik 1 - Personalkostnader Rubrik 2 - Byggnader, utrustning och löpande kostnader Rubrik 3 - Rörelsekostnader Rubrik 9 - Reserv Totalt Rubrik 1 - Personalkostnader Rubrik 2 - Byggnader, utrustning och löpande kostnader Rubrik 3 - Rörelsekostnader Rubrik 9 - Reserv Totalt Rubrik 1 - Personalkostnader Rubrik 2 - Byggnader, utrustning och löpande kostnader Rubrik 3 - Rörelsekostnader Rubrik 9 - Reserv Totalt 1. 391. 750 3. 323. 250 285000 5. 000. 000 6. 769. 953 2. 471. 538 1. 658. 509 100. 000 11. 000. 000 9. 794. 188 2. 485. 062 4. 220. 750 620. 089 2. 387. 193 152. 286 3. 159. 569 6. 360. 136 2. 271. 926 1. 447. 384 10. 079. 446 8. 715. 845 2. 453. 404 3. 338. 508 16. 500. 000 14. 507. 757 319. 000 319. 000 142. 370 142370 665. 000 665. 000 771. 661 617. 057 132. 714 1. 521. 431 409. 817 199. 612 68. 755 100. 000 778. 184 1. 078. 343 31. 658 217. 242 1. 327. 243 Bilaga 4 Förteckning över Phare- och Tacis-projekt som administreras av stiftelsen n. Land Programrubrik Konvention nr Budget Betalt av stiftelsen per den 31. 12. 96 Undertecknad den Konventionens slutdatum Tjeckien Estland Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien Albanien Estland Lettland Bulgarien Bulgarien Estland Estland Phare länder) Phare länder) Phare länder) Phare länder) Phare Yrkesutbildningsreform Yrkesutbildningsreform Yrkesutbildningsreform Yrkesutbildningsreform Yrkesutbildningsreform Yrkesutbildningsreform Yrkesutbildningsreform Yrkesutbildningsreform Yrkesutbildningsreform Handelsutbildning, högskola, språkutbildning Handelsskolereform Utbildning i ledarskap Yrkesutbildningsreform Högskolepedagogik Utbildning, vetenskap, informationssystem Personalutveckling (flera (flera Nationella observatorieorgan (flera Högskoleutbildning (flera Distansundervisning Förberedande åtgärder CZ9305 ES9409 LA9408 LI9410 PL94016 RO9405 SR9403 SL9405 AL9506 ES9502 LE9502 BG9315 BG9506 ES961201 ES961202 ZZ9432 ZZ 9407 ZZ9520 ZZ9507 Leonardo 4. 000. 000 3. 000. 000 3. 000. 000 4. 000. 000 4. 000. 000 25. 000. 000 4. 000. 000 3. 000. 000 700. 000 1. 700. 000 1. 000. 000 1. 399. 000 9. 000. 000 1. 600. 000 600. 000 1. 400. 000 3. 215. 836 1. 244. 163 2. 069. 795 2. 048. 079 3. 442. 759 10. 491. 487 1. 144. 220 1. 803. 197 641. 435 122. 237 1. 885. 140 558. 473 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 3. 96 1. 3. 96 1. 3. 96 17. 10. 96 26. 6. 96 18. 2. 97 18. 2. 97 15. 3. 95 31. 12. 97 31. 12. 98 31. 12. 98 31. 12. 98 31. 12. 97 31. 12. 98 31. 12. 98 31. 12. 98 31. 12. 99 31. 12. 99 31. 12. 99 31. 12. 97 31. 12. 99 31. 12. 99 3L12. 99 31. 12. 98 1. 000. 000 339. 0 ï 6 23. 3. 95 31. 12. 98 3. 500. 000 5. 000. 000 700. 000 64. 000 15. 7. 96 31. L2. 98 13. 788 16. 7. 96 31. 12. 98 510 23. 1. 96 30. 11. 97 Land Programrubrik Konvention nr Budget Betalt av stiftelsen per den 31. 12. 96 Undertecknad den Konventionens slutdatum Tacis länder) Tacis länder) Tacis länder) Tacis länder) Tacis länder) Tacis länder) (flera Nationella observatorieorgan (Tacis) (flera Nationella observatorieorgan (Tacis) (flera Utbildning i ledarskap 93,0509 96,5166 96,5167 (flera Information, spridning, förvaltning av Tempus WW94. 03 (flera Språkutbildning (flera Språkutbildning 96,5168 96,5572 602. 400 969. 800 530. 200 577. 000 500. 000 782. 649 101. 320 17. 8. 95 100. 000 3. 7. 96 174. 032 3. 7. 96 131. 456 10. 11. 95 3. 7. 96 7. 2. 97 81. 561. 049 29. 590. 942 DELSUMMA Phare Phare Programmet Tempus II (1995-1998) Tempus II Phare 102. 100. 000 66. 534. 495 3. 4. 96 Programmet Tempus II (1996-1999) Tempus II Phare 83. 000. 000 24. 244. 002 27. 1. 95 jfT Phare Programmet Tempus II (1997-2000) Tempus H Phare 56. 500. 000 Tekniskt stöd inom Tempus Tekniskt stöd inom Tempus Programmet Tempus II (1995-1998) Programmet Tempus II (1996-1999) Programmet Tempus II (1997-2000) Tekniskt stöd inom Tempus Phare Phare Tacis Tacis Tacis Tacis DELSUMMA SLUTSUMMA * uppskattning Tempus II Phare ZZ9432 Tempus II Tacis Tempus II Tacis Tempus II Tacis Tempus II Tacis 930. 000 1. 200. 000 23. 000. 000 29. 660. 000 24. 000. 000* 624. 360 1. 058. 428 15. 265. 082 321. 014. 360 107. 102. 007 402. 575. 409 136. 692. 949 27. 1. 95 22. 1. 97 15. 3. 95 9. 3. 95 30. 6. 96 22. 1. 97 22. 1. 97 31. 12. 97 31. 12. 97 31. 12. 97 31. 12. 96 31. 12. 97 31. 12. 97 31. 12. 98 31. 12. 99 31. 12. 2000 31. 12. 97 31. 12. 96 31. 12. 98 31. 12. 99 31. 12. 2000 31. 12. 97 ISSN 1024-4506 KOM(97) 379 slutlig DOKUMENT SV 16 11 Katalognummer : CB-CO-97-369-SV-C ISBN 92-78-22813-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 2£


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1397/97 DA COMISSÃO de 18 de Julho de 1997 que fixa, para a campanha de comercialização de 1996/1997, a taxa de conversão agrícola específica dos preços mínimos da beterraba, bem como das quotizações à produção e da quotização complementar no sector do açúcar

eurovoc_concepts:
marketing
marketing year
minimum price
representative rate
sugar beet
sugar levy


title: Resolution on the Commission's Green Paper on vertical restraints in EC competition policy (COM(96)0721 C4-0053/97)

eurovoc_concepts:
competition policy
distributive trades
single market
trade restriction

formats: html print


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1393/97 af 18. juli 1997 om nærmere bestemmelser om forvaltningen af de kvantitative kontingenter, der gælder i 1998 for visse varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina

eurovoc_concepts:
China
footwear industry
household article
import licence
quantitative restriction
toy industry

formats: html pdfa1b print


title: QUESTION ECRITE no 2355/97 de Leonie van BLADEL au Conseil. Offensive lancée par l'armée gouvernementale angolaise en dépit des accords de paix

eurovoc_concepts:
Angola
UN Security Council
armed forces
ethnic conflict
international sanctions
peacekeeping
settlement of disputes
the EU's international role

formats: html pdf print

text: C 102/32 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 3. 4. 98 (98/C 102/46) QUESTION E· CRITE E-2354/97 pose·e par Leonie van Bladel (UPE) au Conseil (18 juillet 1997) Objet: Contribution de l(cid:146)arme·e angolaise a‘ la conque(cid:136)te du Za(cid:14)¤re par Kabila Quel jugement le Conseil porte-t-il sur le fait que l(cid:146)arme·e angolaise a fourni un soutien appre·ciable aux troupes de Kabila pour conque·rir le territoire za(cid:14)¤rois? Le Conseil a-t-il manifeste· son opposition a‘ ce soutien militaire finance· par la vente de re·serves pe·trolie‘res, alors que ces fonds e·taient destine·s au de·veloppement de l(cid:146)Angola et a‘ l(cid:146)aide humanitaire? Comment le Conseil peut-il expliquer aux citoyens europe·ens que les re·serves pe·trolie‘res de l(cid:146)Angola pour les trois prochaines anne·es sont de·ja‘ vendues et que le be·ne·fice de cette vente a e·te· affecte· a‘ l(cid:146)achat de mate·riel militaire, en grande partie aupre‘s d(cid:146)un pays implique· dans l(cid:146)accord de paix, a‘ savoir la Russie, alors que l(cid:146)aide de l(cid:146)UE au de·veloppement ge·ne·ral du pays se re·duit? Re·ponse (13 novembre 1997) D(cid:146)apre‘s les rapports qui sont parvenus au Conseil, il semble que des unite·s de l(cid:146)arme·e angolaise ont fourni un soutien aux troupes de Kabila tandis que des unite·s de l(cid:146)UNITA ont en me(cid:136)me temps soutenu l(cid:146)ancien Pre·sident Mobutu. Re·cemment, le gouvernement du Rwanda a publiquement reconnu le ro(cid:136)le que ses troupes ont joue· dans la lutte pour le contro(cid:136)le du pays. Il est clair que des troupes d(cid:146)autres pays de la re·gion se sont e·galement engage·es dans ce conflit. Le Conseil a condamne· toute intervention militaire exte·rieure au conflit, dans l(cid:146)ex-Za(cid:14)¤re et a appele· les parties congolaises a‘ re·soudre le conflit d(cid:146)une manie‘re pacifique. Par des moyens diplomatiques et par son Envoye· spe·cial pour la re·gion des Grands lacs, M. Ajello, le Conseil a appele· aux gouvernements des pays de la re·gion de s(cid:146)abstenir de toute intervention. La question d l(cid:146)achat de mate·riel militaire par le gouvernement angolais ne rele‘ve pas de la compe·tence du Conseil. Ceci dit, le Conseil estime certainement souhaitable que les autorite·s angolaises autant que l(cid:146)UNITA allouent le maximum possible de leurs revenus aux objectifs communs de de·veloppement, tels qu(cid:146)identifie·s dans la Convention de Lome·. (98/C 102/47) QUESTION E· CRITE E-2355/97 pose·e par Leonie van Bladel (UPE) au Conseil (18 juillet 1997) Objet: Offensive lance·e par l(cid:146)arme·e gouvernementale angolaise en de·pit des accords de paix En de·pit des accords de paix conclus a‘ Lusaka en 1994, l(cid:146)arme·e angolaise vient de lancer une offensive contre les troupes de l(cid:146)UNITA. Cette offensive menace des accords de·ja‘ fragiles. L(cid:146)arme·e gouvernementale a de·ja‘ engage· le combat avec les troupes de l(cid:146)UNITA, notamment dans des zones contro(cid:136)le·es provisoirement par celles-ci en vertu des accords de paix. Le Conseil n(cid:146)estime-t-il pas que, contrairement a‘ l(cid:146)attitude passive qu(cid:146)il adopte a‘ l(cid:146)e·gard des derniers 1. e·ve·nements survenus en re·publique de·mocratique du Congo et compte tenu du fait qu(cid:146)un E· tat membre, a‘ savoir le Portugal, est directement implique· dans les accords de paix, l(cid:146)UE doit intervenir activement dans le processus de paix? Le Conseil n(cid:146)estime-t-il pas que ces derniers e·ve·nements sont de nature a‘ empe(cid:136)cher la principale force 2. d(cid:146)opposition du pays, a‘ savoir l(cid:146)UNITA, de continuer a‘ participer en confiance au processus de paix? Le Conseil envisage-t-il de suspendre toute aide financie‘re a‘ l(cid:146)Angola si le gouvernement de ce pays ne met 3. pas imme·diatement terme a‘ ses actions militaires?


title: WRITTEN QUESTION No. 2500/97 by Anita POLLACK to the Commission. Fire safety in hotels

eurovoc_concepts:
building safety
dissemination of EU information
fire protection
hotel industry
occupational safety
sample survey
statistics
tourism


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2298/97 του Peter SICHROVSKY προς το Συμβούλ ο. Απουσία μελών της κυβέρνησης από τις συνεδριάσεις του Συμβουλίου

eurovoc_concepts:
Austria
Council of the European Union
ministerial meeting
quorum

text: C 117/10 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 16. 4. 98 H symmetoxh· thw Koino·thtaw stiw ergasi·ew toy KEDO den e·xei syne·peiew sthn paroxh· anurvpistikh·w syndromh·w ston plhuysmo· thw Borei·oy Kore·aw. Stiw 23 Mai(cid:143)oy, h Epitroph· anh·ggeile th xorh·ghsh episitistikh·w boh·ueiaw synolikh·w aji·aw 46,3 ekat. ECU, thw opoi·aw h para·dosh ua pragmatopoihuei· se stenh· synergasi·a me to Pagko·smio Episitistiko· Pro·gramma tvn Hnvme·nvn Eunv· n. Ayto· to e·rgo symplhrv· netai me eni·sxysh tvn tome·vn thw dhmo·siaw ygei·aw kai thw diatrofh·w aji·aw 9,5 ekat. ECU kai apotelei· syne·xeia thw boh·ueiaw y·coyw peri·poy 10 ekat. ECU poy e·xei h·dh xorhghuei· meta· tiw plhmmy·rew toy 1995 kai toy 1996. (98/C 117/12) GRAPTH ERVTHSH E-2298/97 ypobolh· : Peter Sichrovsky (NI) prow to Symboy·lio (18 Ioyli·oy 1997) Ue·ma: Apoysi·a melv· n thw kybe·rnhshw apo· tiw synedria·seiw toy Symboyli·oy Apoysia·zoyn syxna· me·lh thw kybe·rnhshw apo· tiw synedria·seiw toy Symboyli·oy; Po·sew fore·w apo· ton Ianoya·rio 1995 me·lh thw Aystriakh·w Kybe·rnhshw den symmetei·xan se synedria·seiw toy Symboyli·oy; Pistey·ei to Symboy·lio o·ti oi apofa·seiw poy lamba·nontai apoysi·a tvn melv· n thw kybe·rnhshw eno·w kra·toyw me·loyw e·xoyn deyterey·oysa politikh· shmasi·a gia to en lo·gv kra·tow me·low; Pv· w eje·frase h Aystri·a thn ch·fo thw apoysi·a tvn melv· n thw kybe·rnhsh·w thw; Apa· nthsh (1 Dekembri·oy 1997) Kai·toi ta kra·th me·lh prospauoy·n pa·nta na ekprosvpoy·ntai, stiw synedria·seiw toy Symboyli·oy, se ypoyrgiko· epi·pedo, sthn pra·jh e·xei apodeixuei· o·ti ayto· den ei·nai pa·ntote dynato· kai den apotelei· spa·nio faino·meno e·na h· perisso·tera kra·th me·lh na mhn ekprosvpoy·ntai apo· Ypoyrgoy·w h· Yfypoyrgoy·w, alla· apo· a·lla pro·svpa (synh·uvw apo· toyw Mo·nimoyw Antiprosv· poyw h· toyw anaplhrvte·w toyw). Sthn peri·ptvsh ayth·, oi antipro·svpoi den dy·nantai na symmete·xoyn sth diadikasi·a chfofori·aw. Entoy·toiw, to a·ruro 150 thw synuh·khw EK kai to a·ruro 7 para· gr. 3 toy esvterikoy· kanonismoy· toy Symboyli·oy (1) epitre·poyn se oiodh·pote me·low toy Symboyli·oy na metabiba·zei to dikai·vma ch·foy toy se a·llo me·low toy Symboyli·oy poy ekprosvpei·tai se ypoyrgiko· epi·pedo. Ta parapa·nv, se syndyasmo· me ton kano·na peri· aparti·aw poy proble·petai sto a·ruro 7 para·gr. 4 toy esvterikoy· kanonismoy· toy Symboyli·oy, ba·sei toy opoi·oy apaitei·tai h paroysi·a oktv· melv· n toy Symboyli·oy se ypoyrgiko· epi·pedo gia na mporei· to Symboy·lio na probei· se chfofori·a, h metabi·bash ch·foy mporei· na odhgh·sei se kata·stash sthn opoi·a, se dedome·nh synedri·ash toy Symboyli·oy, epta· to poly· me·lh mporoy·n na metabiba·soyn thn ch·fo toyw sta enapome·nonta oktv· me·lh toy Symboyli·oy. Apo· thn e·ntajh· thw sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh, ton Ianoya·rio toy 1995, h Aystri·a ekprosvph·uhke se o·lew tiw synedria·seiw toy Symboyli·oy. Stiw periptv· seiw poy to armo·dio me·low thw kybernh·sevw den h·tan se ue·sh na parastei· se ayte·w, arxhgo·w thw aystriakh·w antiprosvpei·aw h·tan o Aystriako·w Mo·nimow Antipro·svpow sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh (h· o anaplhrvth·w toy), o·pvw synhui·zetai sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh. To Symboy·lio den ei·nai armo·dio na apofanuei· sxetika· me to ea·n h epilogh· toy prosv· poy to opoi·o ekprosvpei· e·na kra·tow me·low antikatoptri·zei thn politikh· shmasi·a poy apodi·dei ayto· to kra·tow me·low stiw apofa·seiw poy lamba·nontai se orisme·nh synedri·ash toy Symboyli·oy. H ue·sh kai h ch·fow thw Aystri·aw sxetika· me ta ue·mata poy syzhtoy·ntai stiw synedria·seiw toy Symboyli·oy ekfra·zontai stiw synedria·seiw ayte·w sy·mfvna me ta a·rura 146 kai 150 thw synuh·khw EK kai me to a· ruro 7 para·gr. 3 kai 4 toy esvterikoy· kanonismoy· toy Symboyli·oy, o·pvw analy·uhkan pio pa·nv. Epiple·on, o·pvw safv· w ua gnvri·zei to ajio·timo me·low toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy o·ti, o·pote dieja·getai chfofori·a sto Symboy·lio to apote·lesma· thw dhmosiopoiei·tai › me·sv delti·vn Ty·poy toy Symboyli·oy › sy·mfvna me tiw diata·jeiw toy esvterikoy· kanonismoy· toy Symboyli·oy. (1) Apo·fash toy Symboyli·oy ariu. 93/662/EK thw 6hw Dekembri·oy 1993, me thn opoi·a uespi·zetai o esvteriko·w kanonismo·w toy Symboyli·oy (EE ariu. L 304 thw 10hw Dekembri·oy 1993, sel. 1), o·pvw tropopoih·uhke apo· thn apo·fash toy Symboyli·oy ariu. 95/24/EK, Eyrato·m, EKAX thw 6hw Febroyari·oy 1995 (EE ariu. L 31 thw 10hw Febroyari·oy 1995, sel. 14)


title: WRITTEN QUESTION No. 2319/97 by Leonie van BLADEL to the Council. Fighting international crime and guarding the European external borders against the transit of cocaine via the Netherlands by the Surinamese drugs cartel

eurovoc_concepts:
Netherlands
Surinam
drug traffic
organised crime

text: 3. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities C 102/21 (98/C 102/31) WRITTEN QUESTION E-2319/97 by Leonie van Bladel (UPE) to the Council (18 July 1997) Subject: Fighting international crime and guarding the European external borders against the transit of cocaine via the Netherlands by the Surinamese drugs cartel 1. Does the Netherlands Presidency of the Council realize that the suspension of the Hague Public Prosecutor, Charles van der Voort, who was also head of the CoPa team, has done serious damage to the investigation into the activities of the Surinamese drugs syndicate and the preliminary judicial examination concerning the former dictator of Surinam, Desire· Delano Bouterse? 2. Has the Presidency given any thought to the fact that compliance with the duty assumed by the Netherlands Government in the framework of the Schengen Agreement, namely that of guaranteeing safety by guarding the external borders, is seriously hampered by the suspension of the Hague Public Prosecutor, C. V. van der Voort, because of the large quantities of cocaine from Colombia/Surinam which are smuggled to other European Member States via the Netherlands? 3. In view of the strong public interest in the dismantling of the Surinamese drugs syndicate and ensuring that the preliminary judicial examination concerning the ex-dictator of Surinam, Bouterse, continues, will the Presidency instruct Mr Van der Voort to resume his duties immediately in order to halt the smuggling of cocaine to the European Member States via the Netherlands? This should be viewed, inter alia, in the context of the precedent set when the former head of the Netherlands Foreign Intelligence Service, K. M. Meulmeester, and the former Secretary-General of the Ministry of General Affairs, R. J. Hoekstra, were excused of their misconduct in having destroyed all the files of the former Netherlands Foreign Intelligence Service, including those on Surinam? (98/C 102/32) WRITTEN QUESTION E-2320/97 by Leonie van Bladel (UPE) to the Council (18 July 1997) Subject: Fighting international crime and guarding the European external borders against the transit of cocaine via the Netherlands by the Surinamese drugs cartel Can the Netherlands Presidency of the Council explain why the former Secretary-General of the Ministry of 1. General Affairs, R. J. Hoekstra, despite his misconduct in having ordered the unlawful destruction of all the files of the former Netherlands Foreign Intelligence Service, is to be retained as a member of the highest advisory body in the Netherlands, the Council of State, and why Mr van der Voort, who is suspected of complicity in a similar act of misconduct › destruction of a file › is being suspended? 2. Can the Presidency explain how it is possible that on 14 September 1997 the former head of the Netherlands Foreign Intelligence Service, K. M. Meulmeester, in his capacity as an advisor to the Prime Minister, is to be a guest speaker at the Europa 2000 conference on fighting international crime in Bucharest, despite having committed an act of misconduct in unlawfully destroying the files of the former Netherlands Foreign Intelligence Service, and why Mr Van der Voort, who is suspected of complicity in a similar act of misconduct › destruction of a file › is being suspended? 3. Does not the Presidency agree that the expediency principle should be applied in respect of the suspicions against Mr Van der Voort, in view of the far greater public interest of Europe as a whole in combating the Surinamese drugs mafia, and bearing in mind that the suspicions against Mr Van der Voort are based purely on his complicity in an act of misconduct consisting of destruction of a file, an act which has been excused in the public interest in many previous, far more serious cases, such as those of K. M. Meulmeester and R. J. Hoekstra? Joint answer to Written Questions E-2251/97, E-2319/97 and E-2320/97 (7 November 1997) The questions raised by the Honourable Member fall out with the Council(cid:146)s sphere of competence