title: Az Európai Parlament és a Tanács 97/27/EK irányelve (1997. július 22.) a gépjárművek és pótkocsijaik egyes kategóriáinak tömegéről és méreteiről, valamint a 70/156/EGK irányelv módosításáról

eurovoc_concepts:
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
road safety
weight and size

text: 200 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet 31997L0027 1997. 8. 25. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 233/1 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 97/27/EK IRÁNYELVE (1997. július 22. ) a gépjárművek és pótkocsijaik egyes kategóriáinak tömegéről és méreteiről, valamint a 70/156/EGK irányelv módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget különösen annak 100a cikkére, létrehozó szerződésre, és különösen a gépjárművek és pótkocsijaik (4) típusjóváha- gyásáról szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárás minden jár- műtípusra alkalmazható legyen; tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), a Szerződés 189b. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelő- en (3), járművek nemzeti és nemzetközi (4) mivel ajánlatos azon gépjárművek és pótkocsijaik meg- engedett legnagyobb tömegeinek és méreteinek egysége- sítése, amelyeket a Közösségen belül közlekedő egyes közúti forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzet- közi fogalomban megengedett legnagyobb össztömegé- nek megállapításáról (5) 25-i 96/53/EK tanácsi irányelv alapján a tagállamokban nyil- vántartásba vesznek; mivel a megnevezett irányelv mind- azonáltal csak a tagállamok területén zajló közúti forgal- mat érinti, nem pedig a 70/156/EGK irányelvnek meg- felelő műszaki követelményeket; 1996. szóló, július (1) mivel a belső piac működése szempontjából szükséges a gépjárművekkel szemben támasztott műszaki követelmé- nyek teljes körű összehangolása, miközben biztosítani kell a társadalom biztonságának magas szintjét; forgalmára vonatkozó, megengedett (5) mivel a 96/53/EK irányelv a tagállamok nemzeti és nemzetközi legna- gyobb méreteket rögzíti úgy, hogy azok alkalmazását bizonyos átmeneti idő figyelembevételével írja elő; mivel egyes egyéb megengedett legnagyobb méretek, valamint megengedett legnagyobb tömegek továbbra is csak a nemzetközi forgalomra érvényesek; (2) mivel a műszaki követelmények, amelyeknek a meghatá- rozott gépjármű-kategóriáknak a nemzeti jogszabályok alapján meg kell felelniük, többek között azok tömegeit és méreteit érintik; (3) mivel e követelmények az egyes tagállamokban külön- bözők; mivel szükséges, hogy minden tagállam ugyana- zokat a követelményeket vezesse be, vagy a már meg- lévő előírások kiegészítéseként vagy azok helyett, hogy (1) HL C 230. , 1991. 9. 4. , 46. o. (2) HL C 49. , 1992. 2. 24. , 5. o. (3) Az Európai Parlament 1992. február 12-i állásfoglalása (HL C 67. , 1992. 3. 16. , 81. o. ), a Tanács 1996. november 28-i közös álláspontja (HL C 41. , 1997. 2. 10. ), az Európai Parlament 1997. április 9-i határozata (HL C 132. , 1997. 4. 28. ) és a Tanács 1997. május 21-i határozata. a (6) mivel ebből kifolyólag a gépjárművek és pótkocsijaik, tagállamokban nyilvántartásba vesznek, amelyeket megengedett legnagyobb tömegeinek egységesítése rövid időn belül nyilvánvalóan nem teljesíthető; mivel azonban már most is lehetővé kell tenni a járművek legnagyobb méreteinek a lehető legszélesebb körű egységesítését, és a tömeg kérdésének olyan szabályozását, hogy a jármű- vek megengedett legnagyobb, nyilvántartásba vételére/- forgalomba helyezésére vonatkozó tömegeit minden ta- gállamban előirányozzák; továbbá folyamatosan növelni kell a biztonságot, különös tekintettel az egyes pótkocsi- kategóriákra; (4) HL L 42. , 1970. 2. 23. , 1. o. A legutóbb a 96/79/EK irányelvvel módosított irányelv (HL L 18. , 1997. 1. 21. , 7. o. ). (5) HL L 235. , 1996. 9. 17. , 59. o. 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja (7) mivel a 96/53/EK irányelv 4. cikkének (3) és (4) bekez- dése alapján a tagállamok saját területükön engedélyez- hetik olyan N kategóriájú járművek forgalmát, amelyek méretei túllépik az ugyanezen irányelvben megállapított legmagasabb értékeket, ha azok oszthatatlan rakományt fuvaroznak, vagy olyan nemzeti szállítási műveletekben vesznek részt, amelyek nem befolyásolják jelentősen a nemzetközi fuvarozási ágazaton belüli versenyt; mivel az M2 és M3 kategóriába tartozó járművekre a 96/53/EK irányelv vonatkozik, de csak a nemzetközi forgalom tekintetében; mivel ezért szükséges olyan járművek szá- mára, amelyek az ezen irányelv által engedélyezett leg- nagyobb méreteket túllépik, valamint bizonyos egyéb jellemzők tekintetében, kivételes jóváhagyások megadása; ugyanakkor a tagállamok számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy az ilyen kivételes rendelkezések alapján jóváhagyott járműveket visszautasítsák; (8) mivel ezen irányelv egyike azon külön irányelveknek, amelyek előírásait a járműveknek a 70/156/EGK irányelv által bevezetett EK-típusjóváhagyási eljárás követelmé- nyeinek való megfelelésének biztosítása érdekében telje- síteni kell; mivel a 70/156/EGK irányelvben meghatáro- zott, járműrendszerekre, alkatrészekre és önálló műszaki egységekre vonatkozó előírások ezért ezen irányelvre is vonatkoznak; (9) mivel a 70/156/EGK irányelv 3. cikkének (4) bekezdése és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében minden egyes külön irányelv mellékletéhez egy olyan adatközlő lapot kell csatolni, amely a nevezett irányelv I. mellékletének vonatkozó pontjait tartalmazza, továbbá hogy a nevezett irányelv IV. mellékletének mintája alapján típusbizonyít- lehetővé téve a típusjóváha- vány álljon rendelkezésre, gyás számítógépes feldolgozását; (10) mivel a nem teljes járművekre külön rendelkezéseket fogadtak el, hogy a befejezett járművek második jóváha- gyási lépcsőben történő jóváhagyását megkönnyítsék; (11) mivel ezen irányelv külön rendelkezéseket tartalmaz a felemelhető, illetve a terhelésátcsoportosító tengelyekre vonatkozóan. E tengelyeket figyelembe veszi a gépjármű- vek és pótkocsijaik egyes kategóriáinak fékberendezéseire szóló, vonatkozó tagállami irányelv (1), és a 1971. gépjárművek kormányberendezésére jogszabályok közelítéséről július 26-i 71/320/EGK tanácsi pótkocsijuk és jogszabályok közelítéséről vonatkozó tagállami 1970. június 8-I 70/311/EGK tanácsi irányelv (2), 201 szóló, (12) mivel külön beépítése rendelkezések a 71/320/EGK irányelvbe is, annak érdekében, hogy azon műszaki feltételeket, amelyek szerint az M2, M3 és az N kategóriába tartozó járművek pótkocsit vontathatnak, jobban figyelembe lehessen venni; szükséges (13) mivel a tagállamokban eltérő tömegű járművek vehetők nyilvántartásba, külön rendelkezések beépítése szükséges a gépjárművek és pótkocsijaik hatóságilag előírt tábláira és felirataira, valamint elhelyezésükre és rögzítési mód- jogszabályok közelítéséről jukra vonatkozó tagállami szóló, 1975. december 18-i 76/114/EGK tanácsi irány- elvbe (3) is, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk Ennek az irányelvnek alkalmazásában „jármű”: minden gép- jármű és pótkocsi a 70/156/EGK irányelv 2. cikkének és II. mellékletének meghatározása alapján, kivéve az M1 kategóriába tartozó járműveket. 2. cikk A tagállamok nem tagadhatják meg egy adott járműtípus EK- típusjóváhagyásának vagy nemzeti típusjóváhagyásának mega- dását, illetve nem tagadhatják vagy tilthatják meg egy adott járműtípus értékesítését, nyilvántartásba vételét, forgalomba he- lyezését vagy használatát a jármű tömegével vagy méreteivel kapcsolatos okokból, ha ez megfelel az I. melléklet követelmé- nyeinek. 3. cikk forgalomba helyezését vagy használatát, Egy tagállam mindazonáltal megtagadhatja egy adott járműtí- típusjóváhagyásának megadását, vagy megtagad- pus nemzeti hatja és megtilthatja egy adott jármű értékesítését, nyilvántar- illetve tásba vételét, megfelelőségi a 70/156/EGK irányelv 7. cikke (1) bekezdésének értelmében, történő vagy azt korlátozhatja a oszthatatlan rakománnyal fuvarozásra, ha az ezen irányelv szerint jóváhagyott járművön alkalmazták a 7. cikk kivételes rendelkezését, és ha a kivétel ellentétben áll az adott tagállamban érvényes nemzeti követel- ményekkel. érvénytelennek minősítheti igazolását (2) HL L 133. , 1970. 6. 18. , 10. o. A legutóbb a 92/62/EGK irányelvvel módosított irányelv (HL L 199. , 1992. 7. 18. ). (1) HL L 202. , 1971. 9. 6. , 37. o. A legutóbb a 91/422/EGK irányelvvel (3) HL L 24. , 1976. 1. 30. , 1. o. A legutóbb a 78/50/EGK irányelvvel módosított irányelv (HL L 233. , 1991. 8. 22. , 21. o. ). módosított irányelv (HL L 155. , 1978. 6. 13. , 31. o. ). 202 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet 4. cikk Ha az ezen irányelv szerint jóváhagyott járművekre a tagálla- mok nemzeti típusjóváhagyást adnak, illetve engedélyezik ezen járművek nyilvántartásba vételét, forgalomba helyezését vagy használatát, akkor e járművek számára az adott országban érvényes megengedett legnagyobb nyilvántartásba vételi/forga- lomba helyezési tömeget a vonatkozó nemzeti tömeghatárok- nak megfelelően adják meg. E megengedett legnagyobb nyil- vántartásba vételi/forgalomba helyezési tömeg megadásakor a tagállamok nem utasíthatják vissza a gyártók kérelmét a IV. mellékletben meghatározott eljárás alkalmazására. 5. cikk A 2. cikktől eltérően a tagállamok előírhatnak az egyes ország- okra érvényes műszaki követelményeket a terhelésátcsoportosí- tó és felemelhető tengelyekre vonatkozóan. Mindazonáltal a tagállamok nem utasíthatják vissza a gyártók kérelmét, amely a IV. melléklet 3. pontjában meghatározott műszaki követelmé- nyek alkalmazására vonatkozik. 6. cikk A 2. cikktől és az I. melléklet 7. 3. 2. 1. pontjától eltérően a tagállamok a 2,50 méternél szélesebb autóbuszok esetében, a 96/53/EK irányelvnek megfelelően 1999. december 31-ig meg- tagadhatják a nemzeti típusjóváhagyás megadását, vagy meg- tagadhatják, illetve megtilthatják e járművek értékesítését, nyil- vántartásba vételét, forgalomba helyezését vagy használatát. A jóváhagyás tárgya Irányelv HL-szám „48 Tömegek és méretek (a 44. pontban említett járművek ki- vételével) 97/27/EK L 233 1997. 08. - 25. 7. cikk A 2. cikktől és az I. melléklet 7. 3. pontjától eltérően, és anélkül, hogy az I. melléklet 7. 6 pontjának követelményeit be kellene tartaniuk, a tagállamok olyan járművek esetében, ame- lyek méretei túllépik az ezen előírásokban meghatározott érté- keket, jóváhagyást adhatnak. Az eltérés részleteit feljegyzik a III. melléklet típusbizonyítványába; a 3. cikk rendelkezései alkalma- zandóak. 8. cikk A 70/156/EGK irányelv a következőképpen módosul: a) Az I. melléklet a következőképpen egészül ki: 1. A j) lábjegyzet kiegészül a következőkkel: „Az M1 kate- góriába nem tartozó járművekre a 97/27/EK irányelv I. mellékletének 2. 4. 1. pontja”; 2. A k) lábjegyzet kiegészül a következőkkel: „Az M1 kategóriába nem tartozó járművekre a 97/27/EK irányelv I. mellékletének 2. 4. 2. pontja”; 3. Az l) „Az M1 lábjegyzet kiegészül a következőkkel: kategóriába nem tartozó járművekre a 97/27/EK irányelv I. mellékletének 2. 4. 3. pontja”. b) A IV. melléklet 48. pontja helyébe a következő lép: Alkalmazás a járműkategóriákra M1 M2 M3 N1 N2 N3 O1 O2 O3 O4 X X X X X X X X X” 9. cikk 10. cikk (1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rende- leti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ah- hoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1999. július 22-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz ilyen hivatkozást kell fűzni. hivatalos kihirdetésük alkalmával A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti (2) joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabá- lyozott területen fogadnak el. Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. 11. cikk Kelt Brüsszelben, 1997. július 22-én. az Európai Parlament részéről az elnök J. M. GIL-ROBLES a Tanács részéről az elnök J. POOS 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 203 I. MELLÉKLET 1. 2. 2. 1. Ezen irányelv a 70/156/EGK irányelv II. melléklete A. bekezdésének meghatározása értelmében az M2, M3 és N kategóriába tartozó gépjárművek, valamint az O kategóriába tartozó pótkocsik tömegére és méreteire vonatkozik. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a következő meghatározások érvényesek: „Gépjármű”: a 70/156/EGK irányelv II. mellékletének A bekezdésében meghatározott, motorral hajtott jármű. 2. 1. 1. Az N kategóriába tartozó járművek: 2. 1. 1. 1. 2. 1. 1. 2. 2. 1. 1. 2. 1. 2. 1. 1. 2. 2. 2. 1. 1. 3. „Tehergépjármű”: az a N1, N2 vagy N3 kategóriába tartozó olyan gépjármű, amelyet kizárólag vagy túlnyomórészt teherszállítás céljából terveztek és gyártottak. Tehergépjármű pótkocsit is vontathat. „Vontató”: az N1, N2 vagy N3 kategóriába tartozó olyan gépjármű, amelyet kizárólag vagy túlnyomórészt pótkocsik vontatása céljából terveztek és gyártottak. „Közúti vontató”: olyan vontató, amelyet kizárólag vagy túlnyomórészt pótkocsik, de nem félpótkocsik vontatása céljából terveztek és gyártottak. A közúti vontatóknak saját rakfelületük lehet. „Nyerges vontató”: olyan vontató, amelyet kizárólag vagy túlnyomórészt félpótkocsik vontatása céljából terveztek és gyártottak. Az N kategóriába tartozó egyéb, a tehergépjárművektől és vontatóktól eltérő, egyéb teljes és befejezett járművek különleges rendeltetésű járműveknek minősülnek. 2. 1. 2. Az M2 vagy M3 kategóriába tartozó gépjárművek: 2. 1. 2. 1. 2. 1. 2. 1. 1. „Autóbusz”: az M2 vagy M3 kategóriába tartozó olyan jármű, amelyet ülő vagy ülő és álló személyek szállítása céljából terveztek és gyártottak. „Csuklós busz”: olyan autóbusz, amely legalább két merev és csukló által összekötött járműrészből áll; a merev járműrészek utasterei kapcsolatban vannak egymással, úgy, hogy az utasok a merev járműrészek között szabadon közlekedhetnek; a merev járműrészek tartósan össze vannak egymással kötve, úgy, hogy csak olyan berendezéssekkel választhatók szét, amelyekkel általában csak szakműhelyek rendelkeznek. 2. 1. 2. 1. 2. „Emeletes autóbusz”: olyan autóbusz, amelynek utastere legalább két, részben egymás felett elhelyezkedő szintre tagolódik, miközben a felső szinten nincsenek állóhelyek. 2. 1. 2. 1. 3. Autóbusz „osztályba” tartoznak: 2. 1. 2. 1. 3. 1. azok a járművek, amelyek a vezetőn kívül több mint 22 utast szállítanak: 2. 1. 2. 1. 3. 1. 1. „I. osztály”: álló utasok számára kialakított hellyel rendelkező járművek, amelyek lehetővé teszik a gyakori le- és felszállást; 2. 1. 2. 1. 3. 1. 2. „II. osztály”: főleg ülő utasok szállítására kialakított járművek, amelyeket úgy terveztek, hogy az ülések közötti folyosón, illetve ha a járművön van olyan hely, amelyet nem foglal el két kettős ülés, álló utasok számára is lehetővé teszik az utazást; 2. 1. 2. 1. 3. 1. 3. „III. osztály:” kizárólag ülő utasok szállítása céljából gyártott járművek; 2. 1. 2. 1. 3. 2. azok a járművek, amelyek a vezetőn kívül legfeljebb 22 utast szállítanak: 2. 1. 2. 1. 3. 2. 1. „A. osztály”: álló utasok szállítására szolgáló járművek; az ebbe az osztályba tartozó járművekben ülések, és adott esetben külön állóhelyek is vannak; 2. 1. 2. 1. 3. 2. 2. „B. osztály”: nem álló utasok szállítására szolgáló járművek; az ebbe az osztályba tartozó járművekben nincsenek külön állóhelyek. 2. 1. 2. 1. 4. Egy jármű több osztályba is tartozhat. Ebben az esetben ezen irányelv minden vonatkozó követelményét teljesítenie kell. 2. 1. 2. 2. Az M2 vagy M3 kategóriába tartozó, az autóbuszoktól eltérő járművek (pl. mentőautók) különleges rendeltetésű járműveknek számítanak. 204 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet 2. 2. 2. 2. 1. 2. 2. 2. 2. 2. 3. 2. 2. 4. 2. 3. 2. 4. Az O kategóriába tartozó járművek „Vontatott gyártottak, hogy más gépjármű vontassa. jármű” („pótkocsi”): olyan önálló hajtással nem rendelkező jármű, amelyet arra terveztek és „Félpótkocsi”: olyan vontatott jármű, amely nyerges vontatóhoz vagy futótengelyhez oly módon kapcsoló- dik, hogy súlyának jelentős hányadát a vontató jármű vagy a futótengely viseli. „Vonórudas pótkocsi (pótkocsi csuklós vonórúddal)”: az a vontatott jármű, amelynek legalább két tengelye van, és azok közül legalább egy kormányozható, és – fel van szerelve egy (a pótkocsihoz képest) függőlegesen elmozduló vontatószerkezettel, – amely nem visz át jelentős függőleges terhet a vontató járműre (kevesebbet, mint 100 daN). A futótengelyre kapcsolt félpótkocsi vonórudas pótkocsinak minősül. „Középtengelyes pótkocsi”: olyan merev vonóberendezésű pótkocsi, amelynek tengelye(i) az (egyenletesen jármű súlypontjának közelében úgy helyezkedik/nek el, hogy a vontatót csak kis statikus megterhelt) függőleges támasztóerővel terhelje, amely nem lépi túl a pótkocsi illetve kisebb, mint 1000 daN (mindig a kisebb érték mértékadó). legnagyobb súlyának 10 %-át, „Tengelycsoport”: a futómű részét képező tengelyek. Két tengely esetében a csoportot kettőstengelyű, három tengely esetében hármastengelyű futóműnek nevezzük. Az egyedüli tengely egy tengelyből álló tengely- csoportnak tekintendő. „Járműméretek”: a jármű gyártója által megadott, a járműre vonatkozó méretek, amelyek a jármű szerkezetén alapulnak. 2. 4. 1. „Járműhossz”: az ISO 612-1978 szabvány 6. 1. meghatározása alapján mért érték. Az e szabványból következő meghatározások értelmében a jármű hosszának mérésekor a következő berendezéseket nem kell figyelembe venni: – törlő- és mosóberendezések, – első és hátsó rendszámtáblák, – vámzárak rögzítő- és védőberendezési, – a kocsiponyva felerősítésére és védelmére szolgáló berendezések, – világító berendezések, – visszapillantó tükör, – a jármű hátsó részének láthatóságát segítő eszközök, – légbeszívó berendezések, – hosszirányú ütközők cserélhető felépítmények számára, – lépcsőfokok, – ütköző gumik, – emelőlapok, rakodásra szolgáló rámpák és hasonló berendezések, amelyek legnagyobb mérete menet- kész állapotban legfeljebb 200 mm, amennyiben a jármű rakfelületét nem növelik meg, – gépjárművek összekapcsolására szolgáló berendezések. 2. 4. 2. A „jármű szélessége”: az ISO 612-1978 szabvány 6. 2. meghatározása alapján mért érték. Az e szabványból következő meghatározások értelmében a jármű szélességének mérésekor a következő berendezéseket nem kell figyelembe venni: – vámzárak rögzítő- és védőberendezései, – a kocsiponyva felerősítésére és védelmére szolgáló berendezések, – a gumiabroncs sérülését jelző berendezések, – a felcsapódó víz elleni védelem rugalmas részei (rugalmas sárvédők) (lásd a 91/226/EGK tanácsi irányelvet) (1), – világítóberendezések, (1) HL L 103. , 1991. 4. 23. , 5. o. 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 205 – az M2 és M3 kategóriába tartozó járműveknél rakodásra szolgáló rámpák menetkész állapotban, emelőlapok és hasonló berendezések menetkész állapotban, amennyiben méretük a jármű oldalától számítva nem haladja meg a 10 mm-t, és a rámpák előre vagy hátra nyúló sarkai legalább 5 mm-es sugárral le vannak kerekítve; és az élei legalább 2,5 mm-es sugárral le vannak kerekítve, – visszapillantó tükrök, – gumiabroncslégnyomás-jelzők, – behúzható lépcsők, – a gumiabroncs deformációja közvetlenül a talaj felett. 2. 4. 3. A „jármű magassága”: az ISO 612-1978 szabvány 6. 3. meghatározása alapján mért érték. Az e szabványból következő meghatározások értelmében a jármű magasságának mérésekor a következő berendezéseket nem kell figyelembe venni: – antennák, – áramszedők kiengedett helyzetben. Tengelyemelő berendezéssel felszerelt járművek esetében figyelembe kell venni e berendezés hatását. 2. 4. 4. A nyerges vontatóktól vagy félpótkocsiktól eltérő járművek „rakfelületének hossza”: a jármű hosszában vízszintesen mért, a rakfelület legelső pontja és a jármű leghátsó pontja közti távolság. E távolság mérésekor a következő berendezéseket nem kell figyelembe venni: – a vezetőfülke hátsó fala előtti rakterület, – a 2. 4. 1. pontban megnevezett berendezések, – rakfelület előtt elhelyezett hűtőberendezések és egyéb segédeszközök. 2. 5. 2. 6. 2. 7. 2. 8. „A jármű tömege, menetkész állapotban”: a terheletlen és menetkész állapotban lévő jármű felépítménnyel – vontató esetében a vonószerkezetekkel – együtt mért tömege, vagy a vezetőfülkével szállított alváz tömege, ha a felépítményt és/vagy a vonószerkezetet nem a jármű gyártója szállítja [beleértve a hűtőfolyadékot, kenőanyagokat, 90,%-ig feltöltött tüzelőanyag-tartályt, a szennyvizek kivételével minden egyéb folyadék 100 %-át, (75 kg), autóbuszok esetében a kocsikísérőt (75 kg), ha a járműben van kísérőülés]. szerszámokat, pótkereket, járművezetőt „Műszakilag megengedett össztömeg”: konstrukciója és teljesítménye alapján ad meg. (M) a terhelt jármű legnagyobb tömege, amit a gyártó a jármű Járműkategória meghatározásakor a műszakilag megengedett össztömeg meghatározása a 70/156/EGK irányelv II. melléklete alapján történik; középtengelyes pótkocsik és félpótkocsik esetében azonban azt a tömeget kell alapul venni, amely a jármű műszakilag megengedett terhelésekor a tengelyt terheli. A fogalommeghatározásnak megfelelően a járműtípus adott műszaki konfigurációjához, amelyet a II. melléklet adatközlő lapján lévő adatok lehetséges értékeinek egy csoportja határoz meg, csupán egyetlen, a műszakilag megengedett össztömegre vonatkozó értéket lehet hozzárendelni. Ezen egyetlen értéknek a fogalommeghatározásnak megfelelő hozzárendelése értelemszerűen vonatkozik a 2. 7. , 2. 8. , 2. 10. , 2. 11. és 2. 12. pontban foglalt műszaki követelményekre is. „Műszakilag megengedett tengelyterhelés (m)”: a jármű gyártója által megadott tömeg, amely megfelel annak a legnagyobb megengedett statikus terhelésnek, amellyel a tengely az úttest felületét terheli, és amely a jármű és a tengely konstrukcióján alapul. „Tengelycsoport műszakilag megengedett tengelyterhelése (μ” ): a jármű gyártója által megadott tömeg, amely megfelel annak a legnagyobb megengedett statikus terhelésnek, amellyel a tengelycsoport az úttest felületét terheli, és amely a jármű és a tengelycsoport konstrukcióján alapul. 206 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet 2. 9. 2. 10. 2. 11. 2. 12. 2. 13. 2. 14. 2. 15. 2. 16. 2. 17. 2. 18. 2. 19. „Vontatmánytömeg”: vagy a gépjárműhöz csatlakoztatott, vonórudas pótkocsi, vagy futótengelyre kapcsolt félpótkocsi tömege; vagy az a tömeg, amely a gépjárműhöz csatlakoztatott, középtengelyes pótkocsi vagy félpótkocsi tengelyterhelésének felel meg. „Műszakilag megengedett legnagyobb vontatmánytömeg (TM)”: a gyártó által megadott legnagyobb vontatható tömeg. „Műszakilag megengedett függőleges terhelés a gépjármű összekapcsolási pontján”: a gyártó által megadott tömeg, amely az összekapcsolási ponton jelentkező legnagyobb statikus függőleges terhelésnek felel meg, amely a gépjármű és/vagy vonószerkezet konstrukcióján alapul. Menetkész állapotban lévő vontatójárműveknél a fogalommeghatározásnak megfelelően e tömeg nem foglalja magában a vonószerkezet tömegét; más járműveknél e tömeg magában foglalja olyan vonószerkezetek tömegét, amelyeknek felszerelésre kell kerülniük. „Műszakilag megengedett függőleges terhelés a félpótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi összekapcsolási pontján”: a pótkocsi gyártója által megadott tömeg, amely a megengedett legnagyobb statikus és függőleges terhe- lésnek felel meg, amellyel az összekapcsolási ponton a pótkocsit vontató járművet terheli. „Járműszerelvény műszakilag megengedett össztömege (MC)”: a gyártó által megadott, a terhelt gépjármű és a terhelt pótkocsi tömegeinek összege, amely a vontató jármű konstrukcióján alapul. „Tengelyemelő berendezés”: a járművön állandóan megtalálható, a jármű terhelésétől függően alkalmazott, a tengelyterhelés csökkentésére, illetve növelésére szolgáló berendezés; amely ennek érdekében a kerekeket – vagy felemeli az úttestről, illetve lesüllyeszti az úttestre, – vagy nem emeli fel az úttestről (pl. légrugós vagy egyéb rendszereknél), hogy csökkenjen a gumiabroncsok kopása, ha a jármű nincs teljesen megterhelve, és/vagy hogy a gépjárművek vagy gépjárműszerelvények síkos úttesten történő elindulását a hajtott tengely terhelésének növelésével megkönnyítse. „Felemelhető tengely”: olyan tengely, amely a 2. 14. pont első francia bekezdésének megfelelően tengelyeme- lő berendezés segítségével felemelhető és lesüllyeszthető. „Terhelésátcsoportosító tengely”: olyan tengely, amelynek terhelése a 2. 14. pont második francia bekezdésének megfelelően tengelyemelő berendezés segítségével, a tengely megemelése nélkül változtatható. „Légrugózás”: olyan rugózási szerkezetekkel valósítják meg. rendszer, amelynél a rugózási hatást legalább 75 %-ban pneumatikus „Légrugózással egyenértékű rugózás”: a járműtengelyek vagy tengelycsoportok olyan rugózási rendszere, amely megfelel a 7. 11. pont követelményeinek. „Járműtípus”: olyan járművek, amelyek a következő jelentős jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól: – gyártó, – a 70/156/EGK irányelv II. mellékletében meghatározott járműkategória, – jelentős szerkezeti és konstrukciós jegyek, mint pl. : – az M2 és M3 kategóriába tartozó járműveknél: – alvázas/önhordó karosszéria, egy/kétszintes utastér, merev/csuklós kivitel (nyilvánvaló és alapvető különbségek), – a hajtott tengely rugózása: egyenértékű rugózás, légrugózás, vagy egyenértékű, nem légrugós rugózás, vagy nem – tengelyek száma, – az N kategóriába tartozó járműveknél: – alváz/padlóváz (nyilvánvaló és alapvető különbségek), 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 207 – a hajtott tengely rugózása: egyenértékű rugózás, légrugózás vagy egyenértékű, nem légrugós rugózás, vagy nem – tengelyek száma, – az O kategóriába tartozó járműveknél: – alvázas/önhordó karosszéria (nyilvánvaló és alapvető különbségek), kormányozható pótkocsik/fél- pótkocsik/középtengelyes pótkocsik, – fékberendezés: nem fékezett/ráfutófék/átmenő fék, – tengelyek száma. E pont alkalmazásában a következő szerkezeti és konstrukciós jegyek, úgymint a tengelytáv, tengelykonst- rukció, rugózás, kormányberendezés, gumiabroncsok, illetve a tengelyek fékerő-kiegyenlítő berendezésének megfelelő módosításai, vagy félpótkocsi és tehergépjármű-konfigurációknál a nyomáscsökkentő szelepek alkalmazása vagy elhagyása, valamint a szerelt alvázzal összefüggő szerkezetek (pl. motor, tüzelőanyag- tartály, erőátvitel stb. ) nem tekinthetőek jelentős jellemzőknek. AZ EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM A járműtípus tömegére és méreteire vonatkozó, a 70/156/EGK irányelv 3. cikke szerinti EK-típusjóváha- gyás iránti kérelmet a jármű gyártójának kell benyújtania. A kérelemhez a II. mellékletben meghatározott minta szerinti adatközlő lapot kell csatolni. A vizsgálatot végző műszaki szolgálatnak be kell mutatni egy vagy több, a II. melléklet adatainak megfelelő járművet, amely(ek) segítségével a műszaki szolgálat megfelelően meggyőződhet arról, hogy az(ok) a jóváhagyandó típus szempontjából reprezentatív(ak). EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS Ha a vonatkozó követelmények teljesülnek, az EK-típusjóváhagyás a 70/156/EGK irányelv 4. cikk (3) bekezdése alapján kiadásra kerül. A III. melléklet tartalmazza az EK-típusbizonyítvány mintáját. Egy járműtípus jóváhagyásának ezen irányelv alapján történő megadását, kiterjesztését vagy elutasítását a 70/156/EGK irányelv 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított eljárás alapján kell közölni a tagálla- mokkal. Valamennyi számot kap. Egyazon tagállam nem adhatja ki ugyanazt a számot egy másik járműtípusnak. járműtípus a 70/156/EGK irányelv 7. mellékletének megfelelően jóváhagyási jóváhagyott A JÓVÁHAGYÁS MÓDOSÍTÁSAI Az ezen irányelv alapján kiadott jóváhagyások módosítása esetén a 70/156/EGK irányelv 5. cikkének rendelkezéseit kell alkalmazni. A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE A gyártásmegfelelőséget biztosító intézkedéseket a 70/156/EGK irányelv 10. cikkében foglalt rendelkezés- eknek megfelelően kell megtenni. KÖVETELMÉNYEK A menetkész állapotban lévő jármű tömegének és tengelyterhelés-elosztásának mérése A menetkész állapotban lévő jármű tömegének és tengelyterhelés-elosztásának mérése a 3. 3 pontban leírtak alapján, álló járművön történik, amelynek kerekeit egyenes állásba kell kormányozni. Ha a mért tömegértékek nem térnek el 3 %-nál nagyobb mértékben a gyártó által a típuson belüli műszaki konfigurációkra megadott tömegektől, vagy ha az N1, O1, O2 vagy M2 kategóriába tartozó, legfeljebb 3,5 tonnás járműveknél az eltérések nem nagyobbak 5 %-nál, akkor a menetkész állapotban lévő jármű tömegét és tengelyterhelés-elosztását a gyártó adatainak megfelelően kell alapul venni az alábbi követelmények betartásának ellenőrzésekor. Egyéb esetben a mért tömegértékek alkalmazandóak, és a műszaki szolgálat a továbbiakban szükség esetén a 3. 3. pontban leírtaktól eltérő járműveken is végezhet pótlólagos méréseket. 3. 3. 1. 3. 2. 3. 3. 4. 4. 1. 4. 2. 4. 3. 4. 4. 5. 5. 1. 6. 6. 1. 7. 7. 1. 208 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet 7. 2. Méretjellemzők mérése A 3. 3. pontnak megfelelően bemutatott, menetkész járművek teljes hosszának, szélességének és magassá- gának mérése a 2. 4. pont meghatározásai alapján történik. Ha a mért méretek eltérnek a gyártó által, a típuson belüli megfelelő műszaki konfigurációkra megadottaktól, a következő követelmények betartásának ellenőrzésekor a mért méreteket kell figyelembe venni, és a műszaki szolgálat a továbbiakban szükség esetén a 3. 3. pontban leírtaktól eltérő járműveken is végezhet pótlólagos méréseket. 7. 3. Járművek megengedett méretei 7. 3. 1. Legnagyobb hosszúság 7. 3. 1. 1. Gépjármű: a 96/53/EK irányelv I. melléklet 1. 1. pontja szerint. 7. 3. 1. 2. Pótkocsi (a félpótkocsi kivételével): a 96/53/EK irányelv I. melléklet 1. 1. pontja szerint. 7. 3. 1. 3. Csuklós autóbusz: a 96/53/EK irányelv I. melléklet 1. 1. pontja szerint. 7. 3. 1. 4. Félpótkocsik A 7. 3. 1. 4. 1. pontban említett méretet a 2. 4. 1. pontban megnevezett berendezések figyelmen kívül hagyásával határozzák meg; a 7. 3. 1. 4. 2. pontban említett méret mindenféle kivétel nélkül kerül meg- határozásra. 7. 3. 1. 4. 1. A királycsap tengelye és a félpótkocsi párhuzamosan mért megadott értéket. távolság nem lépheti leghátsó pontja közti vízszintes, a jármű hossztengelyével túl a 96/53/EK irányelv I. mellékletének 1. 6. pontjában 7. 3. 1. 4. 2. A királycsap tengelye és a félpótkocsi eleje közti, vízszintesen mért mellékletének 4. 4. pontja alapján nem lépheti túl a 2,04 métert. távolság a 96/53/EK irányelv I. 7. 3. 2. Legnagyobb szélesség 7. 3. 2. 1. Minden jármű: a 96/53/EK irányelv I. melléklet 1. 2. pontja szerint. 7. 3. 2. 2. Az N és az O kategóriába tartozó járművek állandó vagy levehető felépítményei, amelyek állandó hőmérsékleten történő szállítást tesznek lehetővé, és amelyek oldalfala hőszigeteléssel együtt 45 mm-nél vastagabb: a 96/53/EK irányelv I. melléklet 1. 2. pontja szerint. 7. 3. 3. Legnagyobb magasság 7. 3. 3. 1. Minden jármű: a 96/53/EK irányelv I. melléklet 1. 3. pontja szerint. 7. 4. A tengelyterhelés-elosztás kiszámítása 7. 4. 1. Számítás 7. 4. 1. 1. számítása érdekében a gyártó az illetékes műszaki szolgálat A tengelyterhelés-elosztás alább leírt rendelkezésére bocsátja (táblázatosan vagy egyéb alkalmas formában) a járműtípuson belül található minden, a lehetséges értékek valamennyi csoportja által a II. mellékletben meghatározott műszaki konfiguráció szükséges adatait, amelyek a jármű műszakilag megengedett össztömegének megfelelő értékeit, a tengelyek és tengelycsoportok műszakilag megengedett legnagyobb tengelyterhelését, a mű- legnagyobb vontatmánytömeget és a járműszerelvény műszakilag megengedett szakilag megengedett össztömegét tartalmazzák. 7. 4. 1. 2. Megfelelő számítások segítségével meg kell határozni, hogy a típuson belül minden műszaki konfiguráció teljesíti-e az alábbi követelményeket. Ennek érdekében a számításokat a legkedvezőtlenebb esetekre lehet korlátozni. 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 209 7. 4. 1. 3. A következőkben M, mi, μ 7. 4. pont követelményeit: j, TM és MC a következő paramétereket jelölik, amelyeknek teljesíteniük kell a M mi μ j = a jármű műszakilag megengedett össztömege, = a műszakilag megengedett tengelyterhelés „i” indexszel, amelyben „i” 1 és a jármű tengelyszámá- nak összessége között változhat, = az egyes tengely vagy a tengelycsoport műszakilag megengedett terhelése „j” indexszel, amelyben „j” 1 és az egyes tengelyek és tengelycsoportok számának összessége között változhat, TM = a műszakilag megengedett vontatmánytömeg, és MC = a járműszerelvény műszakilag megengedett össztömege. Egyes tengely esetében, amely tengelyként az „i” indexet, tengelycsoportként a „j” indexet kapja meg, a meghatározás szerint mi = μj. Terhelésátcsoportosító tengelyekkel szerelt járművek számításakor a tengelyrugózást rendes meneti állásba kell kapcsolni. Felemelhető tengelyekkel szerelt tengelyekkel kell végezni. járműveknél számításokat leeresztett Tengelycsoportok esetében a gyártónak meg kell adnia, hogy a tengelycsoportra ható összterhelés milyen törvényszerűség szerint van elosztva az egyes tengelyek között (pl. terheléselosztási képlet megadása vagy terheléselosztási diagram bemutatása révén). Félpótkocsik és középtengelyes pótkocsik esetében a számítások alapját a „O”-tengely mint összekapcsolási pont képezi, és az mo és μo megfelelő tömegek a meghatározás szerint a pótkocsi összekapcsolási pontján műszakilag megengedett terhelésnek minősülnek. 7. 4. 1. 4. 7. 4. 1. 5. 7. 4. 1. 6. 7. 4. 1. 7. 7. 4. 2. Az N és az O kategóriába tartozó járművekkel szemben támasztott követelmények, a lakópótkocsi kivételével 7. 4. 2. 1. Az mi tengelyterhelések összege nem lehet kisebb az M tömegnél. 7. 4. 2. 2. Egyetlen „j” indexű tengelycsoportnál sem lehet a tengelycsoport tengelyeinek mi tengelyterhelési összege kisebb, mint a μj tengelyterhelés. Ezenkívül egyetlen mi tengelyterhelés sem lehet kisebb, mint a μj „i” tengelyre eső része, amelyet e tengelycsoport tengelyterhelés-elosztási törvénye határoz meg. 7. 4. 2. 3. A μj tengelyterhelések összege nem lehet kisebb az M tömegnél. 7. 4. 2. 4. 7. 4. 2. 5. A tömeg, menetkész állapotban, 75 kg-nak megfelelő tömeggel növelve, megszorozva az utasok számával és növelve az összekapcsolási ponton műszakilag megengedett legnagyobb terheléssel nem lehet nagyobb, mint az M tömeg. Ha a jármű a 7. 4. 2. 5. 1. , 7. 4. 2. 5. 2. vagy 7. 4. 2. 5. 3. pont feltételei szerint meg van terhelve az M tömegével, akkor az „i” tengelyre ható terhelés értéke nem lehet nagyobb, mint e tengely mi tengelyter- helése, az egyedülálló tengelyre vagy a „j” tengelycsoportra ható terhelés értéke pedig nem lehet nagyobb, mint a μj tengelyterhelés. Ezen kívül a hajtott tengelyre nehezedő tömegnek vagy a hajtott tengelyekre nehezedő tömegek összességének az M tömeg legalább 25 %-át ki kell tenniük. 7. 4. 2. 5. 1. Vontatott járművek és gépjárművek a vontatók kivételével 7. 4. 2. 5. 1. 1. A tengelyterhelés egyenletes elosztása teljes vagy befejezett járműveknél a 7. 4. 2. 5. 1. 2. pontban meg- nevezettek kivételével: a menetkész állapotban lévő járművet, melynek minden utasülését 75 kg-os tömeg terheli, M tömeggel terhelik úgy, hogy a rakfelületen a hasznos terhelést egyenletesen elosztják. 7. 4. 2. 5. 1. 2. A tengelyterhelés szélsőséges elosztása (egyenlőtlen terhelés) nem teljes járművek vagy olyan különleges rendeltetésű járművek esetében, amelyek szállítási céljai csak egyenlőtlenül elosztott rakományok szállítá- sával vannak összefüggésben: a gyártónak meg kell adnia a hasznos terhelés és/vagy a felépítmény és/vagy a szerelvények vagy belső felszerelések súlypontjának megengedett legszélső helyzetét (pl. : 0,50 métertől 1,30 méterig az első hátsó tengely előtt). A vizsgálat során a súlypont minden lehetséges helyzetét figyelembe kell venni, miközben a jármű menetkész állapotban van, minden utasülést 75 kg-os tömeg terhel, és a jármű az M tömeggel meg van terhelve. 7. 4. 2. 5. 2. Közúti vontatók és középtengelyes pótkocsik vontatására alkalmas tehergépjárművek 7. 4. 2. 5. 2. 1. A következő lehetőségek minden megfelelő esetében a teljes és befejezett járművekre, a különleges rendeltetésű járművek kivételével, ugyanazok a számítások vonatkoznak, mint a 7. 4. 2. 5. 1. 1. pontban leírtak, nem teljes járművekre vagy különleges rendeltetésű járművekre pedig a 7. 4. 2. 5. 1. 2. pontban leírt számítások vonatkoznak: 210 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet a) Az összekapcsolási pont megterhelése nélkül (közúti vontatók esetében a vonószerkezet tömegének megfelelő terheléssel együtt, ha a berendezést a gyártó szerelte fel, ez a menetkész állapotban mért tömeg része a 2. 5. ponttal összhangban). b) A vonószerkezet gyártó által megadott legnagyobb tömegének megfelelő terhelés az összekapcsolási pontra tevődik (és a hasznos terhelésből le kell vonni), ha a vonószerkezetet nem a gyártó szereli fel. c) Az összekapcsolási ponton műszakilag megengedett terhelésnek megfelelő tömeg az összekapcsolási pontra tevődik (és a hasznos terhelésből le kell vonni). 7. 4. 2. 5. 3. Nyerges vontatók 7. 4. 2. 5. 3. 1. Teljes és befejezett járművek esetében a gyártó köteles megadni a királycsap tengelyének szélső helyzeteit. A vizsgálat során a királycsap tengelyének minden lehetséges helyzetét figyelembe kell venni, miközben a jármű menetkész állapotban van, minden utasülést 75 kg-os tömeg terhel, és a jármű az M tömeggel van terhelve (és a hasznos terhelés a királycsap tengelyét terheli). 7. 4. 2. 5. 3. 2. Nem teljes járműveknél ugyanazokat a vizsgálatokat kell elvégezni, mint a 7. 4. 2. 5. 3. 1. pontban leírtak; e vizsgálatok során a királycsap tengelyének, gyártó által megadott, megengedett szélsőséges helyzeteit kell figyelembe venni. 7. 4. 2. 6. Ha az N kategóriába tartozó jármű az M tömeggel van terhelve, hátsó tengelyét jelölve a tengelyt), illetve hátsó tengelycsoportját pedig mn vagy μq terhelés terheli, akkor a kormányzott tengely, illetve tengelycsoport terhelése nem lehet kisebb, mint az M tömeg 20 %-a. („n”-nel 7. 4. 2. 7. MC nem lehet nagyobb, mint M és TM együttesen. 7. 4. 3. Autóbuszokkal szemben támasztott követelmények 7. 4. 3. 1. A 7. 4. 2. 1. , 7. 4. 2. 2. , 7. 4. 2. 3. és 7. 4. 2. 7. pont követelményeit kell alkalmazni. 7. 4. 3. 2. 7. 4. 3. 3. A menetkész jármű tömege, növelve a 7. 4. 3. 3. 1. pont táblázata alapján meghatározott Q tömeggel, megszorozva az utasok teljes számával, és növelve az összekapcsolási ponton műszakilag megengedett függőleges terheléssel, valamint a B és BX tömeggel, a 7. 4. 3. 3. 1. pont értelmében nem lehet nagyobb, mint az M tömeg. Ha a nem teljes jármű a 7. 4. 2. 5. 1. 2. pont feltételei szerint M tömeggel van terhelve, vagy ha a teljes vagy befejezett jármű menetkész állapotban a 7. 4. 3. 3. 1 pont alapján van terhelve, akkor az egyes tengelyre nehezedő terhelésnek megfelelő tömeg nem lehet nagyobb, mint az mi tengelyterhelés, és az egyes tengelyre vagy tengelycsoportra nehezedő terhelésnek megfelelő tömegek nem lehetnek nagyobbak, mint e tengelycsoport μj tengelyterhelése. Ezenkívül a hajtott tengelyre nehezedő terhelésnek megfelelő tömeg vagy a hajtott tengelyekre nehezedő terheknek megfelelő tömegek összegének az M tömegnek legalább 25 %-át ki kell tenniük. 7. 4. 3. 3. 1. A menetkész állapotban lévő járművek utasüléseit Q tömeggel terhelik, az állóhelyeknek SP számának megfelelő Q tömeget az álló utasok számára rendelkezésre álló S1 felületen egyenletesen osztják el, a B- nek (kg) megfelelő tömeget a csomagtérben egyenletesen osztják el, és adott esetben a BX (kg) tömeget a tető csomagszállításra kialakított részén egyenletesen osztják el. Mindeközben a következők érvényesek: S1 az álló utasok részére kialakított terület, az M2 és M3 kategóriába tartozó járművekre vonatkozó különleges előírásokról szóló jövőbeli európai parlamenti és tanácsi irányelv fogalommeghatározása értelmében. Ezen irányelv elfogadásáig az S1 meghatározása az ENSZ/EGB 36. sz. (E/ECE/TRANS/505/Rev 1, Add 35 dokumentum) és 52. sz. rendeletében (E/ECE/TRANS/505/Rev 1, Add 51 dokumentum) foglalt meghatározással azonos. A gyártó által megadott SP szám nem lehet nagyobb, mint S1/Ssp, ahol Ssp a következő táblázat szerint az egy álló utas részére megállapított terület. B-t (kg) a gyártó adja meg, amelynek számértéke nem lehet kisebb, mint 100xV (V a csomagtartók össztérfogata köbméterben). BX-et a gyártó adja meg, és a tető csomagszállításra kiképzett felületén 75 kg/négyzetméternél nem kisebb fajlagos terhelésnek kell megfelelnie. 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 211 Q és Ssp az alábbi táblázatban megadott értékeknek felel meg: Járműosztály Q (kg) egy utas tömege Ssp (m2/utas) egy álló utas számára meghatározott terület I. és A. osztály (*) II. osztály III. és B. osztály 68 71 (**) 71 (**) 0,125 0,15 Nincsenek álló utasok (*) Ha az II. , III. vagy B. osztályú jármű megkapja az I. osztály vagy A. osztály járműveinek típusjóváhagyását is, akkor a csak kívülről hozzáférhető csomagtartóban szállított csomagok tömegét az utóbb említett osztályok típusjóváha- gyása során nem veszik figyelembe. (**) 3 kg-os kézipoggyászt beleértve. 7. 4. 3. 4. Ha a jármű menetkész állapotban van, vagy a 7. 4. 3. 3. 1. pont szerint van megterhelve, akkor az első illetve tengelycsoportra nehezedő terhelésnek megfelelő tömeg nem lehet kisebb, mint az M tengelyre, tömeg alábbi táblázatban rögzített százalékaránya: Terhelési kör- ülmények Terheletlen Terhelt I. és A. osztály II. osztály III. és B. osztály Merev Csuklós Merev Csuklós Merev Csuklós 20 25 20 20 25 25 20 20 25 25 20 20 7. 4. 4. Az M2 és M3 kategóriájú járművekkel szemben támasztott követelmények az autóbuszok és lakópótkocsik kivételével A 7. 4. 2. 1–7. 4. 2. 4. pontban és a 7. 4. 2. 7 pontban meghatározott követelmények érvényesek. Ha a nem teljes jármű a 7. 4. 2. 5. 1. 2. pont feltételei szerint M tömeggel van terhelve, vagy ha a teljes vagy befejezett jármű menetkész állapotban a 92/21/EGK irányelv (1) II. mellékletének függelékében foglaltak szerint van terhelve, akkor az egyes tengelyekre nehezedő terhelésnek megfelelő tömeg nem lehet nagyobb, mint e tengelyek mi tengelyterhelése, és az egyes tengelyre vagy tengelycsoportra nehezedő terhelésnek megfelelő tömegek nem lehetnek nagyobbak, mint e tengelycsoport μj tengelyterhelése. Továbbá a hajtott tengelyre nehezedő terhelésnek megfelelő tömegnek vagy a hajtott tengelyekre nehezedő terheknek megfelelő tömegek összegének az M tömeg legalább 25 %-át ki kell tenniük. Jármű terepjáróként történő besorolásakor vizsgálandó pontok (70/156/EGK irányelv II. mellék- letének 4. pontja) A műszaki szolgálatnak meg kell vizsgálnia, hogy a teljes vagy befejezett jármű, illetve nyeregszerkezet nélküli nyerges vontató a 70/156/EGK irányelv II. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelően terepjáróként van-e besorolva. Egyéb nem teljes járművek esetében ezt a vizsgálatot csak a gyártó kérésére kell elvégezni. Fordulékonyság Minden gépjárműnek és félpótkocsinak képesnek kell illetve 5,30 m sugarú koncentrikus kör által határolt gyűrűfelületen belül maradva mindkét irányban meg tudjon tenni egy teljes, 360 °-os körívet anélkül, hogy a jármű legszélső pontjai (a járműszélességről szóló 2. 4. 2. pontban megnevezett kiálló részek kivételével) túlnyúlnának e körök kerületén. lennie arra, hogy két, 12,50 m, Tengelyemelő berendezéssel felszerelt gépjárművek és járműszerelvények esetében (lásd a 2. 14. pontot) ez a követelmény a tengely(ek) felemelt állapotában is érvényes (a 2. 14. pont értelmében). A fent említett követelmények betartását a következőképpen kell vizsgálni: 7. 5. 7. 5. 1. 7. 5. 2. 7. 6. 7. 6. 1. 7. 6. 1. 1. G é p j á r művek A gépjármű legkülső pontját a külső kör mentén vezetik (lásd az „A” ábrát). (1) HL L 129. , 1992. 5. 14. , 1. o. A legutóbb a 95/48/EK bizottsági irányelvvel módosított irányelv (HL L 233. , 1995. 9. 30. , 73. o. ). 212 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet 7. 6. 1. 2. F é l p ó t k o c s i k Egy félpótkocsi akkor tekinthető úgy, hogy megfelel a 7. 6. 1. pont követelményeinek, ha tengelytávja nem nagyobb, mint: ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ q ð 12,50 (cid:1) 2,04 Þ2 Þ2(cid:1) 5,30 þ L/2 ð ahol L a félpótkocsi szélessége, a tengelytáv pedig e pont értelmében a félpótkocsi királycsapja és a nem kormányzott tengelyegység középvonala közti távolság; ha egy vagy több tengelyegység felemelhető (2. 14. pont), akkor a felemelt vagy lesüllyesztett tengellyel (tengelyekkel) vett tengelytáv közül mindig a nagyobb tengelytávot kell figyelembe venni. Kétes esetekben a jóváhagyó hatóság a 7. 6. 1. pontnak megfelelően vizsgálatot kérhet. 7. 6. 2. Az M2 vagy M3 és N kategóriájú járművekkel szemben támasztott kiegészítő követelmények Álló járműnél, annyira bekormányzott kerekekkel, hogy a jármű legelső szélső pontja mozgás közben 12,50 m sugarú kört írjon le, a jármű külső oldalát érintő, a függőleges síknak megfelelő vonalat kell húzni a talajon. Az M2 vagy M3 kategóriába tartozó csuklós járművek esetében a két merev résznek párhuzamosan kell állnia ezzel a síkkal. A jármű mindkét irányú 12,50 m sugarú kör mentén végzett mozgásakor, merev jármű esetében 0,80 méternél (lásd a „B” ábrát), az M2 vagy M3 kategóriába tartozó csuklós járművek esetében pedig 1,20 (lásd a „C” ábrát) nagyobb mértékben a jármű egyetlen pontja sem kerülhet méternél túl ezen a függőleges síkon. Tengelyemelő szerkezettel szerelt járműveknél ez a követelmény felemelt tengelyállásnál 2. 14. pont értelmében). is érvényes (a járműveknél a tengely felemelt helyzetében, Az N kategóriába tartozó, terhelésátcsoportosító tengellyel szerelt járműveknél terheletlen állapotban a 0,80 méteres érték helyett az 1,00 méteres érték lép érvénybe. felemelhető tengellyel szerelt 7. 6. 3. A 7. 6. 1. és 7. 6. 2. pont követelményeinek betartását a gyártó kérésére megfelelő egyenértékű számítással vagy geometriai demonstrációval is ellenőrizhetik. „A” ábra 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 213 „B” ábra „C” ábra 214 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet 7. 6. 4. Nem teljes járművek esetében a gyártónak meg kell adni a megengedett legnagyobb méreteket, amelyekkel ellenőrizni kell, hogy a jármű a 7. 6. 1. és 7. 6. 2. pont követelményeit teljesíti-e. 7. 7. Az M2 és M3 kategóriába tartozó járművekkel szemben támasztott kiegészítő követelmények A műszakilag megengedett vontatmánytömeg nem lépheti túl a 3500 kg-ot. 7. 8. 7. 8. 1. 7. 8. 2. 7. 8. 3. A járművek összekapcsolási pontján a műszakilag megengedett terhelés és a vontatószerkezetek beépítési útmutatásai Olyan jármű összekapcsolási pontján, amely középtengelyes pótkocsi vontatására alkalmas, és műszakilag megengedett vontatmánytömege meghaladja a 3,5 tonnát, a függőleges terhelésnek a jármű műszakilag megengedett vontatmánytömegének legalább 10 %-ának vagy 1000 kg-nak kell lennie, amelyek közül mindig a kisebb érték mérvadó, hozzászámítva – gépjárműveknél a vontatók kivételével – a vonószerke- zet tömegét, amennyiben ezt a gyártó felszerelte, vagy a vonószerkezet legnagyobb megengedett tömegét, ha a gyártó ezt nem szerelte fel. Olyan jármű összekacsolási pontján, amely középtengelyes pótkocsi vontatására alkalmas, és műszakilag megengedett vontatmánytömege nem haladja meg a 3,5 tonnát, a függőleges terhelésnek a jármű műszakilag megengedett össztömegének legalább 4 %-át vagy 25 kg-ot kell kitennie, miközben mindig a kisebb érték mérvadó, hozzászámítva – gépjárművek esetében a vontatók kivételével – a vonószerkezet tömegét, amennyiben ezt a gyártó felszerelte, vagy a vonószerkezet legnagyobb megengedett tömegét, ha a gyártó ezt nem szerelte fel. Olyan jármű esetében, amelynek műszakilag megengedett össztömege nem haladja meg a 3,5 tonnát, a gyártónak a használati útmutatásban meg kell adnia a vonószerkezet járművön történő rögzítésének feltételeit. Ehhez tartozik a műszakilag megengedett legnagyobb függőleges terhelés a jármű összekapcsolási pontján, a vonószerkezet megengedett legnagyobb tömege, a vonószerkezet felerősítési pontjai a járművön és a vonószerkezet megengedett legnagyobb túlnyúlása. 7. 9. Hegymeneti elindulási képesség Pótkocsit húzó járműnek a járműszerelvény megengedett legnagyobb terhelésével terhelve képesnek kell lennie öt perc leforgása alatt 12 %-os emelkedőn legalább ötször elindulni. 7. 10. A motorteljesítmény és a legnagyobb tömeg közti arány A gépjárművek motorteljesítményének a járműszerelvény műszakilag megengedett össztömegére vonat- lennie. A motorteljesítményt a 80/1269/EGK irányelv (1) koztatva tonnánként legalább 5 kW-nak kell alapján mérik. 7. 11. A nem légrugós hajtott tengelyű jármű légrugós rendszerrel való egyenértékűségének feltételei 7. 11. 1. A gyártó kérésére a műszaki szolgálat megvizsgálja hajtott tengely nem légrugós rendszerének légrugós rendszerrel való egyenértékűségét. Adott rugózási rendszer akkor tekinthető légrugós rendszerrel egyenértékűnek, ha teljesíti az alábbi feltételeket: 7. 11. 1. 1. A rugózott tömeg hajtott tengely vagy tengelycsoport feletti rövid idejű, kis frekvenciájú, függőleges irányú szabadlengési folyamatának mért frekvenciája és csillapítása teljes terhelésnél nem lépheti túl a 7. 11. 1. 2–7. 11. 1. 5. pontban meghatározott határértékeket. 7. 11. 1. 2. Minden tengelyt hidraulikus lengéscsillapítóval kell lengéscsillapítókat úgy kell felszerelni, hogy a tengelycsoport lengése a legkisebb legyen. felszerelni. Tengelycsoport esetében a hidraulikus 7. 11. 1. 3. 7. 11. 1. 4. A Dm középes csillapítási aránynak rendes állapotban, azaz működőképes hidraulikus lengéscsillapítókkal a kritikus csillapításnak több mint 20 %-ának kell lennie. Hidraulikus lengéscsillapító nélkül, illetve nem működő lengéscsillapítóval a rugózás Dr csillapítási aránya nem lehet nagyobb, mint a Dm 50 %-a. (1) HL L 375. , 1980. 12. 31. , 46. o. A legutóbb a 89/491/EGK irányelvvel módosított irányelv (HL L 238. , 1989. 8. 15. , 43. o. ). 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 215 7. 11. 1. 5. A rugózott tömeg frekvenciája a hajtott tengely vagy tengelycsoport feletti rövid ideig tartó, függőleges irányú lengésfolyamatnál nem lehet nagyobb 2,0 Hz-nél. 7. 11. 1. 6. A 7. 11. 2. pont tartalmazza a rugózás frekvenciának és csillapításának meghatározásait. A 7. 11. 3 pont a frekvencia- és csillapítási értékek megállapításához szükséges vizsgálati eljárásokat írja le. 7. 11. 2. A frekvencia és a csillapítás meghatározása E meghatározás alapja, hogy a hajtott tengely vagy tengelycsoport fölötti M rugózott tömeg (kg) a K newton/méter (N/m) rugómerevségtől és a C newtonmásodperc/per méter (N. s/m) csillapítási együtthatótól függő függőleges erővel terheli az út felületét. Z a rugózott tömeg függőleges elmozdulása. A rugózott tömeg szabadlengésének mozgásegyenlete a következő: M d2Z dt2 þ C dZ dt þ KZ ¼ O A rugózott tömeg lengésének F frekvenciája (Hz): F ¼ 1 2π s ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ (cid:1) C2 4M2 K M A csillapítás kritikus, ha C = Co, ahol p Co ¼ 2 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ KM A csillapítási arány a csillapítási együttható és a kritikus csillapítási együttható hányadosa, C/Co. tömeg rövid idejű, függőleges szabadlengésének kitérése a 2. ábrán bemutatott lecsengő A rugózott szinuszgörbe alakú. A frekvencia az összes lengési ciklus lejátszódásához szükséges idő méréséből számítható. A csillapítás az egymást követő, azonos irányú amplitúdók méréséből határozható meg. Ha két egymást követő lengési ciklus amplitúdója A1 és A2, akkor a D csillapítási arány egyenlete a következő: D ¼ C Co ¼ 1 2π ln A1 A2 ahol „ln” a természetes logaritmus. 7. 11. 3. A vizsgálat menete A hidraulikus lengéscsillapítóval szerelt futómű a Dm csillapítási arányának, az eltávolított lengéscsillapító esetében adódó Dr csillapítási aránynak, valamint a rugózás F frekvenciájának meghatározásához a terhelt járműnek vagy a) kis sebességgel (5±1 km/h) át kell haladnia egy, az 1. ábra szerinti profilú 80 mm magasságú küszöbön; a frekvencia és a csillapítás meghatározásához azt a rövid idejű lengést kell vizsgálni, amely akkor keletkezik, miután a hajtott tengely kerekei lehajtottak a küszöbről; vagy b) a járművet az alvázánál tengelyre nehezedő terhelés a legnagyobb statikus érték másfélszeresét tegye ki. Ezután a jármű lehúzását hirtelen megszüntetik, és az ekkor kialakuló lengést vizsgálják; vagy fogva le kell húzni úgy, hogy a hajtott c) a járművet az alvázánál fogva fel kell emelni annyira, hogy a rugózott tömeg a hajtott tengely fölött 80 mm-rel megemelkedjen. Ezután a járműre ható emelőerőt hirtelen meg kell szüntetni, és az ekkor kialakuló lengést kell vizsgálni; vagy d) a járművet egyéb vizsgálati eljárásnak kell alávetni, amennyiben a gyártó a műszaki szolgálat számára igazolni tudja, hogy ezek az eljárások a fentiekkel egyenértékűek. felszerelni. Az első és a második összenyomás irányú amplitúdó közti A járművön a hajtott tengely és az alváz közé, a tengely fölé függőlegesen lengésregisztráló készüléket időintervallum alapján kell meghatározható a csillapítási arány. Kettős hajtott tengelyek esetében mindegyik hajtott tengely és az alváz közé, a hajtott tengelyek fölé függőlegesen kell lengésregisztráló készülékeket elhelyezni. 216 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet A gumiabroncsok nyomását a vizsgált jármű tömegének megfelelő, a gyártó által ajánlott értékre kell beállítani. A rugózás egyenértékűségének vizsgálatakor a tengelyt vagy tengelycsoportot a műszakilag megengedett legnagyobb terheléssel kell terhelni; kisebb tengelyterhelésnél a rugózás egyenértékűsége feltételezhető. 1. Ábra Küszöb a rugózás vizsgálatához 2. Ábra Rövid idejű, csillapodó szabadlengés 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 217 II. MELLÉKLET. SZÁMÚ ADATKÖZLŐ LAP a 70/156/EGK tanácsi irányelv I. melléklete szerinti, a gépjárművek és pótkocsjaik egyes kategóriáinak tömegére és méreteire vonatkozó EK-típusjóváhagyás tekintetében (Az Európai Parlament és a Tanács 97/27/EK irányelve) 218 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 219 220 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 221 222 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 223 III. MELLÉKLET MINTA Legnagyobb méret: A4 (210 x 297 mm) JÁRMŰTÍPUSOK EK-TÍPUSBIZONYÍTVÁNYA (jármű) 224 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 225 a. számú EK-típusbizonyítványhoz gépjárművek és pótkocsijaik egyes kategóriáinak a 97/27/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyásával kapcsolatosan Függelék 226 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 227 E melléklet a tagállamokban „megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési tömeg” meghatározásának a 4. cikkben említett egységes eljárását, valamint az 5. cikk által meghatározott, a terhelésátcsoportosító tengelyekkel és a felemelhető tengelyekkel kapcsolatos egységes műszaki követelmények leírását tartalmazza. IV. melléklet 1. Fogalommeghatározások A 4. cikk módosításáig, amelynek célja a megengedett legnagyobb tömegek harmonizált értékeinek bevezetése, az alább felsorolt meghatározások alkalmazandók. E melléklet alkalmazásában: „Oszthatatlan rakomány”: olyan rakomány, amely közúti fuvarozás céljából, aránytalan költségráfordítás vagy sérülés kockázata nélkül nem osztható két vagy több részre, és amely tömege vagy méretei miatt nem fuvarozható olyan járművön, amelynek tömeg- és méretadatai az adott tagállamban érvényes, megengedett legnagyobb értékeknek megfelelnek. jármű megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési „A terhelt legnagyobb tömege, amellyel adott tagállamban a gyártó kérelmére a járművet nyilvántartásba vehetik, forgalomba helyezhetik. tömege”: a jármű terhelt állapotban lévő illetve 1. 0. 1. 1. 1. 1. 1. A járműtípus minden műszaki konfigurációjához, amelyet a II. melléklet adatközlő lapján megadott lehetséges értékek egy csoportja határoz meg, a jármű gyártója a típusjóváhagyás időpontjában ezen irányelv értelmében több, a terhelt járműre vonatkozó tervezett megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési tömeget is megadhat, úgy, hogy ezeket a jóváhagyó hatóság, mindenekelőtt a 2. pont követelményei alapján megvizsgálhassa. 1. 1. 2. A tagállamok hatóságai a saját országukra érvényes módon határozzák meg a terhelt megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési tömeget, a következő alapelveknek megfelelően: járműre vonatkozó – a meghatározásnak megfelelően a járműtípus adott műszaki konfigurációjához, amelyet a II. melléklet adatközlő lapjában megadott lehetséges értékek egy csoportja határoz meg, csak egyetlen, a terhelt jármű megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési tömegére vonatkozó érték rendelhető hozzá, – a terhelt jármű megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési tömege az a legnagyobb tömeg, mely kisebb vagy egyenlő, mint a műszakilag megengedett össztömeg és a tagállamban érvényes, megengedett legnagyobb járműtömeg (vagy a gyártó által kérelmezett és a tagállam hatósága által engedélyezett kisebb tömeg), amely megfelel a 2. pont követelményeinek. Ez nem érinti a tagállamoknak azt a lehetőségét, hogy oszthatatlan rakományok vagy bizonyos nemzeti szállítási műveletek részére, ha ez nem befolyásolja jelentősen a nemzetközi fuvarozási szektoron belüli versenyt, a jármű műszakilag megengedett össztömegére vonatkozó előírások betartásával nagyobb tömeget is engedélyezhessenek. 1. 1. 3. A 70/156/EGK irányelv IV. mellékletében felsorolt külön irányelvek alkalmazásával a tagállamok előírhatják, hogy a jármű feleljen meg az irányelvek járműkategóriára vonatkozó meghatározásainak, amely a járműkategória a jármű megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba 70/156/EGK irányelv IV. melléklete szerint a terhelt helyezési tömegének tényleges értékhez, középtengelyes pótkocsik és félpótkocsik esetében pedig a tengelyterhe- lésnek megfelelő tömeg tényleges értékéhez van hozzárendelve, amikor a terhelt jármű a megengedett nyilván- tartásba vételi/forgalomba helyezési tömegével van terhelve. 1. 1. 4. A tagállamok megkövetelhetik, hogy a terhelt jármű megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési tömege ne függjön a felszerelt gumiabroncsoktól. 1. 2. „A tengely tagállamon belüli megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési terhelése”: a tagállam hatóságai által megadott, terhelt tengelyre ható legnagyobb terhelés, amellyel a jármű a gyártó kérelmére az adott tagállamban nyilvántartásba vehető, illetve forgalomba helyezhető. 1. 2. 1. A járműtípus minden műszaki konfigurációjához, amelyet a II. melléklet adatközlő lapján megadott lehetséges értékek egy csoportja határoz meg, a járműgyártó a típusjóváhagyás időpontjában, ezen irányelv értelmében több tervezett megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési is megadhat, úgy, hogy ezeket a jóváhagyó hatóság, mindenekelőtt a 2. pont követelményei alapján, megvizsgálhassa. terhelést 1. 2. 2. A tagállamok hatóságai a saját országukra érvényes módon határozzák meg az egy tengelyre vonatkozó megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési terhelést, a következő alapelveknek megfelelően: 228 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet – a meghatározásnak megfelelően, a járműtípus adott műszaki konfigurációjához, amelyet a II. melléklet adatközlő lapjában megadott lehetséges értékek adatcsoportja határoz meg, minden tengelyhez csak egyetlen megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési terhelésre vonatkozó érték rendelhető hozzá, – egy tengely megengedett legnagyobb nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési terhelése az a legnagyobb terhelés, amely kisebb vagy egyenlő, mint a műszakilag megengedett legnagyobb tengelyterhelés és az e tagállamban érvényes, erre a tengelyre vonatkozó megengedett tengelyterhelés (vagy a gyártó által kérelmezett és a tagállam hatósága által engedélyezett kisebb tengelyterhelés), amely megfelel a 2. pont követelményeinek. Ez nem érinti a tagállamoknak azt a lehetőségét, hogy oszthatatlan rakományok vagy bizonyos nemzeti szállítási műveletek részére, ha ez nem befolyásolja jelentősen a nemzetközi fuvarozási szektoron belüli versenyt, a tengely műszakilag megengedett tengelyterhelésére vonatkozó előírások betartásával nagyobb tengelyterhelést is engedé- lyezhessenek. 1. 2. 3. A tagállamok megkövetelhetik, hogy a nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési tengelyterhelés ne függjön a felszerelt gumiabroncsoktól. 1. 3. „Egy tengelycsoport adott tagállamon belüli megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési terhelése”: a tagállam tengelycsoportra ható legnagyobb terhelés, amellyel a jármű gyártójának hatóságai által megadott, kérelmére a tagállamban nyilvántartásba vehető, illetve forgalomba helyezhető. terhelt 1. 3. 1. A járműtípus minden műszaki konfigurációjához, amelyet a II. melléklet adatközlő lapján megadott lehetséges értékek egy csoportja határoz meg, a járműgyártó a típusjóváhagyás időpontjában, ezen irányelv értelmében több tervezett megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési tengelyterhelést is megadhat a tengelycsoportra vonatkozóan úgy, hogy ezeket a jóváhagyó hatóság, mindenekelőtt a 2. pont követelményei alapján meg- vizsgálhassa. 1. 3. 2. A tagállamok hatóságai a saját országukra érvényes módon határozzák meg a tengelycsoportra vonatkozó megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési terhelést, a következő alapelveknek megfelelően: – a meghatározásnak megfelelően, a járműtípus adott műszaki konfigurációjához, amelyet a II. melléklet adatközlő lapjában megadott lehetséges értékek adatcsoportja határoz meg, minden tengelycsoporthoz csak egyetlen megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési terhelésre vonatkozó érték rendelhető hozzá, – a tengelycsoport megengedett legnagyobb nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési terhelése az a legnagyobb terhelés, amely kisebb vagy egyenlő, mint a tengelycsoport műszakilag megengedett legnagyobb terhelése és a tagállamban érvényes, erre a tengelycsoportra vonatkozó megengedett legnagyobb tengelyterhelés (vagy a gyártó által kérelmezett és a tagállam hatósága által engedélyezett kisebb tengelyterhelés), amely megfelel a 2. pont követelményeinek. Ez nem érinti a tagállamoknak azt a lehetőségét, hogy oszthatatlan rakományok, vagy bizonyos nemzeti szállítási műveletek részére, ha ez nem befolyásolja jelentősen a nemzetközi fuvarozási ágazaton belüli versenyt, a tengelycsoport műszakilag megengedett tengelyterhelésére vonatkozó előírások betartásával nagyobb tengelyterhe- lést is engedélyezhessenek. 1. 3. 3. A tagállamok megkövetelhetik, hogy a tengelycsoport nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési tengelyterhelése ne függjön a felszerelt gumiabroncsoktól. 1. 4. „A jármű adott tagállam hatóságai által megadott gyártójának kérelmére a tagállamban nyilvántartásba vehető, illetve forgalomba helyezhető. tagállamon belüli megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési vontatmánytömege”: az a legnagyobb tömeg, amelyet a gépjármű vontathat, és amellyel a jármű 1. 4. 1. A járműtípus minden műszaki konfigurációjához, amelyet a II. melléklet adatközlő lapján megadott lehetséges értékek egy csoportja határoz meg, a járműgyártó a típusjóváhagyás időpontjában, ezen irányelv értelmében több tervezett megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési vontatmánytömeget is megadhat úgy, hogy ezeket a jóváhagyó hatóság, mindenekelőtt a 2. pont követelményei alapján megvizsgálhassa. 1. 4. 2. A tagállamok hatóságai a saját országukra érvényes módon határozzák meg az adott járműre vonatkozó megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési vontatmánytömeget, a következő alapelveknek meg- felelően: – a meghatározásnak megfelelően, a járműtípus adott műszaki konfigurációjához, amelyet a II. melléklet lehetséges értékek adatcsoportja határoz meg, csak egyetlen megengedett adatközlő lapjában megadott nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési vontatmánytömegre vonatkozó érték rendelhető hozzá, – a megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési vontatmánytömeg az a legnagyobb tömeg, amely kisebb vagy egyenlő, mint a műszakilag megengedett legnagyobb vontatmánytömeg és a tagállamban érvényes megengedett vontatmánytömeg (vagy a gyártó által kérelmezett és a tagállam hatósága által engedélyezett kisebb tömeg), amely megfelel a 2. pont követelményeinek. 13/19. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 229 Ez nem érinti a tagállamok lehetőségét, hogy oszthatatlan rakományok vagy bizonyos nemzeti szállítási műveletek részére, ha ez nem befolyásolja jelentősen a nemzetközi fuvarozási szektoron belüli versenyt, a műszakilag megengedett legnagyobb vontatmánytömegre a vonatkozó előírások betartásával nagyobb vontat- mánytömeget is engedélyezhessenek. 1. 5. „Terhelt járműszerelvény adott tagállamon belüli megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési tömege”: a tagállam hatóságai által megadott legnagyobb tömeg, amellyel a járműszerelvény a járműgyártó kérelmére a tagállamban nyilvántartásba vehető, illetve forgalomba helyezhető. 1. 5. 1. A járműtípus minden műszaki konfigurációjához, amelyet a II. melléklet adatközlő lapján megadott lehetséges értékek adatcsoportja határoz meg, a járműgyártó a típusjóváhagyás időpontjában, ezen irányelv értelmében több is megadhat a járműszerelvényre tervezett megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési vonatkozóan úgy, hogy ezeket a jóváhagyó hatóság, mindenekelőtt a 2. pont követelményei alapján, meg- vizsgálhassa. tömeget 1. 5. 2. A tagállamok hatóságai a saját országukra érvényes módon határozzák meg a terhelt vonatkozó megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési felelően: járműszerelvényre tömeget, a következő alapelveknek meg- – a meghatározásnak megfelelően a járműtípus adott műszaki konfigurációjához, amelyet a II. melléklet adatközlő lapjában megadott lehetséges értékek adatcsoportja határoz meg, csak egyetlen érték rendelhető, amely a terhelt járműszerelvény megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési tömegére vonatkozik. A államban érvényes gyakorlatnak megfelelően azonban a terhelt járműszerelvény megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési tömege a járműszerelvény előirányzott tengelyeinek számától függően különböző lehet, és függhet az előirányzott járműszerelvény egyéb jellemzőitől is, mint például az előirányzott szállítási módtól (pl. : ISO 40 láb hosszú konténer kombinált forgalomban stb. ), – a terhelt járműszerelvény megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési tömege az a legnagyobb tömeg, amely kisebb vagy egyenlő, mint a műszakilag megengedett legnagyobb össztömeg és a tagállamban érvényes, megengedett járműtömeg (vagy a gyártó által kérelmezett és a tagállam hatósága által engedélyezett kisebb tömeg), amely megfelel a 2. pont követelményeinek. Ez nem érinti a tagállamoknak azt a lehetőségét, hogy oszthatatlan rakományok, vagy bizonyos nemzeti szállítási műveletek részére, ha ez nem befolyásolja jelentősen a nemzetközi fuvarozási szektoron belüli versenyt, a járműszerelvény műszakilag megengedett össztömegére vonatkozó előírások betartásával nagyobb tömeget is engedélyezhessenek. 2. A megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési tömegek, illetve terhelések meghatározása 2. 1. A tagállamok hatóságai által megengedett különböző nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési tömegek, illetve terhelések megállapítására az I. melléklet 7. 4. pontjának meghatározásai alkalmazandóak. E pont M, mi, μi, TM és MC jelölései a terhelt állapotban lévő jármű megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési tömegét, a tengelyek megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési terhelését „i” indexszel az egyes tengelyre, „j” indexszel pedig a tengelycsoportra vonatkozóan a megengedett legnagyobb nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési vontatmánytömeget, illetve a terhelt járműszerelvény megengedett legnagyobb tömegét jelölik. 2. 2. A gépjármű megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési vontatmánytömegének meghatározása: 2. 2. 1. Pótkocsi vontatására alkalmas gépjármű megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési vontatmánytö- függetlenül attól, hogy vontatóról van-e szó, a következőkben felsoroltak közül a legkisebb érték megére, érvényes: a) a műszakilag megengedett vontatmánytömeg, amely a jármű konstrukcióján és teljesítményén és/vagy a mechanikus vonószerkezet szilárdságán alapszik; b) azoknál a járműveknél, amelyek kizárólag üzemi fék nélküli pótkocsik vontatására alkalmasak: a menetkész jármű tömegének a fele, de legfeljebb 0,750 tonna; c) a legfeljebb 3,5 tonna tömegű járműveknél, amelyek kizárólag üzemi fékkel felszerelt pótkocsik vontatására alkalmasak: a terhelt jármű megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési tömege, vagy terepjáró járműveknél (lásd az I. melléklet 7. 5. pontját) e tömeg másfélszerese, de legfeljebb 3,5 tonna; d) 3,5 tonnánál nagyobb tömegű járműveknél, amelyek kizárólag ráfutófékkel rendelkező pótkocsik vontatására alkalmasak: 3,5 tonna; e) 3,5 tonnánál nagyobb tömegű járműveknél, amelyek átmenő fékberendezéssel felszerelt pótkocsik vontatására alkalmasak: a terhelt jármű megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési tömegének másfélszerese; ebben az esetben a 96/53/EK irányelv valamennyi vonatkozó műszaki követelményét be kell tartani. 230 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/19. kötet Az 1. 4. ponttól eltérően az olyan járművekre, amelyek több mint egy, a b), c), d) és e) pontokban meghatározott pótkocsitípus vontatására alkalmasak, a járműtípus minden műszaki konfigurációjára legfeljebb három, eltérő megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési vontatmánytömeg határozható meg, amelyek a gépjármű fékcsatlakozásának jellegéhez igazodnak: egy az üzemi felszerelt pótkocsikra és egy az átmenő fékkel felszerelt pótkocsikra vonatkozóan. Ezek a tömegek a b), c), d) illetve e) pontnak megfelelően kerülnek meghatározásra. fék nélküli pótkocsikra, egy a ráfutófékkel A gyártó kérésére a tagállamok elfogadhatnak a fenti módon meghatározott tömegeknél kisebb értékeket is. 3. A felemelhető vagy terhelésátcsoportosító tengelyek járműveken történő alkalmazásával kapcsolatos műszaki követelmények (I. melléklet 2. 14-2. 16. pont) 3. 1. A járműveken több felemelhető vagy terhelésátcsoportosító tengely megengedett. 3. 2. Olyan járműveknél, melyek egy vagy több felemelhető vagy terhelésátcsoportosító tengellyel (I. melléklet 2. 14- 2. 16. pont) vannak felszerelve, biztosítani kell, hogy a tengelyek és tengelycsoportok megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési terhelése menet közben – kivéve a 3. 5. pontban említett üzemeltetési körülményeket – ne kerüljön túllépésre. Ehhez a felemelhető vagy a terhelésátcsoportosító tengelynek önműködően le kell ereszkednie, ha a tengelycsoport legközelebbi tengelyén/tengelyein, vagy a gépjármű első tengelyein a tengelyter- helés eléri a megengedett nyilvántartásba vételi/forgalomba helyezési terhelést. 3. 3. A vezetőfülkében egy, illetve több sárga ellenőrzőlámpának kell tájékoztatni a vezetőt arról, hogy a gépjármű felemelhető tengelye(i)/terhelésátcsoportosító tengelye(i) be van(nak) emelve. 3. 4. A járművön az irányelv alapján felszerelt emelőberendezéseket, valamint üzemeltetésükhöz szükséges rendszere- ket úgy kell kialakítani és beépíteni, hogy védve legyenek a szakszerűtlen használattól és szakszerűtlen beavatkozásoktól. 3. 5. A gépjárművek síkos úton történő elindulásával kapcsolatosan támasztott követelmények 3. 5. 1. A 3. 2 ponttól eltérően, a gépjárművek vagy járműszerelvények síkos úton történő indulásának megkönnyítése és a megfelelő abroncstapadás növelése érdekében a gépjármű vagy félpótkocsi felemelhető vagy terhelésátcsoporto- sító tengelyét is működésbe hozhatja az emelőberendezés azért, hogy a gépjármű hajtott tengelyére nehezedő terhelés megnövekedjék; mindazonáltal a következő feltételeket figyelembe kell venni: – a jármű minden egyes tengelyére nehezedő tengelyterhelés legfeljebb 30 %-kal lehet nagyobb, mint a tagállamban érvényes mindenkori megengedett tengelyterhelés, amennyiben ezáltal nem lépi túl a gyártó által erre a különleges esetre megadott értéket, – az első tengelyen megmaradó tengelyterhelésnek megfelelő tömegnek nagyobbnak kell maradnia, mint nulla (ez azt jelenti, hogy hátulra hosszan kinyúló, terhelhető hátsó tengellyel felszerelt járművek nem billenhetnek hátra), – a felemelhető, illetve a terhelésátcsoportosító tengelyt csak speciális vezérlőberendezéssel szabad működtetni, – a gépjármű indulása után a tengelyt automatikusan ismét le kell süllyeszteni vagy meg kell terhelni, miután a jármű elérte a 30 km/h sebességet


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1414/97 του Συμβουλίου της 22ας Ιουλίου 1997 για τον καθορισμό, για την περίοδο εμπορίας 1997/98, των τιμών, των ενισχύσεων και των παρακρατήσεων που εφαρμόζονται στον τομέα του ελαιολάδου, καθώς και της μέγιστης εγγυημένης ποσότητας

eurovoc_concepts:
aid system
intervention price
marketing year
olive oil
production aid
target price

formats: html pdfa1b print


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1410/97, annettu 22 päivänä heinäkuuta 1997, tiettyjen sokerialan tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1407/97 av den 22 juli 1997 om övergångsåtgärder rörande den särskilda ordningen för import av ris enligt förordningarna (EEG) nr 999/90 och 862/91 för att genomföra det jordbruksavtal som slöts inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan

eurovoc_concepts:
CCT duties
Uruguay Round
customs duties
customs regulations
import
rice


title: WRITTEN QUESTION No. 2520/97 by Renate HEINISCH to the Commission. Comparison between the 4th framework programme on research, technological development and demonstration, and the Commission proposal for the 5th framework programme

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
action programme
research and development
technological change

formats: html pdf print

text: 17. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 82/99 (98/C 82/162) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2518/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Gerhard Schmid (PSE) (22. heina¤kuuta 1997) Aihe: Poliisin virkapukujen toimittaminen Baijerin osavaltiossa Poliisien virkapuvut toimittaa Baijerissa 1. huhtikuuta 1997 alkaen yksityinen yritys. Quelle-nimisen postimyyn- tiyrityksen kanssa tehtiin sopimus, jonka arvo on 15 miljoonaa Saksan markkaa. Poliisiviranomaiset voivat vastaisuudessa tilata virkapukunsa itse erityisesti heita¤ varten laaditusta myyntiluettelosta. Virkapukujen ainoa toimittaja on postimyyntiyritys Quelle. Eiko¤ Baijerin sisa¤ministerio¤n toimeksiantoa olisi edellytta¤nyt Euroopan laajuista julkista tarjouskilpailu- 1. pyynto¤a¤? 2. Jos olisi, niin onko komissio tutkinut ta¤ta¤ tapausta? Jos ei olisi, niin miksi ei? Komission ja¤senen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (19. syyskuuta 1997) 1. Komissio ei ole tiennyt parlamentin ja¤senen ilmoittamista seikoista. Komissio ottaa yhteytta¤ asianomaisiin saadakseen tarkkoja tietoja sopimuksen luonteesta ja sen yksityiskohtai- sista sa¤a¤nno¤ista¤ pystya¤kseen ma¤a¤rittelema¤a¤n voidaanko 14. kesa¤kuuta 1993 annettua neuvoston direktiivia¤ 93/36/ETY julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta (1) soveltaa ta¤ssa¤ tapauksessa. Koska komissiolla ei ole ollut tietoa parlamentin ja¤senen esitta¤mista¤ seikoista, se ei ole pystynyt tutkimaan 2. noudatettua menettelytapaa. (1) EYVL L 199, 9. 8. 1993. (98/C 82/163) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2520/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Renate Heinisch (PPE) (22. heina¤kuuta 1997) Aihe: Nelja¤nnen tutkimusta ja teknologista kehitta¤mista¤ ja esittelya¤ koskevan puiteohjelman vertaaminen komission viidetta¤ puiteohjelmaa koskevaan ehdotukseen EU:n komissio on liitta¤nyt viidetta¤ tutkimusta ja teknologista kehitta¤mista¤ ja esittelya¤ koskevaan ehdotukseensa muun muassa keskitta¤mistavoitteen seka¤ pyrkimyksen suurempaan joustavuuteen TTK-varojen ka¤yto¤n osalta. Ta¤ma¤n vuoksi haluan kysya¤ komissiolta 1. a) Mille tutkimusaloille ei myo¤nneta¤ ena¤a¤ tukea nelja¤nnen puiteohjelman pa¤a¤ttymisen ja¤lkeen? b) Mitka¤ uudet tutkimusalat on sisa¤llytetty komission ehdotukseen? c) Millaisia joustavuuden lisa¤a¤mista¤ koskevia alustavia suunnitelmia komissio on tehnyt, jotka mahdol- listaisivat ja¤senvaltioille mahdollisuuden riitta¤va¤lla¤ tavalla osallistua rahavarojen jakamiseen yksitta¤i- sille ohjelmille ja hankkeille uutta puitesopimusta toimeenpantaessa? 2. Valmisteltaessa ensimma¤ista¤ ka¤sittelya¤ komission ehdotuksesta viidenneksi puitesopimukseksi pyyda¤n komissiolta nelja¤nteen ja viidenteen puitesopimukseen liittyvien yksitta¤isten tutkimusalojen rahoitusta koskevan vertailevan esityksen. Komissionja¤senen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (18. syyskuuta 1997) Komission ehdottaman viidennen puiteohjelman (1) periaate on selva¤sti erilainen kuin nelja¤nnessa¤ 1. puiteohjelmassa (2). Viides puiteohjelma perustuu ajatukseen sosioekonomisten tavoitteiden saavuttamisesta ((cid:148)problem solving approach(cid:148)). Nykyisessa¤ puiteohjelmassa keskityta¤a¤n la¤hinna¤ teknologisiin tuloksiin. Ta¤ma¤ erilainen la¤hto¤kohta muuttaa viidennen puiteohjelman rakennetta. Siina¤ ehdotetaan vain muutamia ohjelmia, jotka koskevat erilaisia mutta toisiaan ta¤ydenta¤via¤ tieteenaloja


title: GEMEINSAMER STANDPUNKT (EG) Nr. 34/97 vom Rat festgelegt am 22. Juli 1997 im Hinblick auf den Erlaß der Richtlinie 97/.../EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom ... zur Änderung der Richtlinie 89/398/EWG zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über Lebensmittel, die für eine besondere Ernährung bestimmt sind

eurovoc_concepts:
approximation of laws
baby food
cereal product
dietary product
processed food product


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1402/97 της Επιτροπής της 22ας Ιουλίου 1997 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 3461/85 σχετικά με την οργάνωση διαφημιστικών εκστρατειών για την προώθηση της κατανάλωσης χυμού σταφυλής

eurovoc_concepts:
food consumption
fruit juice
grape
sales promotion


title: Verordnung (EG) Nr. 1416/97 des Rates vom 22. Juli 1997 zur Festsetzung des im Wirtschaftsjahr 1998 anwendbaren Grundpreises für Schaffleisch sowie seiner jahreszeitlichen Anpassung

eurovoc_concepts:
basic price
marketing year
sheepmeat