title: Besluit van de Raad van 22 juli 1997 houdende aanvulling van Gemeenschappelijk Optreden 95/545/GBVB, door de Raad vastgesteld op basis van artikel J.3 van het Verdrag betreffende de Europese Unie ten aanzien van de deelneming van de Europese Unie aan de structuren voor de tenuitvoerlegging van het vredesakkoord voor Bosnië- Herzegovina

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
Community budget
EU aid
diplomatic representation
joint action
peacekeeping

formats: html pdfa1b print


title: WRITTEN QUESTION No. 2511/97 by Riccardo NENCINI to the Commission. The 'Rio Torto' waste dump (Pisa, Italy)

eurovoc_concepts:
European Commission
Tuscany
application of EU law
environmental impact
environmental protection
feasibility study
impact study
leather industry
storage of waste
waste management

formats: html print


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1410/97 av den 22 juli 1997 om ändring av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vissa sockerprodukter

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2516/97 van Gerhard SCHMID aan de Commissie. "Cyberlaundering and Fraud" - steun van de EU

eurovoc_concepts:
EU financing
Portugal
fraud
technology
trade event
transmission network

formats: html pdf print

text: C 102/54 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 3. 4. 98 De internationale verdragen waarin de lozing van radioactieve stoffen in zee wordt verboden, hebben betrekking op de lozing van verpakt afval en gaan niet over de lozing van laag- radioactief afval waarvoor strenge beperkingen gelden in het kader van door de nationale autoriteiten verleende vergunningen. De Commissie is ge(cid:14)¤nteresseerd in alle wetenschappelijke studies betreffende mogelijke gevolgen van radioactiviteit in het milieu voor de gezondheid en zij heeft onlangs een exemplaar ontvangen van de meest recente studie van de mogelijke toename van het aantal leukemiegevallen in de omgeving van de opwerkingsfabriek La Hague. Deze studie, waartoe de Franse autoriteiten opdracht hadden gegeven, is uitgevoerd door een groep vooraanstaande, onafhankelijke deskundigen, waaronder e·e·n uit het Verenigd Koninkrijk en e·e·n uit Zweden. In de studie wordt geen verband aangetoond tussen een relatief groot aantal leukemiegevallen en het niveau van radioactiviteit in het milieu. (98/C 102/75) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2516/97 van Gerhard Schmid (PSE) aan de Commissie (22 juli 1997) Betreft: (cid:132)Cyberlaundering and Fraud(cid:148) › steun van de EU Heeft de Commissie de manifestatie (cid:132)Cyberlaundering and Fraud(cid:148) van het Instituto Nacional de Engenharia en Tecnologia Industrial van 3 en 4 juni 1997 te Lissabon financieel gesteund? Zo ja, voor welk bedrag? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (24 september 1997) De Commissie heeft geen financie¤le bijdrage geleverd aan de manifestatie die door het geachte Parlementslid wordt genoemd. (98/C 102/76) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2519/97 van Klaus Lukas (NI) aan de Commissie (22 juli 1997) Betreft: Nieuwe regeling voor de mededinging › hervorming van de nationale regionale stimulerende maatregelen Zoals uit berichten in de media blijkt (b. v. in De Standaard van 4. 6. 1997) is de Commissie voornemens in het kader van de hervorming van de Europese mededingingsregeling de nationale regionale stimulerende maatregelen belangrijk te hervormen. Zou de Commissie in dit verband de volgende vragen willen beantwoorden: Zijn deze berichten in de media juist? Zo ja, hoe is de stand van het overleg over de hervorming van de 1. nationale regionale stimulerende maatregelen? Wie is bevoegd deze hervormingen goed te keuren? 2. Wanneer moeten deze hervormingen gerealiseerd worden? Zijn deze naar de mening van de Commissie reeds over tijd? Zo ja, waarom? Zo niet, waarom wordt er eigenlijk aan een hervorming gedacht? 3. Wat wordt met deze hervorming beoogd? Zijn daaraan financie¤le lasten of voordelen voor de EU verbonden? Staat overgangssteun op het programma voor regio(cid:146)s die na de hervorming nationaal niet meer gesteund mogen worden? Volgens welke uitgangspunten moet hervormd worden? Welke gevolgen zou de verwezenlijking van de 4. hervormingsdenkbeelden voor Oostenrijk hebben? 5. Hoe staat de Commissie in beginsel tegenover nationale regionale steunmaatregelen?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2516/97 του Gerhard SCHMID προς την Επ τροπή. "Cyberlaundering and Fraud" - Χρηματοδοτική υποστήριξη εκ μέρους της ΕΕ

text: C 102/54 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 3. 4. 98 Oi dieunei·w symba·seiw poy apagorey·oyn thn apo·rrich radienergv· n oysiv· n sth ua·lassa aforoy·n ta syskeyasme·na apo·blhta kai o·xi thn e·kxysh apoblh·tvn xamhloy· baumoy· radiene·rgeiaw, h opoi·a ypo·keitai se aysthre·w a·deiew poy ekdi·doyn oi eunike·w arxe·w. H Epitroph· endiafe·retai gia tiw pa·shw fy·sevw episthmonike·w mele·tew poy aforoy·n tiw dynate·w epidra·seiw sthn ygei·a poy e·xei h radiene·rgeia sto periba·llon, kai pro·sfata e·labe anti·grafo thw ple·on pro·sfathw mele·thw gia thn piuanh· ay·jhsh toy ariumoy· peristatikv· n leyxaimi·aw sthn perioxh· gy·rv apo· to staumo· epanepejergasi·aw pyrhnikv· n ylv· n thw La Hague. H mele·th, thn opoi·a parh·ggeilan oi gallike·w arxe·w, ekponh·uhke apo· oma·da diaprepv· n anejarth·tvn empeirognvmo·nvn, metajy· tvn opoi·vn e·naw proe·rxetai apo· to Hnvme·no Basi·leio kai e·naw a·llow apo· th Soyhdi·a. Me th mele·th den tekmhriv· netai sy·ndesh metajy· thw sta·umhw radiene·rgeiaw sto periba·llon kai tvn kau’ype·rbash apo· to sy·nhuew epipe·dvn peristatikv· n leyxaimi·aw. (98/C 102/75) GRAPTH ERVTHSH E-2516/97 ypobolh· : Gerhard Schmid (PSE) prow thn Epitroph· (22 Ioyli·oy 1997) Ue·ma: «Cyberlaundering and Fraud» › Xrhmatodotikh· yposth·rijh ek me·royw thw EE (cid:201)xei para·sxei h Epitroph· xrhmatodotikh· yposth·rijh kata· th diorga·nvsh thw ekdh·lvshw «Cyberlaundering and Fraud» toy Instituto Nacional de Engenharia e Tecnologia Industrial poy diejh·xuh stiw 3 kai 4 Ioyni·oy 1997 sth Lisabv· na; Ea·n toy·to syne·bh poio· h·tan to y·cow thw xrhmatodo·thshw; Apa· nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph· w (24 Septembri·oy 1997) H Epitroph· den e·xei para·sxei kami·a xrhmatodotikh· yposth·rijh sthn ekdh·lvsh poy anafe·rei to Ajio·timo Me·low toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy. (98/C 102/76) GRAPTH ERVTHSH E-2519/97 ypobolh·: Klaus Lukas (NI) prow thn Epitroph· (22 Ioyli·oy 1997) Ue·ma: Anadiorga·nvsh toy antagvnismoy· (metarry·umish tvn eunikv· n perifereiakv· n systhma·tvn eni·sxyshw) (cid:211)pvw proky·ptei apo· anakoinv· seiw tvn me·svn enhme·rvshw (l. x. efhmeri·da Der Standard 4. 6. 1997), h Epitroph· skopey·ei, sto plai·sio thw anadiorga·nvshw toy eyrvpai¤koy· antagvnismoy·, na probei· se emperistatvme·nh metarry·umish tvn eunikv· n perifereiakv· n systhma·tvn eni·sxyshw. Sto plai·sio ayto·, ervtv· thn Epitroph·: Alhuey·oyn oi en lo·gv anakoinv· seiw toy Ty·poy; Ea·n toy·to symbai·nei, se poio· sta·dio bri·skontai oi 1. syzhth·seiw gia th metarry·umish tvn eunikv· n perifereiakv· n systhma·tvn eni·sxyshw; Poio·w ei·nai armo·diow gia th ue·spish tvn metarryumi·sevn aytv· n; 2. Po·te pro·keitai na pragmatopoihuoy·n oi metarryumi·seiw ayte·w; Pistey·ei h Epitroph· o·ti ei·nai h·dh lhjipro·uesmew; Ea·n toy·to symbai·nei, gia poio· lo·go; Ea·n toy·to den symbai·nei, gia poio· lo·go ejeta·zetai to endexo·meno metarry·umishw; 3. Poio·w ei·nai o sto·xow tvn metarryumi·sevn aytv· n; Synepa·gontai, a·rage, ayjhme·new h· meivme·new oikonomike·w epibary·nseiw gia thn EE; Proble·pontai metabatike·w enisxy·seiw gia tiw perife·reiew poy den ua lamba·noyn ple·on eunike·w epidoth·seiw meta· th metarry·umish; Sy·mfvna me poia· krith·ria ua pragmatopoihuoy·n oi metarryumi·seiw; Poie·w syne·peiew ua ei·xe h efarmogh· 4. tvn metarryumi·sevn aytv· n sthn Aystri·a; 5. Pv· w ajiologei· h Epitroph· ta eunika· perifereiaka· systh·mata eni·sxyshw;


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2521/97 do Deputado Renate HEINISCH à Comissão. Informação sobre o montante do apoio concedido pela União Europeia aos estabelecimentos do ensino superior e aos centros de investigação do Estado federado de Baden- Württemberg em 1996

eurovoc_concepts:
Baden-Württemberg
EU aid
EU financing
EU programme
educational institution
higher education
research body

text: 10. 2. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 45/177 fabricadas pelo mesmo industrial ou por outras pessoas sob licen(cid:231)a deste, e que as duas especialidades fitosanita·rias, sem serem ide(cid:136)nticas em todos os pontos, foram pelo menos fabricadas segundo a mesma fo·rmula e utilizando o mesmo ingrediente activo, e que ale·m disso te(cid:136)m os mesmos efeitos f(cid:14)·sico-qu(cid:14)·micos, devera(cid:152)o as autoridades › a menos que considera(cid:231)o(cid:152)es atinentes a‘ protec(cid:231)a(cid:152)o eficaz da vida e da sau·de das pessoas a tal se oponham › fazer com que a especialidade fitosanita·ria importada beneficie dessa autoriza(cid:231)a(cid:152)o de comercializa- (cid:231)a(cid:152)o? Resposta dada pelo Sr. Fischler en nome da Comissa¤o (1 de Agosto de 1997) A Comissa(cid:152)o esta· actualmente a proceder a uma ana·lise aprofundada do problema evocado pelo Senhor Deputado, que na(cid:152)o deixara· de informar no mais curto prazo. (98/C 45/236) PERGUNTA ESCRITA E-2521/97 apresentada por Renate Heinisch (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (22 de Julho de 1997) Objecto: Informa(cid:231)a(cid:152)o sobre o montante do apoio concedido pela Unia(cid:152)o Europeia aos estabelecimentos do ensino superior e aos centros de investiga(cid:231)a(cid:152)o do Estado federado de Baden-Wu¤rttemberg em 1996 Pode a Comissa(cid:152)o indicar as medidas a que se destinaram as verbas atribu(cid:14)·das em 1996 pela Comunidade a estabelecimentos do ensino superior e a centros de investiga(cid:231)a(cid:152)o do Estado federado de Baden-Wu¤rttemberg e a quanto ascenderam as contribui(cid:231)o(cid:152)es 1. do 4o programa-quadro de investiga(cid:231)a(cid:152)o, desenvolvimento tecnolo·gico e demonstra(cid:231)a(cid:152)o; 2. dos programas comunita·rios nos sectores da energia e do ambiente; 3. das iniciativas comunita·rias, em particular do programa INTERREG; 4. dos programas So·crates, Leonardo da Vinci e Juventude para a Europa; 5. dos fundos regionais e estruturais e 6. de outros programas comunita·rios? Resposta dada pelo Sr. Santer em nome da Comissa(cid:152)o (7 de Agosto de 1997) A Comissa(cid:152)o esta· a proceder a‘ recolha das informa(cid:231)o(cid:152)es necessa·rias para responder a‘ pergunta colocada. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o deixara· de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo


title: Código de redacção interinstitucional : Vade-Mécum do editor.

eurovoc_concepts: Publications Office of the European Union


title: Council Decision of 22 July 1997 supplementing Joint Action 95/545/CFSP adopted by the Council on the basis of Article J.3 of the Treaty on European Union with regard to the participation of the European Union in the implementing structures of the peace plan for Bosnia and Herzegovina


title: Verordnung (EG) Nr. 1422/97 des Rates vom 22. Juli 1997 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 1765/92 zur Einführung einer Stützungsregelung für Erzeuger bestimmter landwirtschaftlicher Kulturpflanzen

eurovoc_concepts:
aid per hectare
aid to agriculture
area of holding
cereals
set-aside


title: Rådets forordning (EF) nr. 1412/97 af 22. juli 1997 om fastsættelse for høståret 1997/98 af de månedlige forhøjelser af interventionsprisen for korn

eurovoc_concepts:
cereals
intervention price
marketing year
price increase


title: FORCE-ohjelman loppukertomus - Ammatillisen jatkokoulutuksen kehittämistä Euroopan yhteisössä koskeva toimintaohjelma

eurovoc_concepts:
EU programme
continuing education
impact study
project evaluation
vocational training

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO • fr " •fr fr •fr Bryssel, 22. 07. 1997 KOM(97) 384 lopull. FORCE-OHJELMAN LOPPUKERTOMUS Ammatillisen jatkokoulutuksen kehittämistä Euroopan yhteisössä koskeva toimintaohjelma - (komission esittämä) SISÄLLYS 1. Neuvoston päätös ja tausta 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. FORCE-ohjelman tavoitteet ja sisältö Institutionaaliset rakenteet Kansainvälinen toiminta Tulokset ja tietojen levittäminen Ammatillinen jatkokoulutus yrityksissä; tilastoja Ammatillisen jatkokoulutuksen kytkeminen yhteisön politiikkaan Rahavarat Ulkopuolisen arvioinnin tulokset 10. Yhteenveto Liite I: FORCE-verkon keskeiset lukuarvot Liite 11: FORCE-julkaisut FORCE-ohjelman loppukertomus ammatillisen jatkokoulutuksen kehittämiseksi Euroopan yhteisössä JOHDANTO Komission valmistelemassa välikertomuksessa ((X)M|94|4I8, eritettiin FORCE-ohjelman kehitys ajalle I. I 1991 - 3 1. 12. 1993. lopullinen 1. 110. 1994) Loppukertomuksessa, jossa tehdään yhteenveto FORCE-ohjelman kokonaistoteutuksesta 1. 1. 1991 - 31. 12. 1994, keskitytään erityisesti tuloksiin liittyviin kysymyksiin: tulosten arviointiin, hyödyntämiseen, seurantaan ja levittämiseen sekä päätelmiin, jotka ovat sovellettavissa yhteisön politiikan kehittämiseen ammatillisen jatkokoulutuksen alalla. 1. NEUVOSTON PAATOS JA TAUSTA 1. 1. FORCE käynnistettiin 1. 1. 1991 neljäksi vuodeksi, ja se perustui neuvoston ammatillisen toimintaohjelma päätökseen jatkokoulutuksen kehittämiseksi Euroopan yhteisössä. 90/267/ETY, luotiin jolla 1. 2. FORCE-ohjelman synty perustui osaltaan koko yhteisön alueella kasvavaan yksimielisyyteen ammatillisen jatkokoulutuksen merkityksestä ratkaisevana tekijänä jäsenvaltioiden taloudellisissa ja sosiaalisissa strategioissa, lama merkitys ilmaistiin jatkokoulutusta erityisesti käsittelevässä päätöslauselmassa, jossa neuvosto pyysi komissiota ensi tilassa ottamaan käsiteltäväksi ammatillista jatkokoulutusta koskevan toimintaohjelman. ammatillista antamassa, neuvoston 5. 6. 1989 1. 3. Kuvattua kehitystä noudatellen (COM[89] 567, lopullinen 8. 12. 1989) neuvostolle, Euroopan ja talous- sosiaalikomitealle. Tältä pohjalta FORCE otettiin käyttöön 29. 5. 1990 (päätös 90/267/ETY) tavoitteenaan tukea ja täydentää ammatilliseen jatkokoulutukseen liittyvää politiikkaa sekä toimia, joita jäsenvaltiot alueellaan edistävät. jätettiin komission ehdotus parlamentille ja 2. FORCE-OHJELMAN TAVOITTEET JA SISÄLTÖ 2. 1. FORCE-ohjelman tavoitteet olivat päätöksen 2 artiklan mukaan seuraavat: a) ja entistä laajempaa tehokkaampaa ammatilliseen tukea tuloksia, jatkokoulutukseen sekä edistää kyseisestä koulutuksesta saatavia erityisesti kehittämällä yhteistoiminnan muotoja, joilla lisätään viranomaisten, yritysten (ennen kaikkea pienten ja keskisuurten yritysten), työnantajien ja työntekijöiden tehtyjen ammatilliseen investointien tuottamista hyödyistä, jatkokoulutukseen tietoisuutta panostusta levittämällä esimerkkejä ammatillisen b) edistää ammatilliseen jatkokoulutukseen liittyviä toimia esimerkiksi esittelemällä ja toteutustapoihin liittyvistä hyvistä käytännöistä yhteisön sellaisilla taloussektoreilla ja alueilla, joilla pääsy tällä erää tai panostus mainitunlaiseen koulutukseen on riittämätöntä, jatkokoulutuksen c) edistää innovatiivisuutta ammatillisen jatkokoulutuksen, metodologian ja välineistön hoidossa ja järjestelyissä, d) ottaa entistä paremmin huomioon sisämarkkinoiden toteutumisen seuraukset, erityisesti tukemalla valtioiden välisiä ja raja-alueet ylittäviä, ammatilliseen jatkokoulutukseen liittyviä hankkeita sekä tietojen ja kokemusten vaihtoa, e) edistää ammatillisen jatkokoulutuksen mekanismien tehokkuutta ja niiden kykyä tasojen ja ja työmarkkinoilla jatkokoulutuksen kehittämisen seurantaa löytämisiä pätevyys- vastata muutoksiin Euroopan toimia, erityisesti ammatillisen analysointia sekä entistä parempien menetelmien ammattivaatimusten ennakointiin tukemalla kaikkien 2. 2. FORCE-ohjelma käsitti kaksi toimenpideryhmää, jotka on esitetty päätöksen 3 artiklassa: "yhteiset puitteet suuntaviivoille", joilla pyritään luomaan yhteisiä päämääriä jäsenvaltioiden välillä, erityisesti ammatilliseen jatkokoulutukseen tehtävien panostusten edistämisen osalta sekä paremman koulutustarjonnan osalta edellytti (FORCE-päätöksen 5 artikla); FORCE-päätöksen jäsenvaltioiden toteutetaan käytännössä suuntaviivojen yhteisiä puitteita, mukaan luettuna ammatillisen jatkokoulutuksen toteutettuihin ja nykyjärjestelyihin liittyvät tiedot, 11 artikla joilla raportoivan komissiolle rahoittamiseksi toimenpiteistä, edistämiseksi kansainväliset toimenpiteet, joilla tuetaan jäsenvaltioiden aloitteita (6 artikla ja päätöksen liite). 3 INSTITUTIONAALISET RAKENTEET tekemän päätöksen nojalla 3. 1. Komissio sai ohjelman toteutuksessa apua neuvoa-antavalta komitealta (neuvoston 16. 3. 1992 toimii ainoastaan yksi neuvoa-antava komitea EUROTECNET- ja FORCE-ohjelmia varten 1. 7. 1992 jälkeen), joka käsitti kaksi edustajaa kustakin jäsenvaltiosta, yleensä työvoima- ja opetusasioista vastaavista ministeriöistä, sekä kaksitoista työmarkkinaosapuolien edustajista Euroopan tasolla (UNICE/CEEP ja ETUC). Tämän kokoonpanon ja avulla kyettiin varmistamaan jäsenvaltioiden harjoittaman politiikan sekä käytännön välillä, ja komitealla oli antaessa komissiolle neuvoja FORCE-ohjelmaan merkittävä ja eri toiminnallisista kytkeytyvistä toimenpiteiden välisestä kokonaistasapainosta. tehokas vuorovaikutus yhteisön suuntaviivoista, budjettivarojen tarkkailijaa toiminnan tehtävä jaosta sen 3. 2. Jotta FORCE-ohjelman tehokas toteuttaminen turvattaisiin kansallisella tasolla, tehtäväksi muodostaa kansallisia jäsenille komissio antoi FORCE-komitean koordinointiyksiköitä (National Coordination Unit) kussakin jäsenvaltiossa. Nämä tiedotus- liittyviä mittavia yksiköt hoitivat ohjelmaan ja neuvontatehtäviä: ehdotuspyyntöjen julkistaminen, tiivis yhteistyö osanottajien kanssa hankkeiden esittelyssä ja hoidossa, hankkeiden seuranta koko toteutusvaiheen ajan sekä yksiköt ohjelmatulosten olivat tutkimusten/selvitysten avainasemassa toimeenpanemisessa, tapahtuvan yhteydenpidon osalta sekä kansallisen tason havaintojen ja tulosten arvioinnissa. Yksiköt tapasivat säännöllisesti komission kutsusta yhtenäistääkseen toimiaan yhteisön tasolla. työmarkkinaosapuolien FORCE-ohjelmaan tasolla. Lisäksi levittäminen kansallisella erityisesti liittyvien kanssa 3. 3. Useimmat ja työmarkkinaosapuolten jäsenvaltiot muodostivat lisäksi kansallisia komiteoita (National Committee), jotka koostuivat FORCE-komitean kansallisista edustajista, muiden sekä yleensä myös hallinnonalojen kansallisesta koordinointiyksiköstä. Näiden komiteoiden tehtävät vaihtelivat valtioittain, mutta periaatteessa tehtäviin kuului ammatillisen jatkokoulutussektorin tärkeimpien institutionaalisten vaikuttajien yhteentuominen FORCE-toimien hyväksymiseksi tai vahvistamiseksi sekä toiminnan tulosten levittämiseksi. Tämä edellytti tiedon kulkua kumpaankin suuntaan komission ja jäsenvaltioiden välillä sekä prioriteettien yhteensovittami seksi. keskustelufoorumia kansallisten edustajista yhteisön ja 3. 4. FORCE-ohjelman teknisen tuen osasto (Technical Assistance Office), joka koostui 18 - 20 henkilöstä, antoi komissiolle teknistä apua Euroopan tasolla ja hoiti lukuisia, usean tyyppisiä hankekohtaisia tehtäviä sekä erityisiä asiantuntija- ja teknisiä tehtäviä. 4. KANSAINVÄLINEN TOIMINTA 4. 1. Yli kansallisten rajojen ulottuvan toiminnan ytimenä on tietojen, uudistusten, kokemusten ja tietotaidon siirtämisen periaate kautta koko yhteisön. Periaate pohjautuu yritysten, työmarkkinaosapuolien sekä tutkimus- ja koulutuslaitosten tarjosi ensimmäisen kokeiluvälineen aktiiviseen yhteistyöhön. FORCE-ohjelma yhteistoiminnalliselle jatkokoulutusta koskevan politiikan ja käytännön kehittämiseksi. lähestymistavalle yhteisön ammatillista 4. 2. 6 artiklassa ja FORCE-päätöksen liitteessä kuvatut kansainväliset toimenpiteet käsittivät tukeminen ammatillisessa jatkokoulutuksessa - ja toisen toiminnan (Action II) - analysointi, seuranta, arviointi ja ennusteet. - uudistusten ensimmäisen toiminnan (Action I) 4. 3. Käytännössä mainitut suoriin hankkeisiin ryhmiteltiin toimenpiteet esitettiin FORCE VADEMECUM ja tutkimushankkeisiin. FORCE-komitean kuulemisen jälkeen otettiin käyttöön kaksi erityyppistä menettelytapaa näiden kahden ohjelmalohkon kehittämiseksi, ja menettelytavat -selonteossa. Lyhyesti tarkasteltuna ensimmäiseen menettelytapatyyppiin, joka liittyi suoriin hankkeisiin, sekä kuului avointen ehdotuspyyntöjen kolmivaiheinen valintamenettely ennen neuvoa-antavan komitean kuulemista ja komitean toiseen menettelytapatyyppiin kuuluvassa menettelyssä toimittiin rajattujen vaihtoehtojen puitteissa: neuvoa-antavan komitean jäsenet nimesivät asiantuntijaelimiä tehtävien ja hoitamiseksi, julkaiseminen virallisessa Tutkimushankkeisiin menettelytapa-, liittyvässä, lopullista päätöstä. lehdessä kuultiin sisältö- jäseniä ja metodologiakysymyksissä; yhtenäistämisyksiköiden arvioitaviksi kansallisella komitean arvioitavaksi Euroopan tasolla. tulokset alistettiin FORCE-ohjelman kansallisten ja neuvoa-antavan tasolla 4. 4. Suorat hankkeet 4. 4. 1. Tällaisten hankkeiden nimitys johtuu siitä, että hakemukset osoitettiin suoraan komissiolle virallisessa (katso EYVL numerot C I M, 26. 4. 91; C 1, 4. 1. 92 ja C 92, 2. 4. 93). Suorat hankkeet käsittivät: lehdessä julkaistujen ehdotuspyyntöjen jälkeen 1) koehankkeet, joissa keskityttiin innovatiivisen koulutusjohtamisen, -tekniikan ja -materiaalin kehittämiseen ja levittämiseen, 2) pätevyyteen koulutustarpeiden analysointiin, liittyvät hankkeet, joissa keskityttiin yrityksen taito- ja 3) henkilöstöhallinnosta vastaavien, kouluttajien, edustajien, ammattiyhdistysten ja työnantajien liittojen väliset vaihto-ohjelmat, joiden avulla pyrittiin ammatillisessa jatkokoulutuksessa. työntekijöiden uudistusten edistämään leviämistä ripeää 4. 4. 2. FORCE-ohjelman aikana julkaistiin kolme ehdotuspyyntöä, joiden (noin 2400 tuloksena valittiin 720 hanketta jätetyn hakemuksen kokonaismäärästä). Prioriteetit tarkistettiin jokaisessa ehdotuspyynnössä erikseen, mutta hankkeiden hankkeiden kiinnitettiin laatuun ammatilliseen mahdollisuus myötävaikuttaa jatkokoulutukseen yritysten suuntautuviin panostuksiin sekä kaikkien työntekijäryhmien mahdollisuuksiin osallistua koulutukseen, arvioimalla yritysten (erityisesti pienten ja keskisuurten arvioimalla osallistumista, yritysten) koulutusohjelmien toteutusta osana yritysten suunnittelua, kehittämistä toimintastrategiaa sekä kansainvälisen yhteistoiminnan merkitystä. työmarkkinaosapuolien suoraa ja järjestelmällisesti arvioimalla huomiota ja 4. 4. 3. Lisäksi on muistettava, että kolmas ja viimeinen ehdotuspyyntö vuonna 1993 käsitti kaksi lohkoa, joissa painotettiin erityisesti ammatillisen jatkokoulutuksen kehittämistä yhteisössä. Ensimmäinen lohko keskittyi koulutuksen ja pätevyyden tuomaan kehittämiseen yrityksissä vastauksena elinkeinoelämän muutosten haasteeseen sekä innovatiivisten ratkaisujen levitykseen ja vaihtoon jäsenvaltioissa. Toinen lohko kytki suorat hankkeet FORCE-ohjelman yhteydessä toteutettuun, toimintakeskeiseen ammatillisten jatkokoulutussuunnitelmien (vähittäiskaupan, maatalouden elintarviketuotannon ja koekäyttöön, ajoneuvokorjauksen levitykseen liittyvän sopimuspolitiikan analysoinnin tulosten kokeiluun, levitykseen ja kehittämiseen. Tällä aloitteella oli merkittävät mahdollisuudet saada aikaan kerrannaisvaikutuksia. Tuloksia tarkastellaan jäljempänä. ja kehittämiseen sekä ammatilliseen jatkokoulutukseen tutkimustulosten tutkimukseen keskittymällä alakohtaisten aloilla) 4. 4. 4. Kolmen ehdotuspyynnön tuloksena valitut 720 hanketta muodostivat erittäin merkittävän yrityksistä, työmarkkinaosapuolista ja koulutuslaitoksista (ja vuoden 1993 jälkeen viranomaisista) koostuvan kansainvälisen verkoston palvelemaan asiantuntemuksen ja innovatiivisuuden vaihtoa ammatillisessa jatkokoulutuksessa. Verkostoon kuuluu yli 7000 jäsentä, joista 50 prosenttia on yrityksiä (suurelta osin pieniä tai keskisuuria yrityksiä tai yritysryhmiä) ja noin 15 prosenttia edustaa työmarkkinaosapuolia (yritysten ja työmarkkinaosapuolten suora osallistuminen itse asiassa jokaisen ehdotuspyynnön myötä). FORCE-verkoston keskeiset lukuarvot esitetään tämän kertomuksen liitteessä I. lisääntyi 4. 4. 5. FORCE-hankkeiden kokonaisjakauma oli sopimuskumppaneiden alkuperämaittain jaoteltuna seuraava: Maa Hankkeiden lukumäärä Myönnetty määrä (ecuina) B D DK E F GR I IRL L NL P UK 58 75 31 82 90 70 77 48 12 34 41 89 __ 5 06"? 000 6 640 500 2 770 000 6 602 600 6 480 375 5 428 500 6 777 000 3 536 000 I 026 500 2 730 000 3 421475 7 343 400 57 819 350 4. 5. Tutkimushankkeet 4. 5. 1. Kansainväliset käsittävät tutkimushankkeet ammatillisten jatkokoulutussuunnitelmien FORCE-sektoritutkimukset (Sectoral Surveys), ammatilliseen jatkokoulutukseen liittyvän sopimuspolitiikan analysoinnin, yritysten tutkimuksen (Statistical Survey), ammatillisen jatkokoulutuksen raportointijärjestelmän jatkokoulutuksen saatavuus, laatu ja määrä Euroopassa - ja jatkokoulutusta Euroopassa käsittelevän kertomuksen (European Continuing Training Report). Edellä mainitut järjestelyt muodostavat yhdessä kansalliset ja menettelytavat käsittävän tietokeskittymän, joka on merkittävä tietolähde elinkeinoelämän edustajille, yrityksille ja päätöksentekijöille kaikilla tasoilla. (Reporting System) - ammatillisen järjestelmät tilastollisen 4. 5. 2. Merkittävä määrä metodologiaan ja tulosten levittämiseen liittyviä uudistuksia otettiin mukaan sektoritutkimuksiin, joiden tavoitteet ja menettelytavat on kuvattu FORCE-ohjelman välikertomuksessa: jälkeen kolmea ensimmäistä väliarvioinnin ulkopuolisen tutkimusta (vähittäiskauppa, maatalouden elintarviketuotanto ja ajoneuvokorjaus) varten kehitettyjä metodologisia välineitä (sektorin yleistarkastelu, tapauskohtaisen tutkimuksen analysointi) vahvistettiin ja yksinkertaistettiin, ja sen jälkeen niitä kokeiltiin maantiekuljetussektoriin keskittyvän, neljännen eurooppalaisen tutkimuksen yhteydessä. Tulokset vahvistivat tutkimustavan soveltuvuuden ja metodologian siirrettävyyden, liittyviin julkistamalla vuonna 1993 kokeiltiin ehdotusta tutkimustulosten kytkemisestä suoriin hankkeisiin erityinen ehdotuspyyntöihin ehdotuspyyntö, joka liittyi kolmen ensimmäisen sektoritutkimuksen tuloksiin. Lopullinen ulkopuolinen arviointi osoittaa, että eriytetty menettelytapa ei ole merkitykseltään ratkaiseva ja että tutkimusten varsinainen lisäarvo kätkeytyy jäsenneltyyn eurooppalaiseen keskusteluun asian eri vaikuttajaosapuolten työmarkkinaosapuolet) osana komission kanssa yhdessä jäsenvaltioiden ja kyseisen sektorin päävaikuttajien kanssa alkuun panemaa järjestelmällistä seuranta-, arviointi- ja levittämistyötä (mukaan lukien koehankkeet ja vaihto-ohjelmat). (yritykset, viranomaiset, rakentamisen kaksi lisäkokeilua keskittyi vuosina 1993 - 1994 sektorianalyysien tekemiseen ja matkailun sektoreilla verkottamalla moottoriajoneuvojen suoria hankkeita, jotka oli hyväksytty ehdotuspyyntöjen tuloksena. innovatiivisten, Tällaisen yhteisen tarkoituksenmukaisten menettelytapojen viitekehyksen pystyttäminen kansainväliselle yhteistyölle asiaan suoraan liittyvien osapuolten välillä (esimerkiksi yrityksen sisäisestä koulutuksesta vastaavat henkilöt). suurin hyöty ei niinkään ole lähestymistavan löytäminen, vaan 4. 5. 3. Sopimuspolitiikan analysoinnin seurauksena tarkasteltiin hyvien käytäntöjen levittämiseen liittyviä mekanismeja ja siirrettävyyteen kytkeytyvien metodologisten välineiden kehitystä. Yhtenä luominen työmarkkinaosapuolten aloitteesta yhteiskunnallisen vuoropuhelun merkeissä. tuloksena on ollut tukimekanismin 4. 5. 4. Ammatillisen saatavuutta, jatkokoulutuksen laatua (Synoptic Report), yhteisön ja määrää Euroopassa käsittelevä yleiskatsauskertomus tilastollinen tutkimus ammatillisesta jatkokoulutuksesta yrityksissä ja Euroopparaportti tulevaisuudennäkymistä jatkokoulutuksen nykytilasta (European Report) Euroopassa ovat kolme keskeistä ja täydentävää välinettä pyrittäessä I27EY artiklan asettamiin ja kokemusten vaihtoa kysymyksissä, jotka ovat yhteisiä jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmille. Edellä mainittuihin järjestelyihin perustuvat toisiaan lähestyvät näkökulmat voidaan esittää lyhyesti seuraavalla tavalla: tavoitteisiin, nimittäin kehittämään tietojen ja * Ammatillisen jatkokoulutuksen saatavuuden parantaminen. On selvää, että ammatillisen jatkokoulutuksen entistä parempi tarjonta työtätekevälle väestölle siirtää vastuun henkilöille, jotka vaativat kyseistä koulutusta ylläpitääkseen tai parantaakseen Parannettaessa työllistettävyyttään. koulutukseenpääsymahdollisuuksia kyse ei niinkään ole koulutusvapaan myöntämisestä (toimenpide, jonka tehokkuudesta ei voida antaa takeita), vaan henkilökohtaisen opastuksen tarjoamisesta, koulutusmarkkinoiden selkeyden tarvittavien varmistamisesta, edistävän menetelmien puitekehyksen luomisesta. taitojen koulutuksen uusien, keskeisten kehittämisestä yksilöllisyyttä hankkimiseen ja Tämä ei poista viranomaisten ja yritysten tarvetta toimia useilla rintamilla kiinnostavan, selkeän ja tehokkaan mekanismin luomiseksi, jotta yksilöiden tietoisuutta vastuunjakoa selkeytetyksi. rahoitukseen edistetyksi liittyvää saadaan ja Edelleen on havaittu, että useissa maissa yrityksissä parannettu muiden kuin valvonnasta jatkokoulutukseen pääsyä on johdosta vastaavien tai työntekijäryhmien tapahtuvan koulutuksen kasvava merkitys heijastaa mainittua kehitystä, joskin eräät tällä tavoin hankittujen taitojen kelpuutukseen liittyvät kysymykset jäävät avoimiksi. osallistumisella. Työpaikalla laajemmalla * Hajauttaminen. Kansallisella tasolla tällä viitataan aluekeskeisyyteen, toisin sanoen alueiden paikallisen vastuun kasvattamiseen koulutuskysymyksissä, kun taas yritystasolla (erityisesti suurissa yrityksissä) kyse on hierarkiarakenteiden keventämisestä, toisin sanoen merkittävämmän koulutusvastuun antamisesta yrityksen eri tuotantoyksiköille, osastoille ja niin edelleen. * Rahoitus. Esiin on noussut kaksi selvää kehityssuuntaa. Yhtäältä on selkeä pyrkimys - niin yrityksissä kuin eräiden maiden viranomaisten toimissa - kustannusvalvontaan (tässä yhteydessä jatkokoulutuskurssin hyödyllisyydestä toisaalta kehitteillä on saadulla näytöllä on kasvava merkitys), yhteisrahoitusjärjestelmiä. ja Lienee tarpeen lisätä, että paremman kustannusvalvonnan kysymystä ei maasta riippuen tarkastella pelkästään yrityksen rahoittamana jatkokoulutuksena, vaan myös työmarkkinoilla olevien henkilöiden koulutustoiminnan rahoituksena. Tällaisten henkilöiden osalta on katsottu tarpeelliseksi määritellä uudelleen rahoituksen käsitteet ja varainjaon menetelmät. Toisen merkittävän suuntauksen (yhteisrahoituksen kehittäminen) osalta on aiheellista tähdentää, että itse ajatus ei sinänsä ole uusi (käytössä on jo jonkin aikaa ollut järjestelmiä, jotka perustuvat toisen osapuolen investoimaan aikaan ja toisen osapuolen sijoittamaan rahaan), mutta menettelyn virallistaminen - ja myös maksuvastuun selkeyttäminen - asettaa strategisen haasteen kyseisille maille. * Laadunvarmistus. Aina on olemassa vaara, että keskustelu juuttuu retoriikan soveltuvia, kansallisten (ISO 9000-standardi on yksi tarve kehittää tasolle, vaikka standardisoituja käsittelytapoja menettelytapojen perusteella on esimerkki). "laatukokoelmia" jatkokoulutusta todellinen varten edes tai Edelleen on vähintäänkin yhtä välttämätöntä selventää kouluttajan asemaa tai luokitella se, ja kiinnittää erityishuomiota työntekijöihin, joiden ajasta osa kuluu toisten, uudelleensijoitettavina tai ammatillisessa jatkokoulutuksessa olevien henkilöiden kouluttamiseen. Mainitut näkökulmat noudattelevat haasteita, jotka yleensä on määritelty ja tunnustettu jatkokoulutukseen taitojen kehittäminen, yleisen pätevyystason nostaminen, vähimmäispätevyyden järjestäminen vaarassa oleville ryhmille tehokasta ja jatkokoulutuksen korkea turvaamista. liittyviksi: koulutukseen pääsy, laatu yleensä, unohtamatta eri tavoitteiden 5. TULOKSET JA TIETOJEN LEVITTÄMINEN 5. 1. FORCE-ohjelman viimeisen vuoden aikana suurin osa havainnoista ja suorien hankkeiden sekä tutkimuslohkon tuloksista oli lopulta käytettävissä. Huomio kiinnittyi pääsääntöisesti mainittujen havaintojen ja tulosten hyödyntämiseen; niiden arviointiin ja vahvistamiseen, tehokkaimpiin levitysmenetelmiin ja soveltuvin osin myös kaupallistamiseen, sekä niiden merkitykseen yhteisön ammatillista koulutusta koskevan politiikan tulevalle kehittämiselle. 5. 2. "Kansainvälistä tuotetta" osoittava meikki 5. 2. 1. FORCE-ohjelman koe- kehittämään ja pätevöitymishankkeiden osanottajat velvoitettiin käsikirja, tuotteita, konkreettisia sopimuksella tai raportti, analyysi tai tietokoneohjelma, interaktiivinen tietokonejärjestelmä metodologia. Vuoden 1994 loppuun mennessä oli valmistunut 620 tällaista tuotetta, jotka oli suunniteltu kolmen ehdotuspyynnön perusteella käynnistettyjen hankkeiden yhteydessä. Komission oli näin ollen välttämätöntä ottaa käyttöön menetelmä, tuotteita FORCE-ohjelman tavoitteiden mukaisesti. jolla kyettiin arvioimaan mainittuja esimerkiksi laadulle annettiin 5. 2. 2. Tämän prosessin tuloksena korkeatasoiset tuotteet saatiin valituksi joukosta ja tuotteelle erityinen merkki. niiden Prosessi tuotteiden kaupallistamissuunnitelmista, joita osanottajat olivat esittäneet. Näin prosessissa kokeiltiin liittyi ottamaa jatkokoulutustuotteiden kaupallistamiseen. tunnustus myöntämällä alkuperäisstrategiaa, edellytti myös ensimmäisen komission laatimista analyysin käyttöön joka arvioinnista 5. 2. 3. Sisäisestä arvioinnista vastasi komissio teknisen avun osaston tukemana, ja ulkopuolisesta jatkokoulutuksen riippumattomat asiantuntijat, jotka FORCE/EUROTECNET -komitean jäsenet olivat nimenneet. Myös vuoden 1993 pyynnön (joka perustui sektoritutkimusten tuloksena saatujen tuloksiin ja sopimuspolitiikan analysointiin) toisen tuotteiden osalta komissio kuuli asiaan liittyvien alojen asiantuntijoita. ammatillisen vastasivat lohkon 5. 2. 4. Tärkeintä prosessissa oli se, että komissio riippumattomia asiantuntijoita kuultuaan otti käyttöön keskeiset arviointiperusteet. FORCE-ohjelman tavoitteiden osalta sovittiin kahdesta yleisprioriteetista: a) laatu ja innovatiivisuus sekä b) vaihdon ja liittyi levittämisen ja projektijohtamisen kohderyhmien osalta, keskityttiin ennen kaikkea hankkeen tulosten tai tuotteen lajiin ja laatuun, suunniteltujen siirto- ja levitysmenetelmien tehokkuuteen sekä mahdollisesti esitetyn kaupallistamissuunnitelman asianmukaisuuteen. johon analysointi erityispiirteiden ja hankkeen arvioinnissa, Lopullisessa aihealueen painotus. toki 5. 2. 5. Laatua/innovatiivisuutta ja levitystä/vaihtoa koskeva myönteinen kokonaisarvio muodosti perustan, kun päätettiin "kansainvälinen tuote" -merkin myöntämisestä tuotteelle. Lisäksi komissio piti erityisen tärkeänä kahta teknistä valintaperustetta, nimittäin tuotteen saatavuutta mahdollisimman usealla eri kielellä sekä tuotteen käytettävyyteen vaikuttavia teknisiä standardeja ja käyttäjäystävällisyyttä. 5. 2. 6. Sisäisten ja ulkopuolisten aiemman arviointien FORCE/EUROTECNET -komitean jäseniä ennen lopullisen luettelon laadintaa, minkä tuloksena "kansainvälinen tuote" -merkki myönnettiin noin 56 prosentille arviointiin hyväksytyistä tuotteista. kuultiin jälkeen 5. 3. Julkistaminen 5. 3. 1. Ohjelman tuloksia käsittelevän tiedon järjestelmällinen julkistaminen on ollut ensimmäinen merkittävä askel pyrittäessä levittämään FORCE-ohjelman tuloksia tehokkaasti kautta koko Euroopan. 5. 3. 2. Suorien hankkeiden osalta FORCE-ohjelman tuoteluettelo (FORCE PRODUCT tulosopas: jokainen hanke on CATALOGUE) on tarkka ja helppokäyttöinen sisältö, merkitty erikseen kohderyhmät ja mahdolliset käyttäjät, käytön edellyttämät välineet, kielet sekä saatavuus. ja oppaaseen on sisällytetty tavoitteet, tuotteen järjestelmälliseen tasolla, minkä jälkeen 5. 3. 3. FORCE-ohjelman tutkimuksiin ja analyyseihin keskittyvän lohkon havainnot ja arviointiin tulokset alistettiin asianomaisten viranomaisten kansallisella ja eurooppalaisella ja annettiin levitykseen. FORCE-opas ammatillisen jatkokoulutuksen tutkimukseen (FORCE DIRECTORY OF RESEARCH ON CONTINUING Euroopassa tehtyjen VOCATIONAL TRAINING tutkimusten liittyvät tutkimusryhmät sekä mainitsee paikat, joista kyseiset esittelijät ja keskeiset selvitykset voi hankkia. Oppaassa esitellään lisäksi komission (yleensä yhteistyössä kansallisten yhtenäistämisyksiköiden kanssa) järjestämien eurooppalaisten aihe- ja sektorikohtaisten konferenssien tuloksia. IN EUROPE) esittää yhteenvedon tapaukseen ja analyysien sisällöstä, luettelee kuhunkin tulokset julkaistiin 5. 3. 4. Ammatillista jatkokoulutustutkimusta saatavissa liitetään asiaan kuuluvaan EUROSTAT-julkaisujen käsittelevä tieto on EUROSTATissa, kokoelmaan. ja tieto 5. 3. 5. Tämän kertomuksen liitteessä 11 on esitetty luettelo FORCE-julkaisuista. 5. 4. Levitys ja kaupallistaminen 5. 4. 1. FORCE-ohjelman koe- ja pätevöitymishankkeiden osanottajat velvoitettiin sopimuksella huolehtimaan laskettiin olemassa olevat verkostot (ammatilliset tai sektoriin liittyvät liitot tai yhteisöt, kauppakamarit, alueelliset yhteenliittymät ja niin edelleen), aihekohtaiset tai sektoriin liittyvät seminaarit, konferenssit ja kokoontumiset, liittyminen opinto- ohjelmiin, tietojen julkaisu laajalevikkisessä lehdistössä tai ammattijulkaisuissa. levitystoimenpiteistä. Yleensä näihin 5. 4. 2. Kaupallistaminen ja markkinointi oli joka tapauksessa valinnaista, joskin siihen oli esiin kysymys kytketty komission hyväksyntä. Tässä yhteydessä nousi asianmukaisista markkinointiolosuhteista; kyettäisiin takaamaan komission myöntämän "hyväksymisleiman" antaminen ainoastaan laadukkaille hankkeille ja jotka ottaisivat huomioon sekä yhteisön edut tulosten hyödyntämisessä että myös kyseisen osallistujan lailliset taloudelliset oikeudet. edellytyksistä, joilla tutkittiin kaupallistamiseen 5. 4. 3. Tämän vuoksi FORCE-ohjelman puittcK. sa käynnistettiin suuntaa-antava kokeilu, liittyviä kysymyksiä Kokeiluun kytkeytyi jolla osanottajan sopimuksen valmistelu, joka lähti liikkeelle neuvoston 94/762/EY -päätöksen säännöksistä. tekniseen Päätöksessä käsitellään kehitykseen ja esittelyyn levitystä Euroopan yhteisössä. sääntöjä, jotka koskevat liittyvien erityisohjelmien tutkimukseen, tutkimustulosten allekirjoittamaa täydentävän sopimusta alunperin 5. 4. 4. Mainitussa täydentävässä luopui kaikista palkkio- sopimuksessa komissio oikeuksista ja tuotteen saatua riittävän hyvän arvion (katso kohta 5. 2), hyväksyi tuotteen kaupallistamisen sen jälkeen, kun hankkeeseen osallistuneiden kaikkien kaupallistamissuunnitelma oli jätetty, kaikilla hankkeeseen osallistuneilla, ja asianmukaisin ehdoin myös kolmansilla osapuolilla, oli takeet tuotteen käytettävyydestä, komissio oli saanut oikeudet tuotteen tietoihin ja esittelyyn. hyväksymä tyydyttävä 5. 4. 5. Noin kolmannes osanottajista toimitti kaupallistainissuunnitelmat, joista suurin osa hyväksyttiin. Komissio varasi oikeuden pyytää hankkeen edistymistä selvittävä kertomus vuoden kuluttua kokeillakseen mainitun strategian tuloksia ja saadakseen lisätietoa käytännön kysymyksistä, tuli kyseisellä alueella käsitellä. joita osanottajien 5. 4. 6. Kuvatulla tavalla oli mahdollista luoda lisäpohjaa yhteisön omien kehysohjeiden (Community Instrument) valmistelulle, jolloin olisi mahdollista johdonmukaistaa ja yhtenäistää koulutustuotteiden levitystä ja hyödyntämistä. Kehysohjeet tarjoaisivat perustan, jolla kyettäisiin tehokkaasti vastaamaan koko Euroopan käsittävään, ammatillista koulutusta tarpeeseen. Kehysohjeilla määriteltäisiin ja pätevyyttä koskevaan 1) yhteisön edut ja ennen kaikkea ~ vastattaisiin Euroopan unionia koskevan sopimuksen 127 artiklassa esitettyjen, yhteisön ammatillista koulutusta käsittelevän politiikan tavoitteiden tuomiin haasteisiin, myötävaikutettaisiin vahvistumiseen, edistettäisiin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, vastattaisiin yhteisön muiden toimintaperiaatteiden luomiin tarpeisiin, elinkeinoelämän eurooppalaisen kilpailukyvyn 2) kunkin osanottajan lailliset, kaupalliset sekä teolliset oikeudet. 5. 5. Tietojen levitys kansallisella tasolla 5. 5. 1. FORCE-ohjelman kansallisilla koordinointiyksiköillä oli erityisvastuu tuotteiden tasolla. Komissio pyysi yksiköitä valmistelemaan levityksestä kansallisella levittämissuunnitelmat, joiden sisältämien tietojen tuli kattaa kussakin hankkeessa kansalliset verkostot (nykyiset tai perustettavat) koulutustuotteiden levittämistä varten, analyysi markkinoimisessa käytettävistä menettelytavoista ja menetelmistä, ensisijaiset (jotka kerrannaisvaikutushankkeille), levitykseen liittyvät tapahtumat, esimerkiksi aihe- tai sektorikohtaiset seminaarit tai tuotemessut, jotka järjestetään kansallisella tasolla. LEONARDO- levittämisessä valmistellun hankkeet perustan tuotteen voisivat luoda ja 5. 5. 2. Useimmilla yksiköillä oli hyvät suhteet nykyisiin alueellisiin, sektoreihin liittyviin ja ammatillisiin verkostoihin, jotka toimivat asianomaisissa maissa jatkokoulutuksen löyhempiä alalla ja olivat muodostaneet FORCE-osanottajista kiinteämpiä tai verkostoja. Muutamat yksiköt olivat valmistelleet kansallisia tietokantoja, tuoteluetteloita ja tiedotuslehtiä. Tiedot hankkeiden osanottajista olivat yleensä varsin kattavia, ja myös yhteydenpito heidän kanssaan oli onnistunutta. Kävi kuitenkin ilmi, että tulevaisuudessa kiinteämpi yhteistyö hankkeiden ja kansallisten 10 koordinointiyksiköiden välillä on tältä osin tarpeen. On tärkeää, että osanottajat suunnittelevat levittämis- ja kaupallislamisaikcensa toiminnan ja rahoituksen osalta hankkeen alusta alkaen ja kykenevät kuulemaan koordinointiyksiköltä kyseisellä sektorilla ja myös hoidettavista velvoitteista. Komission tulisi rohkaista yksiköitä omaksumaan aktiivisempi linja tuotteiden levityksen edistämisessä. käytettävissä olevista mahdollisuuksista 5. 6. Seurantakokoukset (Impact Conferences) 5. 6. 1. FORCE-ohjelman seurantakokoukset, koordinointiyksikkö järjesti komission pyynnöstä kussakin jäsenvaltiossa, tarjosivat mahdollisuuden arvioida FORCE-ohjelman tuloksia kansallisella tasolla sekä lisäksi tarkastella tulosten merkitystä yhteisön ammatillista koulutusta käsittelevälle politiikalle tulevaisuudessa. jotka kansallinen 5. 6. 2. Seurantakokouksissa tapasivat ammatillisen jatkokoulutussektorin päävaikuttajat kustakin jäsenvaltiosta. Kyseisen valtion kannalta keskeisen teeman (joka yleensä järjestetty liittyi elinkeinoelämän muutokseen kansallisella kokous käsitteli aina sekä FORCE-ohjelman saavutuksia että siirtymistä tuleviin ohjelmiin, ja keskeistä huomiota sai osakseen: tasolla) ympärille - hankkeiden ja tutkimusten tuottamien käytännön tulosten ja tuotteiden esittely, mukaan luettuna tuotemessujen järjestäminen, - keskustelu yhteisön ohjelman tuottamasta lisäarvosta, - vaikutusten analysointi kansallisella, sektoriin liittyvällä, alueellisella ja yritysten tasolla; missä määrin FORCE-ohjelma oli vastannut yritysten, kansallisten viranomaisten, työmarkkinaosapuolien tarpeita? - kansainvälisen yhteistyön analysointi FORCE-ohjelman puitteissa, erityisesti kansainväliseen yhteistyöhön liittyvän kokoonpanon, kehityksen ja toiminnan osalta, levittämiseen ja kaupallistamiseen kytkeytyvien kysymysten tarkastelu, uuden yhteistoiminnan ja uusien \ ^kostojen edistäminen LEONARDOn ja ADAPTin yhteydessä. 5. 6. 3. Kutakin seurantakokousta käsittelevä kertomus on saatavissa. Kertomuksissa käsitellään lukuisia - yleensä myönteisiä - kokemukseen perustuvia esimerkkejä tasoilla. FORCE-ohjelman vaikutuksesta ammatilliseen Tämän vaikutuksen laajuuden analysointi, vaikutuksen merkitys eri maissa ja tasot, joilla vaikutus on nähtävissä, ovat ohjelman ulkoisesta arvioinnista riippuvia seikkoja (katso kappaletta 9 jäljempänä). Tässä yhteydessä on joka tapauksessa aihetta tähdentää, että lähes kaikki ohjelman kansalliset edustajat viittasivat vaikutukseen, joka ohjelmalla oli jäsenvaltioissa ammatilliseen jatkokoulutukseen, mekanismeihin ja infrastruktuuriin. jatkokoulutukseen eri 6. AMMATILLINEN JATKOKOULUTUS YRITYKSISSÄ; TILASTOJA 6. 1. Yritysten tarjoama koulutus on yksi monista tavoista, joilla henkilö voi hankkia kokemusta elinikäisestä oppimisesta EUROSTAT on äskettäin saanut päätökseen ammatillista jatkokoulutusta koskevan tutkimuksen (jäljempänä CVT = Continuing Vocational Training), jossa tarkastellaan vähintään kymmenen henkilöä työllistäviä yrityksiä. Tutkimus koskee vuotta 1993 ja tuokiokuvan tuolloisesta tilanteesta. Tutkimus rajautuu kahteentoista tuolloiseen jäsenvaltioon. tarjoaa näin ollen n 6 2 Lähes 60 prosenttia yrityksistä tarjosi CVT-koulutusta vuonna 1993. Euroopan unionissa (EUR 12) lähes 60 prosenttia yrityksistä, jotka työllistivät vähintään kymmenen henkilöä, tarjosi jonkin tyyppistä CVT-koulutusta vuonna 1993. CVT-koulutusta tarjoavien yritysten (10+) %-osuus B DK D GR E F IRL 1 L NL P UK EUR 46 87 85 16 27 64 77 15 60 56 13 81 58 6. 3. jossakin CVT-koulutuksen muodossa tarjonneista yrityksistä 67 prosenttia CVT-koulutusta vuonna 1993 järjesti tarjonnan ulkopuolisina kursseina ja 40 prosenttia yrityksen sisäisinä kursseina. Työtilanteeseen kytkettyä CVT-koulutusta annettiin 66 prosentissa yrityksistä, ja kokouksien prosenttiosuus oli 59. Lisäksi CVT-koulutus liittyi työkiertoon 24 prosentissa ja itseopiskeluun 22 prosentissa CVT-koulutusta antavista yrityksistä. Mainitut koulutusmuodot eivät ole toisiaan poissulkevia; jotkin yritykset saattoivat hyödyntää kaikkia CVT-koulutuksen muotoja. CVT-koulutusta tarjoavien yritysten ( 10+) %-osuus Ulkopuoliset kurssit Sisäiset kurssit CVT-koulutus lyölilanlcessa Kokoukset Työkierto Itseopiskelu 67 40 Mt 59 24 22 6. 4. CVT-mahdollisuudet vaihtelivat yrityskoon mukaan. Mahdollisuudet päästä mukaan CVT-kursseille näyttävät suurissa yrityksissä keskimäärin paremmilta kuin pienissä yrityksissä. Jos tarkastellaan kahdessato "ta jäsenvaltiossa alle sata henkeä työllistäviä yrityksiä, työntekijöiden mahdollisuuu a päästä osallistumaan CVT-kursseille eivät vuonna 1993 olleet edes puolta siitä, mitä yli 500 henkeä työllistävissä yrityksissä. Korkeintaan 50 henkeä työllistävissä yrityksissä työntekijöiden mahdollisuus päästä osallistumaan CVT-kursseille oli vähemmän kuin yksi kuudesta, kun taas yli 500 henkeä työllistävissä yrityksissä työntekijöiden mahdollisuus oli suurempi kuin yksi kolmesta. osanotto CVT-kursseille prosentteina henkilöstöstä 10-49 50-99 100-249 250-499 500-999 1000+ Kaikki yritykset 13 18 23 11 34 43 28 - 12 6. 5. lähes kaikissa jäsenvaltioissa osanotto CVT-kursseille prosentteina henkilöstöstä Yrityksen koko 10-49 lyöntckijää 50-99 työntekijää 100-249 työntekijää 250-499 työntekijää 500-999 lyöntckijää 1000 1 työntekijää EUR 12 13 14 37 17 4 7 II 24 2 14 13 5 20 Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Hollanti Portugali Yhdistynyt kuningas kunta 18 15 32 16 12 9 24 12 5 17 19 6 28 23 31 16 37 16 17 15 11 46 9 23 24 II 36 30 34 22 19 26 41 59 15 10 30 12 43 34 46 33 22 24 31 45 47 2. 1 14 30 23 48 43 42 28 34 18 45 54 59 11. 19 38 32 52 6. 6. CVT-kurssien oli jäsenvaltioiden välillä oli huomattavia eroja. osallistumisprosentti keskimäärin 28, mutta Kun kaikki CVT-koulutuksen muodot on laskettu yhteen eri jäsenvaltioista, havaitaan, että vuonna 1993 CVT-koulutusta järjestäneiden yritysten henkilöstön määrä vaihteli 39 prosentista (Portugali) 96 prosenttiin (Saksa) koko työvoimasta. työntekijät muodostavat suuren enemmistön Koulutusta järjestävien yritysten Irlannissa, Saksassa, Tanskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa, työntekijöistä Luxemburgissa ja Hollannissa, joissa vähintään 80 prosenttia tarjoavat työskentelee mainitun kaltaisten yritysten palveluksessa. Koulutusta yritykset Italiassa, työvoimasta Portugalissa, Kreikassa, Espanjassa ja Belgiassa. työllistivät 3 9 - 67 prosenttia CVT-koulutusta tarjoavien yritysten CVT-kursseille osallistuvien työntekijöiden osuus vaihteli 49 prosentista (Irlanti) 24 prosenttiin (Kreikka). Useimmissa EUR 12 -jäsenvaltioissa osanotto ylitti 32 prosenttia, ja neljässä valtiossa se oli vähintään 41 prosenttia (Irlanti 49 %, Ranska 42 %, Belgia 41 %, Yhdistynyt kuningaskunta 41 %). CVT-koulutusta järjestävässä yrityksessä työskentelemisen todennäköisyys vaihteli vuonna 1993 lähes 100 prosentista (Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta) runsaaseen 50 prosenttiin (käytännöllisesti katsoen kaikki muut EUR 12 - ja jäsenvaltiot). CVT-koulutusta järjestävässä yrityksessä työskentelemisen 13 samana vuonna myös CVT-kurssille osallistumisen todennäköisyys vaihteli 24 prosentista 49 prosenttiin vuonna 1993. CVT-koululiisla tarjoavien yiilyslen lyönlekijöidcii %- osuus kaikkien yritysten työntekijöistä (TV-kursseillc osallistuneiden %- osuus CVT-koulutusta tarjoavien yritysten työntekijöistä (TV-kursscille osallistuneiden %- osuus kaikkien yritysten työntekijöistä EUR 12 Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Kalia Luxemburg Hollanti Portugali Yhdistynyt kuningaskunta 82 67 91 96 54 57 87 87 53 80 82 39 93 35 41 17 25 24 16 42 49 27 30 32 35 41 28 25 14 24 11 20 16 43 14 24 26 13 39 7 AMMATILLISEN JATKOKOULUTUKSEN KYTKEMINEN YHTEISÖN POLITIIKKAAN 7. 1. CVT-KOULUTUS JA ELINKEINOELÄMÄN MUUTOS 7. 1. 1 Jos tarkastellaan Euroopan unionia koskevaa uutta sopimusta, erityisesti sen 127 EY artiklaa, ja kasvua, kilpailukykyä sekä työllisyyttä käsittelevää valkoista kii, a (White Paper on Growth, Competitiveness and Employment), FORCE-ohjelma pyrki vastaamaan yhteen edellä mainittujen asiakirjojen tavoitteista: työvoiman mukauttamiseen elinkeinoelämän muutokseen. 7. 1. 2. Vuonna 1993 ohjelman puitteissa esitettiin erityinen ehdotuspyyntö. Tässä yhteydessä elinkeinoelämän muutos määriteltiin taloudellisen toiminnan kaikkia muotoja koskevaksi, jatkuvaksi muutosprosessiksi, jonka saa aikaan teknologian, ja tuotantojärjestelmien, tietostrategioiden kehitys. Osallistujia pyydettiin ja kansainvälisiä hanke-ehdotuksia, jotka keskittyisivät: markkina- innovatiivisia työskentelyorganisaatioiden jättämään sekä * pienten ja keskisuurten yritysten koulutustarpeisiin, * yritysten keskipitkän aikavälin pätevyysvaatimusten ennakointiin ja näihin tarpeisiin vastaamiseen innovatiivisella koulutuksella ja pätevyyteen liittyvillä tuotteilla, menetelmillä ja sisällöllä, 14 * osan yrityksen kehitysstrategiasta muodostavien koulutussuunnitelmien laatimiseen, kehittämiseen ja toteuttamiseen, * ammatillisen jatkokoulutuksen tarjoamiseen työntekijöille, joiden ammattitaito on vähäistä tai joilla ei ole lainkaan ammatillista pätevyyttä. 7. 1. 3. Edellä mainitun ehdotuspyynnön tuloksena valittujen hankkeiden rahoituksen lisäksi elinkeinoelämän muutosten tarkastelu keskittyi kolmeen näkökulmaan: komitean joka sisältäisi * Institutionaalinen näkökulma: FORCEn puitteissa muodostettiin ja EUROTECNETin neuvoa- valmistelemaan antavan kertomusta, lyhyen analyysin elinkeinoelämän muutokseen keskittyvien hankkeiden painopisteestä kussakin jäsenvaltiossa ja suppean kuvauksen kansallisista strategioista elinkeinoelämän muutoksen yhteydessä. Työmarkkinaosapuolten näkemys mainitusta aiheesta täydensi jäsenvaltioiden selvityksiä. Eurooppalaisella yleiskatsauksella pyritään aikaan yhteenveto ja tekemään johtopäätöksiä tulevia toimenpiteitä varten. työryhmä saamaan * Hankkeisiin osallistuneiden näkökulma: Hankkeisiin osallistuneiden kanssa keskusteltiin ammatillisista jatkokoulutushankkeista. Tarkastelun tuloksena määriteltiin toiminnan kuusi aihekohtaista pääaluetta, joilla on erityistä merkitystä pyrittäessä vastaamaan elinkeinoelämän muutokseen: elinkeinoelämän muutokseen liittyvistä Pätevyyden turvaaminen avainalueilla tai monitaitoisuudesta huolehtiminen sekä itseopiskelukyvyn kehittäminen. Työpaikkakoulutuksen menetelmien kehittäminen, jolla varmistetaan, että koulutustarjonta vastaa yrityksen tarpeita. Taloudellisen kehityksen ja työmarkkinoiden suuntausten analysointi, jotta kyetään ennakoimaan pätevyyteen liittyviä tarpeita alue- ja yritystasolla tai määrittelemään uusia työprofiileja. Koulutuksen tarjoaminen ilman pätevyyttä oleville tai ainoastaan alhaisen työttömyysuhan työntekijöille, mukaanlukien ammattitaidon hankkineille alaiset henkilöt, työpaikkojensa jotta kyettäisiin parantamaan heidän pysyvyyttä tai valmentamaan heitä uusia työpaikkoja varten. Erityisesti yritykset ilman ammatillista pätevyyttä olevia työntekijöitä, suunnittelevat tällä saralla erityistoimia. tai toimipisteet, joissa työskentelee paljon Koulutussuunnitelmien johtotehtävissä oleville henkilöstöhallinnon kehittämisstrategian yhteydessä. henkilöstölle valmistelu yrityksen koko tai Koulutuksen suunnittelu pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeiden ja -ongelmien hoitamiseksi, jolloin painopiste asetettaisiin tavarantoimittajien ja asiakkaiden väliseen yhteistyöhön sekä yhteisiin jatkokoulutusstrategioihin. Tietotaidon vilkas vaihto kulloisenkin hankkeen verkostoissa ja tulosten sekä tuotteiden levittäminen alueellisella, sektorin sisäisellä ja sektoreiden välisellä tasolla. * Rakenteellista politiikkaa painottava näkökulma: Käyttäen hyväksi 418 EUROFORM-aloitteen kertomus, COM(94) väliaikainen (vertaa 15 lopullinen) FORCE-ohjelmaläydennyksestä saatuja kokemuksia, FORCE pyrki luomaan täydentävän näkökulman koulutuksen ja elinkeinoelämän muutoksen tarkasteluun. Tällainen yhteensovittaminen rakenteellisen politiikan kanssa oli tärkeää, jotta kyettäisiin turvaamaan yhtenäinen strategia mukauduttaessa elinkeinoelämän muutokseen ja myötävaikuttamaan Euroopan sosiaalirahaston uuden onnistuneeseen toteutukseen. sekä yhteisön ADAPT-aloitteen tavoitteen 4. 7. 1. 4. FORCE-ohjelmaan liittyneestä, elinkeinoelämän muutosta käsitelleestä keskustelusta voidaan tehdä useita päätelmiä. Erityisesti seuraavat aiheet kaipaavat ja ansaitsevat jatkoanalysointia ja -kehittämistä, jotta innovaatiot kyetään siirtämään osaksi vallitsevaa politiikkaa: ammatillista koulutusta ja * Koulutussuunnitelmat ja taitojen sekä pätevyyksien jatkuva parantaminen elinkeinoelämän muutosprosessissa. * Avaintaitojen kehittäminen ja turvaaminen ja näiden taitojen sisällyttäminen ammatilliseen koulutukseen sekä pätevöittämiseen (EUROTECNET-ohjelmassa on laadittu merkittävä, tätä kysymystä käsittelevä julkaisu, joka täydentää elinkeinoelämän muutokseen keskittyvää työtä). * Kysymys ammatillisen koulutustarjonnan laadusta on tulevaisuudessa erityisen tärkeä. * Niiden ammatillista pätevyyttä vailla olevien työntekijöiden, jotka joutuvat ja kärsimään uudelleenkoulutukseen tulee kiinnittää huomiota myös jatkossa, ja lisäksi tulee kehittää uusia tapoja tarjota koulutusta. ensimmäisinä elinkeinoelämän muutoksesta, koulutukseen * Pätevyyteen liittyvien tarpeiden järjestelmällinen analysointi ja innovatiiviset ja koulutustoimenpiteet ohjelmakäytäntöä, mikäli halutaan varmistaa konkreettisten vaikutusten aikaansaaminen. Tarve tehokkaan yhteyden luomiseksi rakenteellisen politiikan kanssa on todellinen. politiikkaa vallitsevaa osaksi siirtää tulee * Elinkeinoelämän muutokseen liittyvä koulutus ammatilliseen työntekijöiden sisäisen ja ulkoisen jo-istavuuden parantamiseksi. pätevöittämiseen keskittyvien edellyttää järjestelmien kansallisten, luomista FORCE-ohjelman ansiosta näistä kysymyksistä kyettiin muodostamaan strateginen yleiskuva ja siten myötävaikuttamaan kehitykseen, jolla muovataan yhteisön ammatillista jatkokoulutusta käsittelevää politiikkaa elinkeinoelämän muutoksen yhteydessä. 7. 2. CVT-KOULUTUS JA KILPAILUKYKY AUTOTEOLLISUUDESSA 7. 2. 1. Helmikuussa 1994 (COM(94) 49 lopullinen) autoteollisuudelle osoittamassaan autoteollisuuden tiedonannossa Euroopan komissio alalla. yritykset kattavan verkoston Verkoston tavoitteena olisi edistää yhteistyötä kyseisellä teollisuudenalalla ja varmistaa autoteollisuuden laaja osanotto Euroopan yhteisön koulutusohjelmiin. Ensimmäisiin toimiin tämän verkoston luomiseksi ryhdyttiin FORCE-ohjelman puitteissa. Syyskuussa 1994 käynnistettiin hanke, jolla oli kaksi päätavoitetta ammatillisen koulutuksen ilmoitti kansainvälisen, luomisesta 16 yhtäältä pyrittiin varmistamaan ja tehokkaampi levitys ja vaihto autoteollisuudessa Euroopan komission lukemana, toisaalta pyrittiin valmistelemaan uusia kansainvälisiä hankkeita, joihin ylitykset osallistuisivat. Hanke saatiin päätökseen vuoden 1995 kesällä, ja loppukertomus esiteltiin syyskuussa 1995. jo olemassa olevan materiaalin laajempi 7. 2. 2. Verkostossa niin tarvitaan tuotannon pätevyysvaatimuksiin, tutkittiin kolmea aiheryhmää, joihin voidaan koota suurin osa koulutustoiminnasta Uusia työrakenteita varten tapahtuva koulutus liittyy työskenneltäessä uusiin joita kehityksessä. ryhmäorganisaatioissa, vaihtoon Yhteisvalmistajuuteen autonvalmistajien yhteydessä laatujohtamiseen, uuteen logistiikkaan ja simultaanisuunnitteluun. Kolmas ryhmä liittyy työskentelyn aikaiseen koulutukseen soveltuvien koulutusmenetelmien ja koulutusmateriaalin kehittämiseen. Tämä on käymässä yhä tarpeellisemmaksi, koska koulutusta annetaan nykyään huomattavasti suuremmille työntekijämäärille kuin ennen. tavarantoimittajien tietojen on tuotteidenkin koulutus keskittyy koulutus liittyvä välillä: kuin ja 7. 2. 3. Verkostosta on noussut esiin kaksi keskeistä suositusta: tähtäävät teollisuudenalan auttamiseen sen pyrkiessä * Tulevaisuudessa olisi aiheellista tukea lukuisia kansainvälisiä koulutushankkeita, sopeutumaan jotka sisämarkkinoiden toteutumiseen autonvalmistuksen ja sitä tukevien sektoreiden osalta. Alalla on osoitettu selvää valmiutta osallistua tällaisiin hankkeisiin, ja lisäksi vallitsee laaja yhteisymmärrys siitä, että ala voi hyötyä yhteistyöstä kyseisellä sektorilla. * Olisi erittäin tarpeellista pyrkiä voimakkaasti tukemaan edellä mainittujen sekä muiden koulutushankkeiden välisiä verkostoja, jotta tietojen ja kokemusten vaihtoa kyettäisiin lisäämään yritysten välillä, ja edelleen jatkossa edistämään sekä kehittämään aloitteellisuutta vastauksena yhdessä määriteltyihin tarpeisiin kyseisellä alalla. 7. 2. 4. Aiempia kokemuksiaan hyödyntäen Euroopan autoteollisuuden tärkeimmät vaikuttajat (sekä valmistajat että tavarantoimittajat eurooppalaisten liittojensa ACEAn ja CLEPAn johdolla) pystyttivät ajanmukaisia verkkoja Leonardo da Vinci Euroopan autoteollisuudelle osoittamassaan kommunikeassa (COM[96] 327, lopullinen) jo kiinnittänyt positiivista huomiota tähän työhön, joka edistää eurooppalaisen teollisuuden yhteistä tapaa tarkastella koulutusta. puitteissa. Komissio tuoreimmassa, -ohjelman on 7. 3. CVT-KOULUTUKSEN TUTKIMUS MAANTIEKULJETUSSEKTORILLA 7. 3. 1. Viimeisessä FORCE-ohjelman yhteydessä toteutetussa sektoritutkimuksessa analysoitiin tarkasti CVT-koulutukseen vaikuttavia muutosvoimia (sektorilla, josta yhteisö kantaa erityistä vastuuta), kyseisen sektorin koulutustarpeita sekä esimerkkejä selvittämään turvautuneet kyetäkseen ennen kaikkea strategioita, käsittelemään turvallisuuskysymyksiä ja -määräyksiä, laatuohjelmia, eurooppalaista lainsäädäntöä, ja ympäristökysymyksiä. käytännöistä. Tutkimuksessa joihin yritykset ovat vaatimuksia teknologian asiakkaiden kehitystä, pyrittiin hyvistä 17 7. 3. 2. Kyseiseen sektoriin liittyvät ja kuljetusalan järjestöjen (kansainvälisen työmarkkinaosapuolet liittojen eurooppalaiset maantiekuljetusliiton jäsenet Euroopan yhteisössä) seurasivat sihteeristöt ja kansallisten tarkasti tämän tutkimuksen toteutuksessa käytettyä menettelyä - metodologiaa, keskeisten, tapauskohtaisia tutkimuksia. analysoitaviksi otettujen aiheiden valintaa jäsenkomitean ja 7. 3. 3. Tutkimuksesta käy ilmi CVI-koulutukseen suuntautuvien panostusten merkittävä puute, olipa kyseessä mikä jäsenvaltio tahansa tai minkäsuuruinen yritys tahansa. Erityisesti pienet yritykset kärsivät useista eri syistä nykyaikaisen tai innovatiivisen CVT-koulutuksen puutteesta. Suuremmissa yrityksissä koulutus on tehokkaampaa, koska näissä yrityksissä muodollisten useissa koulutussuunnitelmien laatiminen katsotaan välttämättömäksi, jotta kyettäisiin varmistamaan kaikkien työntekijöiden työpanos normien mukaisella tasolla. tapauksissa 7. 3. 4. Tarve parantaa jo olemassa olevien koulutusmahdollisuuksien hyödyntämistä sekä tunnustettuja tapauksessa koulutuksen aloiltamistarve ovat yleisesti useassa tekijöitä, erityisesti seuraavilla osa-alueilla: * Uuden teknologian käyttö: tietotekniikka-, satelliittiseuranta-, tiedonsiirtojärjestelmien käytössä ja hallinnassa. työntekijöille koulutusta logistiikka- ja organisaatioiden välisten annettava on * Asiakaspalvelu: asiakkailla on merkittävä vaikutus tarjottavan CVT- koulutuksen lajiin ja tasoon, ja useissa tapauksissa asiakkaat edellyttävät ISO 9000-standardin sekä laatukoulutusohjelmien käyttöönottoa. Vaikka kuljettajan päätehtäviksi edelleen katsotaan lähtöpaikasta määräpaikkaan, kuormaaminen ja purkaminen sekä kuljetettavien tavaroiden ja niitä koskevien määräysten tunteminen, kuljettaja toimii yhä enenevässä määrin myös yrityksen edustajana ja tarvitsee näin ollen koulutusta asiakassuhteiden hoidossa. tavaroiden kuljettaminen * Turvamääräykset: kuljettajien tulee oppia selviytymään vaarallisista ajoneuvoteknologiaa ja niin edelleen. liikennöintiolosuhteista, käyttämään stressistä ja ajanmukaista * Vieraat kielet: Vieraiden kielten koulutustarpeen ennakoidaan kasva\ m maantiekuljetusten kansainvälistymissuuntauksen myötä. 7. 3. 5. Kertomus esittää suosituksia neljällä pääalueella: * Yleisstrategia: Koulutuksesta vastaavien henkilöiden nimeäminen korkealla yritysorganisaatiossa takaa sen, että koulutuspolitiikasta muodostuu olennainen koulutustarpeiden osa yritysstrategian arviointimenettelyistä kerättävästä palautteesta tulisi tehdä virallinen osa mainittua strategiaa. yleiskelyttämistä. Yksilöllisten ja CVT-koulutuksen osanottajilta ja * CVT-koulutussuunnitelmien arvioinnin kehittäminen: CVT- suunnitelmat tulee luoda strategisia tavoitteita ja muita asiaan liittyviä tulee päämääriä silmällä pitäen, ja käytettävissä olevia tarkastella tavoitteiden perusteella CVT-koulutusteemojen valinnassa ja CVT- ohjelmien hankinnassa tavoitteet ottaa huomioon ja sovittaa ne mainittuun valinta- tai suunnitteluprosessiin. Erityisenä tavoitteena saattaa esimerkiksi olla tieliikenneonnettomuuksien vähentäminen, uusien tavaratoimituksissa tapahtuvien myöhästymisten tai suunnittelussa työntekijätaitoja tulee erityiset karsiminen, tietojenkäsittelyjärjestelmien kielitaidon tuloksia tulee lopuksi arvioida alun pitäen asetettujen tavoitteiden perusteella. tietyntasoisen tai tietyllä kielellä. Koulutuksen järjestäminen kiiljettajaryhmälle täysimittainen hyödyntäminen videoita, aineistoa ja tulee -menetelmät: tarkastella roolileikkejä, on innovatiivista (esimerkiksi tapauskohtaisia selvittää ja uusia * Koulutusmateriaali ajosimulaattoreja, koulutusmenetelmiä tai tutkimuksia interaktiivisia ryhmäkeskustelua). Lisäksi etäopiskeluohjelmien tärkeää mahdollisuudet, sillä tällaisen opiskelun avulla kuljettajat voivat osallistua muutoksia tekemään koulutukseen avulla normaaliaikatauluunsa. saadaan kuvatun koulutustarjonnan todennäköisesti mahdollisuuksista toiminnasta. Ajanmukaisiin menetelmiin kuuluu lisäksi innovatiivisen yhteistyön luominen koulutuspalveluja tarjoavien yhteisöjen ja pienten yritysten välille sekä tiiviin yhteyden sisältöä kyetään jatkuvasti säätämään tarpeiden mukaisesti. ajantasainen ja asiantuntemuksesta sekä alan yrittäjien tarkastelun ulkopuolisen säilyttäminen asiakkaisiin, jotta koulutuksen merkittäviä joutumatta käsitys Edellä teemat pitäisi kytkeä niin tiiviisti * Koulutuskulttuuri: koulutusohjelmien yrityskulttuuriin, että koulutuksesta tulee jatkuva prosessi. Esimerkiksi laatuohjelmien jatkona normeja sekä standardeja aletaan asettaa säännöllisesti; asiakaspalvelun kohentamiseen jos työntekijän käytännössä; ja ovat motivoivampia, mikäli työturvallisuutta ja niin työturvallisuuteen edelleen. soveltuvia palkitsemisjärjestelmiä. Luottamuksellisten suhteiden luominen kuljettajiin on erityisen työajastaan on yksinään työskentelyä ja he saattavat etääntyä yrityskulttuurista. asiakkaan käsittelevät CVT-kurssit tietoja liittyviä jälkeen tähtäävä koulutus on raja-aitoja lisäksi julkaistaan säännöllisesti sillä merkittävä osa heidän voidaan myös tehokkaampaa, CVT-kurssin kaadetaan tärkeää, välisiä luoda 7. 3. 6. Tutkimuksen tuloksiin olivat tyytyväisiä myös kyseiseen sektoriin liittyvät työmarkkinaosapuolet, jotka ovat lisäksi esittäneet toiveensa, että kertomuksessa esitettyjen hyvien menettelytapojen levittämisestä kannettaisiin riittävää huolta. LEONARDO da VINCI -ohjelman puitteissa on edelleen järjestetty yhteisrahoitus sektorin tehtävälle analyysille eurooppalaisella ja tasolla sekä maantiekuljetukseen ja pälevyyslarpeista työntekijöiden koulutus- liittyvälle kustannus-hyötyanalyysille. Näiden toimien odotetaan myötävaikuttavan siihen, että päätöksentekijät asettavat koulutuksen kärkisijoille maantiekuljetuksen ensisijaisia tavoitteita käsittelevässä luettelossa. yritysten 8. RAHAVARAT 8. 1. FORCE-ohjelman saama taloudellinen tuki oli nelivuotiskaudella 1991 - 1994 83,4 miljoonaa ecua. Joskin rahavarat suurelta osin Euroopan parlamentin antaman jatkuvan tuen ansiosta lisääntyivät joka vuosi, varat eivät kasvaneet samassa tahdissa hankkeiden synnyttämän tarpeen kanssa. 19 1. 2. Rahavarojen jakautuminen ohjelman eri toimialueille on esitetty alla olevassa taulukossa (summat pyöristetty): MILJOONAA FXUA 1 lankkcct Sektorikohtaiset tutkimukset Sopimuspolitiikka Tilastollinen lulkinitis Rekisteröinti 1 1 artiklan kcrtoinukscl Kansalliset koordinointiyksiköt Verkostotoiminta (kokoontumiset) Arviointi4 Tekninen tuki Pienbudjetti7 YHTIÖNSÄ ir>i ' J ^1 ns (i. s (ii o,i - 0,9 0,2 - i,x «»,2 14 0 1W2 113 1. 2 0J os o. l 0,2 1,0 ",5 - I. X o,s 1993 I7,92 0/) 01 l. s - 0,o 2,3 0,4 0,3. s - \')')4 17,4 •' 1. 1 0 4 12 0 1 0,3 2,3 0,8 - G - 1 ') 4 2. 1,0 2(. ,0 8. 3. 3. Seuraavassa on vertailtu maksusitoumusmäärärahoja ja maksumäärärahoja: Sitoumus määrärahat Siloumusstimmat Suoritusvarauksct Maksusummal 19918 13 846 000 13 845289 13 846 000 13 768 026 1 2 3 Sisältää erillisen. I miljoonan ecun suuruisen budjcllikohdan viidessä uudessa Länderissä alkuun saatetuille hankkeille. Sisältää 8 miljoonan ecun summan vuosien 1991 ja 1992 koe-ja pätcvöilymis jatkamiseen vielä vuodella. 9,9 miljoonan ecun summa myönnetty vuoden 1992 hankkeiden jatkamiseen ja 7,5 miljoonaa ecua hankkeille, jotka hyväksyttiin vuoden 1993 ehdotuspyynnön loisen lohkon yhteydessä. 4 Tähän ci sisälly lopulliseen ulkopuoliseen arviointiin käytettyä summaa (0,18 miljoonaa ecua), joka makseltiin budjettikohdasta B3-I021 vuonna 1995. 5 6 1 080 960 ecua teknistä tukihenkilöstöä koskevassa budjettikohdassa (kohta AI 178 yleistalousarviossa) ja 868 500 ecua toimintaa koskevassa budjettikohdassa (kohta A0238). 1 041 709 ecua teknistä tukihenkilöstöä koskevassa budjettikohdassa (kohta AO 1178) ja 847 500 ecua toimintaa koskevassa budjettikohdassa (kohta A02380). 7 Ohjelmaan liittyvät hallintokulut (rahoitettu budjettikohdasta B8). 20 1992' 1993' 1994' 19959 1996'' 18 920 000 18 918 195 24 000 000 23 996 220 18 920 000 19 200 000 26 000 000 25 997 556 25 044 000 18 773 648 19 199 999 24 699 492 4 707 779 583 929 8. 4. FORCE-ohjelman puitteissa toteutettuja tilintarkastustoimia on analysoitu kahdella tarkastelemalla tasolla, ensinnäkin kokemuksia, joista on voitu ottaa opiksi FORCE-ohjelman kaltaisen hankkeen toimintajohtamisen yhteydessä. rahoitusnäkökohtia eritellen toiseksi ja 8. 4. 1. Rahoituskysymyksiin liittyvän selkeyden osalta on eittämätön tarve ryhtyä eräisiin erityistoimiin, joista tärkeimmät seuraavassa: tiukemmat säännöt kustannusten hyväksyntään (erityisesti henkilöstökuluissa), tarkistettu talousarvio osaksi sopimusta osoitettujen määrärahojen perusteella, hallinnollisia ja taloudellisia kysymyksiä käsittelevän käsikirjan kokoaminen, jotta raportointisääntöjä ja suhteiden hoitoa kumppaneiden kanssa kyetään selkeyttämään, sopimusmalli alihankintana teetettäville tehtäville. rahoituskatsaukseen 8. 4. 2. Hankkeiden arviointikäytäntöjen osalta esitetään väliarvioinnin vahvistamista. Väliarvioinnin olisi oltava painokasta ja sen tulisi keskittyä neljään kohtaan: sisällön uudistamiseen, talousarvioon, yhteistyön kansainvälisyyteen sekä koulutustuotteen laatuun. Arvioinnissa tulisi käyttää riippumattomia asiantuntijoita sekä soveltaa menettelyä, jolla kyetään puuttumaan epätyydyttävien hankkeiden kulkuun. Lopullisessa arvioinnissa tulisi keskittyä enemmän tuottoon, toisin sanoen koulutustuotteiden arviointiin (sisällön uudistaminen, ja multimedian hyödyntäminen) sekä rahoituskatsaukseen Tähän vaiheeseen tulisi lisäksi liittää tehokas menettely, jolla koulutustuotteet merkitään levittämistä silmällä pitäen toisen vaiheen koulutuksen teknologian laaja-alaista uuden laatu, ja 8. 4. 3. Projektiseurannan varalle suositellaan kolmea erityistoimenpidettä osanottajien tueksi: kehittämä koulutusapuväline, komission koulutushankkeen johtamiseen sopimus- ja rahoituskysymykset sisältävässä moduulissa, kansainvälisen liittyviä näkökulmia ja jonka pääpaino on joka käsittelee x ,; Budjettikohta 133-1023 (ammatillisen jatkokoulutuksen kehittäminen - FORCIi-ohjolmn). Budjettikohta B 3 - I 0 2I ( L L O N A K DO da V I N CI -ohjelma). 21 komission kirjanpito- ja rahoitusinenettelyt tuntevien asiantuntijoiden koulutus; he voisivat toimia reservinä, joiden puoleen osanottajat voisivat tarvittaessa kääntyä, ehdotusten ja tuotteiden arvioinnissa komissiota avustavien ulkopuolisten arvioijien tehtävien laajentaminen; he voisivat tutustua jokaiseen hankkeeseen ja (komission neuvoakseen osanottajia kysymyksissä, jotka koskevat komission kirjanpito- ja rahoituskysymyksiä. laatiman aikataulun mukaisesti) arvioidakseen toimintaa 9 ULKOPUOLISEN ARVIOINNIN TULOKSET»» 9. 1. Arvioinnissa korostuivat useat FORCE-ohjelman selvät vahvuudet. Seuraavassa tärkeimmät: Hankkeiden sopimuskumppanit ja osanottajat olivat erittäin tyytyväisiä hyötyyn, jonka he saivat osallistumalla ohjelmaan. Uutta CVT-koulutustietoa verkostoissa ja tutkimuksissa. kertyi hankekohtaisissa tarveanalyyseissa, Uudistuksia saatiin aikaan koulutuksenantomenetelmissä useissa hankkeissa, ennen kaikkea asettamalla uutta painoa työpaikkaperustaiseen oppimiseen. - FORCE-ohjelman kansainvälisyys oli huomattavaa niin kansainvälisten tavoitteiden ja tietoisuuden osalta kuin kumppaneiden yhteistyössä. Useimmissa hankkeissa ilmoitettiin välittömien tavoitteiden saavuttamisesta tiedon levityksestä hankkeen osanottajien keskuudessa. ja Ohjelmaan onnistuttiin kytkemään huomattavan monia pieniä ja keskisuuria yrityksiä (harvemmin kuitenkaan aktiivisina kumppaneina). suoranaisina osanottajina tai kokeilualueina joko 11 artiklan ja CVT-tutkimuksen rakenteen ansiosta kyettiin varmistamaan vertailukelpoisuus eurooppalaisella tasolla niin kansallista CVT-politiikkaa kuin yritysten CVT-käytäntöjä koskevissa kysymyksissä. - FORCE-ohjelman katsottiin vahvistaneen ja tukeneen jäsenvaltioiden CVT- politiikkaa ja inspiraatiolähteistä useille myöhemmille eurooppalaisille ohjelmille, mukaan lukien LEONARDOja ADAPT. toimineen yhtenä kaikkein tärkeimmistä kokemus- ja 9. 2. FORCE-ohjelma ohjelmatavoitteiden saavuttamisessa, ja potentiaaliset tapauksissa saavuttamatta. Seuraavassa tärkeimmät kohdat: selvästikään ollut ei yhtä menestyksekäs tulokset jäivät eräiden joissain FORCE-osanottajat eivät omaksuneet FORCE-tutkimusten tietoa kovinkaan laajassa mitassa. 10 FORCE-ohjelman loppuarviointi, jonka ovat laatineet seuraavat arvioijat: The Tavistock Institute, Bernard Brunhes Consultants & Danish Technological Institute, Lontoo, elokuu 1996. 22 Toistaiseksi ei ole selvää näyttöä siitä, että hyötyjäosapuoliksi alun alkaen suunnitellut osanottajat olisivat omaksuneet koulutustuloksia ja -tuotteita, joskin tässä yhteydessä saattaa osaksi olla kysymys aikatauluongelmasta. Työmarkkinoilla epäedullisesti sijoittuvien (heikosti ammattitaitoiset, naiset ja niin edelleen) hyötyjäosapuolten edustus oli heikko, joskin toisaalta on arvioitu (katso väliarviointikertomus), että kyseistä edustusta ei ole yksinkertaista järjestää missään tyypillisessä yrityspohjaisessa ohjelmassa. ja CVT-tuotteiden -palvelujen kaupallinen hyödyntäminen ei ole ollut kovinkaan vilkasta, joskin esimerkkejä on löydettävissä. FORCE-ohjelman tuomat kokemukset vahvistavat tavallaan näkemystä, että eurooppalaiset koulutusmarkkinat eivät ole ehtineet kehittyä erityisen pitkälle! Kolmannen ehdotuspyynnön painopistealueilla ei ollut ennakoitua vaikutusta. Sektorikohtaiset vaikuttajat olivat jo mukana FORCE-ohjelmassa ennen kolmatta hankepyyntöä, ja elinkeinoelämän muutosta tulkittiin erittäin laajasti. 9. 3. On suhteellisen syytä korostaa, että suppeana ohjelmana FORCE toimi tehokkaasti, koska se suurimmaksi osaksi täydensi ja vahvisti muuta CVT- toimintaa. Yleinen vaikutelma oli se, että suuri osa hankkeisiin osallistuvista oli jo mukana ammatillisessa koulutuksessa yleensä ja CVT-koulutuksessa erityisesti. Tietoisuus CVT-koulutuksen merkityksestä lisääntyikin useissa jäsenvaltioissa ohjelman aikana, ja FORCE-ohjelmalla kyettiin lisäämään ja täsmentämään CVT- koulutuksen mahdollisuuksia liittyvää tietoisuutta. tarpeita sekä kasvattamaan näihin ja 9. 4. yhteistyö todeta, että kansainvälinen tämä arviointi vahvisti aiempien hankkeeseen tutkimusten Lopuksi voidaan tuloksen: välinen ja yhteistoiminta on opittua toimintaa. Myös FORCE-ohjelman puitteissa kaikkein läheisimmässä yhteistyössä joilla oli aiempaa kansainvälistä kokemusta. Useat uudet yritykset, koulutusta tarjoavat yhteisöt, sektorikohtaiset elimet ja välittäjäjärjestöt olivat ensimmäistä kertaa kosketuksissa kansainvälisen ohjelman kanssa juuri FORCE-ohjelman välityksellä. Mainitut instituutiot ja niiden verkostot ovat FORCE-kokemuksen seurauksena nyt todennäköisesti aiempaa tehokkaampia ottaessaan osaa kansainväliseen yhteistyöhön. toimivat ne, osallistujien 10. YHTEENVETO järjestetty, kansallisia FORCE-ohjelmalla saavutettiin joitakin konkreettisia tuloksia suhteessa tehtyihin panostuksiin ja käytettävissä olleisiin voimavaroihin. Erityisesti yritykset ottivat merkittävällä tavalla osaa hankkeisiin, toimivaa kansainvälistä koulutusyhteistyötä -järjestelyjä koskevia, on jatkokoulutusjärjestelmiä vertailukelpoisia ja koulutuskäytäntöjä käsittelevän tietämyksen kehittämiseen on myötävaikutettu merkittävällä tavalla ennen kaikkea sektorikohtaisten tutkimusten ja verkostojen avulla. Tähän on syynä erityisesti se, että ohjelma muodosti osan jatkokoulutuksen toiminnan kehittämisstrategiaa (yhteiskunnallinen vuoropuhelu, saatavius, neljäs tavoite ja niin edelleen). ja sisälsi kansalliset politiikat sekä yhteisön tietoja varten on kehitetty järjestelmällinen politiikka, ja Tärkeimmät suositukset, joilla pyritään parantamaan ohjelman johtamisen tehokkuutta, on lueteltu seuraavassa. 23 komission toiminnan tehostaminen kansainvälisten hankkeiden seurannassa ja sisällön arvioinnissa, ja uudistamiseen, koulutustuotteen laatuun, kohtaan: kansainvälisyyteen rahoituskatsaukseen, kiinnitetään yhteistyön huomiota neljään jolloin eurooppalaisen tutkimustoimintakyvyn kehittäminen ammatillisen koulutuksen tarvittavien metodologisten tutkimuksessa saralla, työvälineiden parantaminen, sektorikohtaisessa ja lisääminen koulutustuotteiden järjestelmällisyyden levittämisessä ja laillisten takuiden antaminen (omistusoikeudet ja niin edelleen) sekä edellä mainittujen tukeminen ammattimaisilla levitysmekanismeilla (erikoisalan messut, verkostot, julkaisut, tukikeskukset). Tärkeimmät suositukset, joilla pyritään parantamaan ohjelman vaikutusta, on lueteltu seuraavassa: ja liittyvien sovellettavan taitotarpeiden pätevyyteen metodologian järjestelmällisyyden kehittäminen sekä kyseisten menetelmien ja välineiden saattaminen niiden ulottuville, jotka ovat vastuussa koulutuksesta yrityksissä, yritysryhmissä, koulutusjärjestöissä, ammattioppilaitoksissa ja niin edelleen, ennakoinnissa koordinoidun hankkeen suunnittelu saadaan vakiinnutettua laatunormit jatkokoulutuksen järjestelyjä varten, jäsenvaltioissa ja erityiselimissä, jotta uusien jatkokoulutuksen alalle, painopisteen ollessa kouluttajissa ja tarkastajissa, ammattiprofiilien asiantuntijoiden kehittäminen saamiseksi tilastollisen tutkimuksen käytettävissä olevia koulutuslaitoksia käsittelevän tekeminen yhteisössä, minkä avulla kyettäisiin luomaan kokonaiskuva jatkokoulutuksen mahdollisuuksista ja täydentämään vastaavia, jo käytettävissä olevia tilastotietoja yksityishenkilöistä (Household Panel, työvoimatutkimus) ja yrityksistä (CVTS). Suosituksissa, jotka liittyvät yhteisön toimien vaikutusten tehostamis n jatkokoulutuksen alalla, tulisi erityishuomiota kiinnittää tarkoituksenmukaisemme yhteyden luomiseen yhtäällä yhteisön ohjelmista (esimerkiksi FORCE) vastaavien ja toisaalla rakennerahastojen neljännen tavo'tteen sekä yhteisön ADAPT-aloitteen puitteissa hankkeiden valinnasta vastaavien, kansallisten alueellisten viranomaisten välillä. Tässä yhteydessä toiminnan tulee olla sopusoinnussa sen vastuun kanssa, jota mainitut elimet kantavat yhteisön tukitoimien toteuttamisesta, sekä rakennerahastojen toimintaa säätelevien määräysten kanssa. sekä 24 LIITE 1-A: FORCE-verkon keskeiset lukuarvot HANKKEIDEN SOPIMUSOSAPUOLTEN. KOORDINAATTOREIDEN JA KUMPPANEIDEN LUKUMÄÄRÄ EHDOTUSPYYNNOITTAIN JA VALTIOITTAIN FORCE-OHJELMA 1991 1992 1 1993A 1993B Yhteensä E P Q E P Q E P Q E P Q E P Q 12 39 33 84 23 89 69 181 11 80 47 138 53 67 123 49 261 216 526 26 124 44 194 32 123 81 236 1 143 94 238. 0 61 66 127 59 451 285 795 B D DK 15 41 8 64 11 54 32 97 4 52 16 -"» -> 30 47 79 32 1"~ 103 312 34 74 34 142 49 141 127 • 317 12 153 81 246 5 119 95 219 100 4S~ 337 924 44 129 29 202 68 159 149 376 GR 65 64 25 154 106 117. 230 I 45 77 26 148 18 17- 134 325 6 4 8 168 114 288 17 83 94 194 135 539 386 1060 49 47 100 0 129 125 262 14 92 72 31 123 76 311 220 607 62 148 85 451 347 883 E F v /l IRL 15 59 L 8 9 0 NL 4 40 11 P 28 42 23 83 11 55 93 29 68 58 155 10 77 20 10" 5 47 18 70 59 251 105 415 6 14 4 24 0 3 16 19 14 98 38 150 11 38 29 "8 22 121 43 186 0 6 0 43 38 81 204 46 256 0 0 0 0 0 0 4 0 2 10 12 9 -i - 30 66 43 44 87 29 :i° 122 370 67 ^ -» JJ 100 50 • ' -^ 137 460 91 59 154 117 652 209 978 0 0 0 1 1 8 UK 53 122 20 195 54 235 84 373 X 0 1 1 2 1 6 0 7 Yht. 344 820 263 1427 334 1387 936 2657 73 1139 673 1885 50 760 626 1436 801 4106 2498 7405 LIITE 1-B: FORCE-ohielma FORCE-verkon keskeiset lukuarvot Ehdotuspyynnöt 91, 92, 93 A, 93 B AIJI-I' C li Gli GUI! O Oli OF OP OS PM U PP CU X Yht B D DK E F GR I IRL L NL P UK X 91 92 93 A 93 B 91 92 93 A 93 B 91 92 93 A 93 B 91 92 93 A 93B 91 92 93A 93B 91 92 93A 93B 91 92 93 A 93 B 91 92 93 A 93 B 91 92 93A 93B 91 92 J3A 93B 91 92 93 A 93 B 91 92 93 A 93 B 91 92 93 A 93 B 0 5 1 0 6 3 0 0 1 1 0 0 7 11 3 1 1 8 4 2 1 5 0 0 3 5 1 0 2 2 3 1 0 0 0 0 1 2 0 0 6 6 2 2 2 6 3 0 0 0 0 0 0 1 1 0 12 17 23 3 1 0 1 1 1 2 3 0 6 14 7 1 0 5 0 0 0 4 4 1 0 0 0 0 1 1 4 0 0 0 1 0 1 1 1 1 1 5 2 1 0 0 0 0 8 6 1 3 12 13 2 9 14 1 1 M 21 3 3 29 27 0 7 19 14 4 3 22 23 10 2 6 11 1 2 0 1 0 0 7 5 0 0 9 15 5 1 13 30 1 1 1 0 0 0 8 18 16 5 22 26 17 16 6 2 7 5 22 26 30 12 26 36 31 18 27 16 14 3 6 17 22 12 7 II 3 7 0 0 0 1 6 7 6 7 3 5 3 2 21 37 29 24 0 0 0 0 Yhteensä 107 128 380 647 21 40 24 14 48 38 40 n 17 18 24 18 22 40 22 25 64 78 54 37 28 39 11 13 28 52 35 22 23 37 26 8 7 6 3 1 13 34 21 21 28 30 •15 12 S2 68 53 25 0 1 0 0 2 5 2 4 0 2 0 0 0 1 ? 1 0 1 1 2 3 16 8 12 0 2 0 1 5 2 7 0 3 4 1 2 0 0 0 0 0 9 5 3 3 2 0 1 1 6 2 4 0 0 0 0 6 25 9 25 4 II 3 16 6 14 3 15 7 23 15 3. 3 6 27 8 14 8 14 8 12 16 47 24 39 5 8 9 10 0 1 2 2 0 6 4 5 6 6 4 9 7 22 24 18 0 0 0 0 li 15 25 34 28 44 66 106 44 8 21 20 17 15 67 75 78 32 76 94 47 38 64 20 43 24 63 82 34 19 53 41 24 5 7 7 5 8 55 21 24 13 52 32 37 39 76 59 40 0 0 0 0 6 12 8 2 15 8 15 6 0 1 1 1 4 14 7 4 1 14 8 3 3 9 2 6 0 6 3 1 6 8 6 5 0 0 0 0 3 4 2 2 1 9 3 3 21 30 16 7 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 2 0 0 0 0 0 6 18 3 0 0 8 6 0 2 6 0 0 2 6 0 0 0 2 0 0 0 1 0 0 0 1 1 0 0 2 3 0 1 5 1 0 0 0 0 0 0 l 0 0 0 0 o. 0 0 0 0 0 0 2 0 0 0 0 0 0 0 2 2 0 0 5 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2 1 0 0 0 0 12 17 II 12 22 38 18 12 8 n 6 17 32 18 20 16 36 24 II 11 22 8 12 II 40 25 10 7 13 10 5 0 4 2 1 7 14 9 9 7 17 1 3 19 M 18 12 0 0 0 0 5 16 9 24 1 5 4 7 4 12 14 15 14 17 11 19 19 21 4 12 3 10 n 30 17 16 3 4 1 4 0 0 0 2 0 3 5 9 17 8 9 2 14 8 8 0 0 0 0 675 434 1365 125 588 1897 286 77 16 1 10 14 5 6 7 K) 7 3 5 3 1 21 50 33 16 7 16 20 9 14 25 21 17 19 29 15 9 2 3 3 1 2 3 0 0 1 5 5 1 7 22 4 12 II 40 32 10 0 1 0 0 558 lL> 84 181 1. 38 123 194 236 2^8 127 64 97 7: 79 142 317 246 219 202 376 288 194 154 230 100 123 148 325 262 148 0 1 7 0 2 2 1 0 1 0 1 1 1 9 2 5 0 9 3 6 1 1 1 1 1 5 6 1 0 1 1 ! 0 83 155 107 70 11 24 19 12 55 150 78 87 93 186 81 100 ti ! 9 2 0 9 0 4 1 5 4 2 2 (> 195 373 256 154 2 7 0 0 122 | 7405 0 0 1 5 LIITE IA: I ORCE-VEUKON KESKEISE I LUKUARVOT Lyhenneluettelo KOODI ORdANISAA TION LAJI AUEF Korkeakoulu, yritys; koulutusalan yhteistyökumppani C E GE GRE O OE OF OP OS Kauppakamari Yritys Suuryritys (yli 500 työntekijää) Yritysryhmä tai -liittouma Muu järjestö tai instituutio Työnantajajärjestö Koulutusjärjestö Yhteiselin Ammattiyhdistys PME Pieni tai keskisuuri yritys (alle 500 työntekijää) U PP CR X Korkeakoulu Viranomainen Paikallinen yhteenliittymä Muut 2> A. Eurooppalaisten järjestelmien analysointi ja tiedonkeruu LIITE II: Julkaisut Brandsma, J , Kessler, lv, Munch, J. , Continuing Vocational Training in Europe : State of the art and perspectives. Uitgevcrij LEMMA BV, Utrecht, 1995, (ISBN 90-5189-553-4) (EN, FR, DE) n European Commission, Continuing Vocational Training: Europe, Japan and the United States, Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg, 1996 (julkaisematta) EUROSTAT, Continuing Vocational Training Survey in Enterprises 1994 (CVTS) : Methods and Definitions. Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg, 1996, (ISBN 92-827-8740-0) (EN, FR, DE) EUROSTAT, Continuing Vocational Training Survey in Enterprises 1994 (CVTS) : Results. Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg (julkaisematta) (*) European Commission, Continuing Vocational Training Survey - A report on the procedures adopted and the steps taken to implement the Survey, Working Document, Brussels, 1996 (julkaisematta) (EN, FR, DE) European Commission, FORCE - "Tableau de bord" on Continuing Vocational Training, Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg, 1994, (ISBN 92-826-8712-0) (EN, FR, DE) Ant, M. , Kintzelé, J. , Van Haecht, A. , Walther, R. , Reporting System on Access. Quality and Volume of Continuing Vocational Training in Europe, Luchterhand Verlag, Neuwied, 1996, (ISBN 3-472-02699-5) (EN, FR, DE) B. Sektorikohtaiset eurooppalaiset kertomukset Bertrand, O. , Horns, (). , Kruse, W. , Méndez-Vigo, M. , Van den Tillaart, H. , Training in the Retail Sector - European Report, European Commission, Brussels, 1993 (EN ,FR, DE) n Burns, J. & King, R. (University of Reading), Delay, F. (CREGE Management, Paris), Mallet, L. (CEJEE, Toulouse), Training in the Agrofood Sector - European Report, European Commission, Brussels, 1993 (EN, FR, DE)( ] King, R. D. and Burns, J. A. , Quality Management Systems and Training Policy in the Food and Beverage Industry in Europe, Food Technology Centre, University of Reading, 1994, (ISBN 0-7049-0536-1) Rauner, F. & Spotti, G. (ITB), Olesen, K. & Clematilde, B. (DTI), Employment. Work and Training in the European Automobile Repair and Distribution Sector - European Report, European Commission, Brussels, 1993 (EN, FR, DE)(+) Spotti, G. , Rauner, F. & Moritz, E. F. , Vom Kfz-Handwerk zum Oualitätsservice - Der US-amerikanische Kfz-Sektor nach der Trendwende, Donat Verlag, Bremen, 1996, 13 (ISBN 3-931737-22-5) ranskaksi) (saatavana myös ITH-valmislcluasiakirjana englanniksi ja Moritz, E. F. , Rauner, F. & Spotti, G. , Austauschen statt reparieren - Der Erfolg des iapanischen Kfz-Service, Dönat Veriag, Bremen, 1996, (ISBN 3-931737-09-8) (saatavana myös ITB-valmisteluasiakirjana englanniksi ja ranskaksi) Dankbaar, B. , Learning to Meet the Global Challenge - A Contribution to the Debate on CVT in the Automotive Industry. Maastricht Economic Research Institute on Innovation and Technology (MERIT), Maastricht, 1995 European Commission, Continuous Vocational Training Passenger Transport Sectors. Office Communities, Luxembourg, 1996 (julkaisematta) (EN, FR, DE) (*) for Official Publications of in the Road Freight and the European C. Jatkokoulutukseen liittyvä sopimuspolitiikka Blanpain, R. , Engels, C, Pellegrini, C, (Editors), Contractual Policies Concerning Continued Vocational Training in the European Community Member States, Peters Press, Leuven, 1994, (ISBN 90-683 I-582-X), (FIN, FR, Dli, IT)(+) Ehrenberg, E. , Felger, S. , Heidemann, W , Kruse, W , Paul-Kohlhoff, A. , Continuous Vocational Training in Europe - Documentation on the Social Dialogue. Edition Sigma, Berlin, 1995, (ISBN 3-89404-410-1 ) (EN, FR, DE, IT, ES) Luttringer, J. -M. , Development of Resources Allocation Techniques for Continuous Training in Europe - Joint Investments & Branch Funds - Implication of the Social Partners, Working document, CIRCE, Puteaux (France), 1995 (EN, FR) D. Temaattiset alueet European Commission, Industrial Change in the FORCE Programme - a Contribution to the Discussion on the Role of Continuing Vocational Training in adapting to Industrial Change, Working Document, Brussels, 1995 (EN, FR, DE) European Commission, Continuing Vocational Training in Small and Medium-sized Enterprises, Results of the FORCE, Programme, LEONARDO DA VINCI Document, Brussels, 1995 (EN, FR, DE) European Commission, Anticipation of Training and Skill/Qualification Needs - A in the FORCE and EUROTECNET programmes. synthesis of the results gained LEONARDO AD VINCI Document, Brussels, 1995 (EN, FR, DE) Severing, E. , Stahl, T. , Quality Assurance in In-house Continuing Training - Case Studies from Europe - Joint FORCE and EUROTECNET report. Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg, 1996, (ISBN 92-827-7131-8) (EN, FR, DE, IT, DA, NL, ES, PT, EL) European Commission, The Human Resource at the Heart of Company Strategies - Conference Report (Rome, Italy 23-24. 6. 1994), LEONARDO DA VINCI Document, Brussels, 1996 (julkaisematta) tf E. CEDEFOP-julkaisut CEDEFOP liittyi kiinteästi FORCE-ohjelman sektorikohtaisten tutkimusten toteutukseen. Training in the Retail Sector - European Report, CEDEFOP, Thessaloniki, 1994, (Cat. No: HX-80-93-727-EN-C) (DA, DE, EN, ES, FR, IT, NL, PT) '*» Guide to Training in the Retail Trade. CEDEFOP, Thessaloniki, 1995, (Cat. No HX-85- 94-858-EN-C) (EN, ES) Training in the Motor Vehicle and Sales Sector - European Report. CEDEFOP, Thessaloniki, 1995 (Cat. No HX-85-94-866-EN-C) (DE, EN, ES, FR, IT, NL, PT) r) La Formation dans les Industries Alimentaires et des Boissons - Rapport Européen, CEDEFOP, Thessaloniki, 1994, (Cat. No HX-85-94-648-FR-C) (DE, ES, FR) n F. Hakemistot/luettelot/arvioinnit European Commission, Directory of Action-Oriented Research on Continuing Vocational Training in Europe, LEONARDO DA VINCI Document, Brussels, 1995. European Commission, Catalogue of FORCE Training Products 1991-94, Volumes 1-IH, Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg, 1996, (ISBN 92-826-805 1-7) (Monikielinen, EN, FR, DE) European Commission, Final Evaluation of the FORCE Programme, prepared in 1996 by the Evaluation Consortium The Tavistock Institute, Bernard Brunhes Consultants, & Danish Technological the European Communities, Luxembourg (julkaisematta) for Official Publications of Institute, Office (*) Myös kansalliset kertomukset ovat saatavissa 12 tuolloisen jäsenvaltion osalta. \, ISSN 1024-4492 KOM(97) 384 lopullinen ASIAKIRJAT FI 15 16 04 Luettelonumero : CB-C0-97-387-FI-C ISBN 92-78-23010-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Besluit van de Raad van 22 juli 1997 tot verlenging van Gemeenschappelijk Optreden 96/676/GBVB, door de Raad vastgesteld op basis van artikel J.3 van het Verdrag betreffende de Europese Unie, betreffende de benoeming van een speciale gezant van de Europese Unie voor het vredesproces in het Midden-Oosten

eurovoc_concepts:
Community budget
Middle East
diplomatic profession
joint action
peacekeeping
the EU's international role


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 1420/97, annettu 22 päivänä heinäkuuta 1997, tupakanlehtien palkkioiden vahvistamisesta tupakkalajikeryhmittäin satovuodeksi 1997

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
aid system
common agricultural policy
tobacco


title: 97/778/EG: Entscheidung der Kommission vom 22. Juli 1997 zur Festlegung eines Verzeichnisses der für die Veterinärkontrollen von Erzeugnissen und Tieren aus Drittländern zugelassenen Grenzkontrollstellen, zur Festlegung genauer Bestimmungen über die von den tierärztlichen Sachverständigen der Kommission durchzuführenden Kontrollen sowie zur Aufhebung der Entscheidung 96/742/EG (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
animal product
animal production
customs inspection
import
third country
veterinary inspection


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1411/97 av den 22 juli 1997 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit


title: WRITTEN QUESTION No. 2520/97 by Renate HEINISCH to the Commission. Comparison between the 4th framework programme on research, technological development and demonstration, and the Commission proposal for the 5th framework programme

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
action programme
research and development
technological change

text: 17. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities C 82/99 (98/C 82/162) WRITTEN QUESTION E-2518/97 by Gerhard Schmid (PSE) to the Commission (22 July 1997) Subject: Privatized supply of police uniforms in Bavaria On 1 April 1997 Bavaria privatized the provision of uniforms for the police. A contract was concluded with Quelle Versandhaus for an order worth 15 million DM a year. Policemen can now order their own uniforms from a specially produced catalogue. The sole supplier is Quelle. Should the Bavarian Ministry of the Interior have conducted a Europe-wide public invitation to tender for 1. the award of the contract? 2. If so, did the Commission examine this matter? If not, why not? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (19 September 1997) 1. The Commission is unaware of the matter referred to by the Honourable Member. It will make the necessary contacts to obtain exact details of the nature and terms of the contract with a view to establishing whether Council Directive 93/36/EEC of 14 June 1993 coordinating procedures for the award of public supply contracts (1) is applicable. As the Commission has not been informed of the facts mentioned by the Honourable Member, it has not 2. been able to look into the procedure followed. (1) OJ L 199, 9. 8. 1993. (98/C 82/163) WRITTEN QUESTION E-2520/97 by Renate Heinisch (PPE) to the Commission (22 July 1997) Subject: Comparison between the 4th framework programme on research, technological development and demonstration, and the Commission proposal for the 5th framework programme The Commission has linked its proposal for the 5th framework programme on research, technological development and demonstration with the aims of concentrating R&D funding and making it more flexible. 1. (a) Which areas of research will no longer be funded when the 4th framework programme comes to an end? (b) What new areas of research have been included in the Commission proposal? (c) What arrangements has the Commission made to increase flexibility and at the same time ensure that in the implementation of the new framework programme the Member States are given sufficient say in the allocation of the financial resources to the individual programmes and projects? 2. In preparation for the first reading of the proposal on the 5th framework programme, can the Commission provide a comparison of the funding of the individual research sectors between the 4th and 5th framework programmes? Answer given by Mrs Cresson on behalf of the Commission (18 September 1997) The 5th framework programme (1) proposed by the Commission is radically different in concept from the 1. 4th framework programme (2). The 5th framework programme will be based on a problem-solving approach geared towards socio-economic objectives. The current framework programme focuses essentially on technological performance. This difference in concept is reflected in a different structure for the 5th framework programme which, it is proposed, will comprise a limited number of programmes each covering different but complementary disciplines


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2521/97 del Renate HEINISCH a la Comisión. Información sobre el importe de las ayudas de la Unión Europea concedidas a las escuelas de estudios superiores y a los institutos de investigación del Estado federado de Baden-Württemberg en 1996

text: 10. 2. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 45/177 empresa o por licenciatarios de e·sta, y que estas dos especialidades fitosanitarias, sin ser completamente ide·nticas, han sido al menos fabricadas siguiendo la misma fo·rmula y utilizando el mismo ingrediente activo y que, adema·s, tienen los mismos efectos f(cid:14)·sico-qu(cid:14)·micos, ¿debe dicha autoridad competente conceder a la especialidad fitosanitaria importada la autorizacio·n de comercializacio·n, salvo que consideraciones relativas a la proteccio·n eficaz de la vida y de la salud de las personas sean contrarias a la misma? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (1 de agosto de 1997) La Comisio·n esta· realizando un minucioso examen del problema al que se refiere Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, y le informara· de su resultado lo ma·s ra·pidamente posible. (98/C 45/236) PREGUNTA ESCRITA E-2521/97 de Renate Heinisch (PPE) a la Comisio·n (22 de julio de 1997) Asunto: Informacio·n sobre el importe de las ayudas de la Unio·n Europea concedidas a las escuelas de estudios superiores y a los institutos de investigacio·n del Estado federado de Baden-Wu¤rttemberg en 1996 ¿Podr(cid:14)·a sen(cid:152)alar la Comisio·n a que· importe ascendieron y a que· medidas se destinaron en 1996 los recursos comunitarios concedidos a las escuelas de estudios superiores y a los institutos de investigacio·n del Estado federado de Baden-Wu¤rttemberg en el marco de 1. el Primer programa marco de investigacio·n, desarrollo tecnolo·gico y demostracio·n; 2. 3. 4. 5. 6. los programas comunitarios en los a·mbitos de la energ(cid:14)·a y el medio ambiente; las iniciativas comunitarias, en particular el Programa INTERREG; los Programas SO· CRATES, Leonardo da Vinci y La juventud con Europa; los fondos regionales y estructurales; as(cid:14)· como los dema·s programas de la Comunidad? Respuesta del Sr. Santer en nombre de la Comisio·n (7 agosto de 1997) La Comisio·n esta· recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicara· en el plazo ma·s breve posible


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2510/97 van Giuseppe RAUTI aan de Commissie. Terugbetaling van de inkomstenbelasting aan gezinnen met één inkomen

eurovoc_concepts:
European social policy
Italy
competence of the Member States
low income
redemption
tax on income

text: 16. 4. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 117/21 Het is inderdaad zo dat de studie naar brandveiligheid alleen in het Frans verkrijgbaar was. Dit komt doordat de studie, inclusief bijlagen, tamelijk lijvig is (ruim 750 bladzijden). Ook onvertaald kan zij als basis voor informatie en actie van de Commissie dienen. De enque(cid:136)te is op grote schaal gehouden. De respons, van meer dan 1000 antwoorden, werd als voldoende representatief beschouwd om de van particuliere en openbare organisaties verkregen informatie te kunnen bevestigen en analyseren. (98/C 117/26) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2510/97 van Giuseppe Rauti (NI) aan de Commissie (22 juli 1997) Betreft: Terugbetaling van de inkomstenbelasting aan gezinnen met e·e·n inkomen Kan de Commissie mededelen of zij ervan op de hoogte is dat in Italie¤ in steeds meer gevallen › ook wegens de niet erg duidelijke uitspraak van het Italiaanse Constitutionele Hof, vonnis nr. 358 van 24 juli 1995 › een communautaire richtlijn wordt overtreden die met ingang van 1976 voor gezinnen met e·e·n inkomen (dwz. waar slechts e·e·n echtgenoot werkzaam is) de terugbetaling van 50% van de inkomstenbelasting toekent, waarbij zij tevens recht hebben op de hiermede verbonden wettelijke rente en de monetaire opwaardering, en of zij overweegt › gezien het grote sociale belang van deze kwestie › stappen te ondernemen bij de Italiaanse regering, opdat genoemde richtlijn ook in Italie¤ wordt toegepast? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (28 oktober 1997) De inkomstenbelasting behoort tot de bevoegdheid van de lidstaten. Geen enkele communautaire richtlijn legt een verplichting op met betrekking tot de inkomstenbelasting voor echtparen, in het bijzonder Richtlijn 76/207/EEG (1) niet. De Commissie zal derhalve geen stappen ondernemen bij de Italiaanse regering. (1) Richtlijn van de Raad van 9 februari 1976 betreffende de tenuitvoerlegging van het beginsel van gelijke behandeling van mannen en vrouwen ten aanzien van de toegang tot het arbeidsproces, de beroepsopleiding en de promotiekansen en ten aanzien van de arbeidsvoorwaarden › PB L 39 van 14. 2. 1976. (98/C 117/27) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2521/97 van Renate Heinisch (PPE) aan de Commissie (22 juli 1997) Betreft: Informatie over de omvang van de door de Europese Unie aan hogescholen en onderzoekinstellingen in de deelstaat Baden-Wu¤rttemberg in 1996 verleende steun Kan de Commissie de volgende vragen beantwoorden: Voor welke maatregelen zijn gedurende 1996 middelen van de Gemeenschap aan hogescholen en onderzoek- instellingen in de deelstaat Baden-Wu¤rttemberg verleend en en hoe hoog waren de bedragen afkomstig uit: 1. het Vierde Kaderprogramma Onderzoek, Technologische Ontwikkeling en Demonstratie, 2. de communautaire programma(cid:146)s voor de sectoren energie en milieu, 3. de communautaire initiatieven, met name het INTERREG-programma, 4. de programma(cid:146)s SOCRATES, (cid:132)Leonardo da Vinci(cid:148) en (cid:132)Jeugd voor Europa(cid:148), 5. de regionale en structuurfondsen, en 6. de overige programma(cid:146)s van de Gemeenschap?


title: COMMON POSITION (EC) No 34/97 adopted by the Council on 22 July 1997 with a view to adopting Directive 97/.../EC of the European Parliament and of the Council of ... amending Directive 89/398/EEC on the approximation of the laws of the Member States relating to foodstuffs intended for particular nutritional uses

eurovoc_concepts:
approximation of laws
baby food
cereal product
dietary product
processed food product


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2512/97 von Amedeo AMADEO an die Kommission. Freizügigkeit für Fußballspieler

eurovoc_concepts:
EU Member State
Italy
Spain
contract
foreign national
free movement of workers
professional sport
sports body
termination of a contract
work contract


title: Regolamento (CE) n. 1412/97 del Consiglio del 22 luglio 1997 che fissa, per la campagna di commercializzazione 1997/1998, le maggiorazioni mensili del prezzo di intervento dei cereali