eurovoc_concepts:
EU action
application of EU law
arrangement of working time
occupational health
working time

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPA:ISKE FA:LLESSKABER Bruxelles, den 15. 07. 1997 KOM(97) 334 endelig udg. HVIDBOG OM SEKTORER OG AKTIVITETER, DER ER UDELUKKET FRA ARBEJDSTIDSDIREKTIVET (Forelagt af Kommissionen) Hvidbog om sektorer og aktiviteter, der er udelukket fra arbejdstidsdirektivet I ndholdsfortegnelse INDLEDNING. 3 F0RSTE DEL: BAGGRUND OG ANALYSE. 3 Frellesskabspagten om arbejdstagernes grundlreggende arbejdsmarkedsmressige og sociale rettigheder. 3 Arbejdstidsdirektivet. 3 Offentlig sikkerhed. 4 Problemet. 5 Udelukkelsens art og omfang. 5 Selvstrendige. 5 Beskreftigelsen i de udelukkede sektorer. 6 Den retlige og overenskomstmressige situation i medlemsstaterne. 6 Indsats pa frellcsskabsplan. 7 Frellesudvalg og undcrs0gelser. 7 Gennemgang og vurdcring af de enkclte sektorcr. 8 Vejtransport. 8 Jernbanetransport. 9 B ytransport. l () lndre vandveje. IO Lufttransport. 11 S0transport. 12 Havfiskeri. 13 Andre aktiviteter pa ha vet. 13 Lreger under videreuddannelse. 15 Al~IlEl'J DE1': \' A1'Gl\1lJLIGllE:DEI{. 17 Aktionskriterier. 17 M ulige modeller. 17 Valgmulighed 1: En ikke-bindende model. 17 Valgmulighed 2: En rent sektorspecifik model. 18 Valgmulighed 3: En differcnticrct model. -:. 18 Valgmulighcd 4: En rent horisontal model. 18 TREDJE DEL: VE. JEN FREM. 19 Foreslaet fremgangsmade. 19 KOl'JKLlJSION. 22 - 2 - Hvidbog om sektorer og aktiviteter, der er udelukket fra arbejdstidsdirektivet INDLEDNING F0RSTE DEL: BAGGRUND OG ANALYSE 1. F ormalet med denne hvidbog er at finde frem til, hvorledes man bedst kan sikre, at arbejdstagere, der for tiden ikke arbejdstidsdirektivet er (93/ 104/EF), beskyttes mod sikkerheds og arbejdstiden. sundhedsskader omfattet folge som af af 2. Hvidbogen er inddelt i tre dele. I forste del g0res der rede for baggrunden, og den aktuelle situation analyseres. I anden del beskrives valgmulighederne. I tredje angiver Kommissionen, hvorledes den forestiller sig, at sagen endelige gribes stillingtagen afhrenger af kommentarerne til denne hvidbog. an. Kommissionens del 3. Hvidbogen er udarbejdet efter uformel h0ring af arbejdsmarkedets parter pa grundlag af et arhejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrenc. - 1 - Frellesskabspagten tagernes markedsmressige rettigheder grundlreggende om og arbejds arbejds sociale Fccllesskabspagtcn om arbejds- 4. tagernes grundlreggcnde arb~jds- markedsmressige og sociale rettighedcr indeholder bestemmelscr om arbejdstid og ferie. Saledes er der i punkt 7 tale om tilnrermelse af vilkarene med hensyn til arbejdstidens lrengde og tilrettelreggelse. I punkt 8 henvises der til arbejdstagernes ret til en ugentlig hvileperiode og arlig ferie med l0n, mens <let I 9 hedder, pa arbejdspladsen skat have tilfredsstillende vilkar for sa vidt angar beskyttelse af sikkerheden og sundheden. i punkt arbejdstager enhver at A rhej dstidsd ire kt iv ct af aspekter Ministcrdidct vcdtog den 21. S. novcmbcr 1993 direktiv 93/ I 04/EF om forbindelse med visse tilrettelreggelse arbejdstidcn. Direktivet havde hjemmel i EF-traktatens hvilken artikel medlemsstaterne skal "hestrcehe sig pa al forhedre navnlig arhejd"lmi(j<~et for at heskytte arhejd. ,·tagemes sikkerhed og ,-. ,·undhed. ". ifolge I 18 A, De vresentligste mal er at sikre, 6. at arbejdstagernc beskyttes mod de skadelige virkningcr, som ovcrdrevcnl lange arbejdstider, utilstnekkelig hvile eller et uregelmressigt arbejdsm0nster har pa deres I direktivet er der navnlig fastsat (artikel J- 8): sundhed og sikkerhed. • en daglig minimumshvileperiode pa 11 sammenhamgende timer i d0gnet • en pause, hvis den daglige arbejdstid overstiger seks timer • en minimumshvileperiode pa et d0gn om ugen • en gcnnemsnitlig ugentlig arbcjdstid inklusive ovcr timer, pa h0jst 48 arbejde • en arlig betalt ferie af fire ugers varighed og • en bestemmelse om, at natarbejdere i gennemsnit ikke ma arbejde mere end otte timer i 10bet af en 24 timers periode. ar Direktivet indeholder endvidere 7. bestcmmclscr vedrnrcnde en rrekke og natarbejderes beskyttelse skifteholdsarbejderes og sikkerhed sundhed samt et krav om, at medlcms staterne trreffer de n0dvendige foran staltninger for at sikre, at en arbejds giver, der agter at tilrettelregge arbejdet efter en bestemt rytme, tager hensyn til det generelle princip om, at arbejdet skal tilpasses mennesket. mcllem ydelser kontinuerlige arbejdstagerens Navnlig er der i mange tilfrelde fastsat undtagelscr fra allc hovcdbestcrnrnclscrnc undtagcn bcstcmmclscrnc om ~irlig feric Undtagelscr er saledes bl. a. muligc "for aktiviteter, der er kendetegnet ved afstand arbejdstagcrcns arbcjdsstcd og bopa~l eller ved atstand f{)rskellige mellem arbejdssteder", "for aktiviteter, der er kendetegnet ved n0dvendigheden af at sikre e11er vedvarende produktion", "i tilfrelde af forudsigeligt ekstraarbejde" og "i tilfcelde af ulykker eller overhrengende fare for ulykker". Endvidere er der mulighed for undtagelser fra de samme bestemmelser for sa vidt angar enhver aktivitet, safremt undtagelscrnc fastsa!ttes ved kollcktivc atlalcr mcllcm cllcr overcnskomstcr arbejdsmarkcdcts Dissc undtagclscr saxivanligvis, "forudsat at der ydes de paga~ldcndc arbejdstagere tilsvarende kompenserende hvileperioder". angar bestemmelsen om en maksimal ugentlig arbejdstid pa 48 timer i gennemsnit g0f undtagelserne det muligt at forlrenge de "referenceperioder", pa grundlag af hvilke gennemsnittene kan udregnes, til seks maneder i a11e tilfrelde, hvor der tillades undtagelser, og til tolv maneder ved eller kollektive overenskomster aflaler mellem arbejdsmarkedets parter. tilladcs parter. Hvad Mcdlemsstatcrne 9_ ncmfore direktivct november 1996. sencst skullc gcn den 2J. Offentlig sikkerhed 8. Direktivet giver rig mulighed for at anvende principperne deri med en i bestemte situationer. vis smidighed Selv om det rimeligt nok er 10. arbejdstagernes sikkerhed og sundhed, der er genstand for denne hvidbog, - 4 - af som 0nsker Kommissionen at fremhrevc de fordele, som den brede offentlighed kan opna, safremt der indfores passende arbejdstidsbestemmelser i alle sektorer. Dette grelder navnlig med hensyn til transportvirksomhed og lreger under videreuddannelse, som er omrader, hvor lange folge trrethed arbejdstider kan udg0re en direkte risiko for andres velfrerd og sikkerhed. EF traktaten indeholder bestemmelse om en specifik frellesskabsindsats pa omrader, hvor dette er pakrrevet for at sikre en hej transportsikkerhcd. Nar indsatsen bernrcr arbejdstider (k0retider), ma der sikrcs overensstemmelsc med foranstaltningcr til beskyttelse af arbejdstageres sikkerhed og sundhed. for Problem et ( Jdelukkelsens art og omfang Den oprindelige Kommissionens 11. forslag til arbejdstidsdirektiv drekkede · alle 0konomiske sektorer og aktiviteter. Men Radet besluttede at udelukke visse sektorer og aktiviteter fra direktivets anvendelsesomrade. nejagtige ordlyd af bestemmelsen vedrnrende direktivets anvendelsesomrade er: "/ >etle direktivfinder anvendelse pd a/le former for. aktiviteler. med undlaKelse c~l ''ej-. h({I-, so- <>K jemhanetran. 'JHJrl, sejlad'; ad indre vandveje, hav. fiskeri, andre samt aktiviteter, der ud@ves af la!ger under uddanne/se" (artikel 1, stk. 3). aktiviteter pa have/ og ses for, skal sundheden som udtryk Radel fandt saledes, at und 13. tagelserne har direkte sammenhreng med det pagreldende arbejdes karakter og at ikke sikkerheden er tilstrrekkelig beskyttet mod skader som folge af arbejdstiden inden for de nrevnte sektorer og aktiviteter. Frelles for alle disse sektorer, bortset fra aktiviteter, der ud0ves af lreger under videreuddannelse, er, at der typisk stilles krav om, at m~glemedarbejdere skal vrere vrek fra deres hjcm i en pcriode som led i deres arb~jdc. er arbejdstagere transport- udelukket Maden, hvorpa undtagclscrnc er 14. fi:mnulcret, er blcvet fortolkct, som om og alle havfiskerisektoren fra direktivet, ogsa selv om de ikke skal vrere vrek hjemmefra. Kommissionen mener, at dette b0r afklares, da der ikke er nogen objektiv begrundelse for at forskelsbehandle "ikke-mobile" ansatte i forhold til ansatte, der udforer tilsvarende opgaver i andre sektorer. Det afg0rende ma vrere arbejdets art og ikke definitionen af den "sektor", som den ansatte arbejder i. disse lldtrykkcnc "andrc aktivitctcr 15. pa havet" og "lreger under uddannclsc" henviser stiltiende eller udtrykkeligt til "aktiviteter", saledes at problemet med at definere det arbejde, der er tale om, ikke op star. I direktivets 16. betragtning 12. hedder det: "det kan som f@lge af et arhejdes sa!rlige natur hlive rwdvendigt at tra!ffe sa!rskilte foranstaltninger om tilrette/O!ggelsen af arhejd'-;tiden inden for visse sektorer eller aktiviteter, som dette direktiv ikke finder anvendelse /Hi". Selvstrendige arbejdstagerc er 16. ikke omfattet af direktiv 93/ I 04/EF. Der er mange sclvslamdige inden for vissc - 5 - f. eks. transport ind en for udelukkede sektorer, vejtransport og indre ad vandveje, men ogsa inden for mange andre sektorer, der allerede er omfattet byggesektoren. f. eks. af direktivet, Argumentet om, at visse sektorer fortsat skal have en srerlig behandling, blot fordi de har forholdsvis mange selvstrendige arbejdstagere, ma derfor afvises. I den 0konomisk set vigtigste af de udelukkede sektorer, er selvstrendige arbejdstagere omfattet af de greldende k0reti d sbestemmel ser. vejtransportsektoren, sundhed, sikkerhed og n0dvendigheden Selv om malet ma vrere at I 7. beskytte er Kommissionen opmrerksom pa folgerne af eventuelle konkurrencefordrejninger sikre og transportsikkerheden. Dette er grunden til, at Kommissionen i denne hvidbog gar ind for for Frellesskabets gennemforelsen transport- og socialpolitik. integreret model af af en at Beskreftigelsen sektorer de udelukkede er Der 18. 5,6 millioner ca. arbejdstagere, ink I. selvstrendige (ca. 4% af den samlede beskreftigelse i EU 1 ), sektorer og inden samtlige de for aktiviteter, der ikke er omfattet af direktivet. Af disse arbejder 3,5 millioner i vejtransportsektoren. Endvidere er der ca. 3 millioner, der er beskreftiget med firmatransport 2 , som ikke er udelukket fra direktivets anvendelsesomrade. I bilaget findes sk0n over den samlede beskreftigelse inden for de forskellige sektorer og aktiviteter. Mere detaljerede oplysninger gives i sektorgennemgangcn (se afsnit 29-66 nedenfor). Den retlige og overenskomstmressige situation i medlemsstaterne fi. )ranstaltninger vresentlige sket er Der 19. rendringer lovgivninger i de nationale siden direktivets vedtagelse i 1993. JEnd ringerne afspejler til dels medlems til genncm staternes forelse af dircktivct og medforer i mange tilfrelde arb~jds ofte kombineret med tidsordninger, arbejdstidsnedsrettelser. Det Europreiske lnstitut og Arbejdsvilkarene har for nylig unders0gt retlige og overenskomstmressige de arbejdstidsbegrrensninger i Den Euro preiske Union 3 til Forbedring af Leve- fleksible mere. allerede Der er meget st or forskel pa, i 20. hvilket omfang ansatte er omfattet af generel eller sektorspecifik bade mellem arbejdstidslovgivning, medlemsstaterne og mellem sektorerne. Alie medlemsstater har nogen lovgivning, som giver en vis beskyttelse med hensyn for vissc kategorier af til arbejdstid arbejdstagere. Men der er 0jensynligt ikke nogen ensartethed eller konsekvens i medlemsstaternes bestemmelser. I visse generelle tilfrelde arbejdstidsbestemmelser, der grelder for nogle (ell er alle) udelukkede sektorer og aktiviteter, og i andre tilfrelde er der specifikke bestemmelser greldende for de enkelte lande suppleres lovgivningen af kollektive overenskomster. Dog er der i de fleste af fastsat medlemsstaternes lovgivninger sektorer. I de fleste der er Kilde: Beskreftigelsen i Europa 1996 - Hovedsagelig inden for kemiske produkter, olieprodukter, agrolevnedsmidler, byggeri og engros-/detailhandel Legal and Contractual Limitations to Working Time in the European Union, udgivet af Kontoret for De Europ£ciskc Fa:llesskabers OITicicllc Publikationcr og Peeters Publications mindstekrav med hensyn til arlig feric for de fleste sektorer. lndsats pa f rellesskabsplan til har Kommissionen under 21. forhandlingerne med Europa-Parlamentet ved andenbehandlingen forpligtet sig til at tage initiativer vedrnrende de sektorer og aktiviteter, der ikke er omfattet af direktivet. Kommissionen har f eks. i sin Europa-Parlamentet4 meddelelse anfort, at den sa hurtigt som muligt vii "taxe passende initiativer med hen:-. yn ti/ de forskellixe sektorer, der er udelukket fra direktivets anvendelsesomriide. 1 )e frelles sektorudvalx for de paxrelde11de sektorer (i det omfanx. de finde. \) er ved at forherede xennemfi1relsen af disse initiativer". parter Kommissionen har i det sociale 22. handlingsprogram pa mellemlang sigt 1995-97 anfort, at "droftelserne med arbejdsmarkedets ogle Iler undersogelserne vii fortsrette for at finde /rem ti/, hvorledes man hed\·f kan sikre, at de aktiviteter ox sektorer, der er udelukketfra direktivet om arhejdstidens tilrettelreJ. o~el\·e, Kommissionen fremsrette arhejd\·tid\direktivel i /9'J6-/<J97". fomodent £~/' hliver vii s11pp/eri11K forslax da:kket om ti/ parter". arhejdsmarkedets I ~uropa Parlamentet har i sin beslutning om en nedsrettclse og tilpasning af arbejdstiden ogsa opfordret Kommissionen. til at tilskynde arbejdsmarkedets parter til at gennemfore h0ringer. pa europreisk plan med henblik pa at indga fleksible aftaler om en nedsrettelse og tilpasning af arbejdstiden, navnlig i sektorer, der i dag er udelukket fra arbejdstidsdirektivet. i n~ir for har udfaldcl Kommissionen sit 24. handlingsprogram vedrnrende den fa~llcs transportpolitik I 995-2000 meddclt_ at den agtcr at ivrerksrettc sektorspccifikkc forskclligc arbejdstidsinitiativcr ar transportformcr, drnftelsernc mcllem arbcjdsmarkcdcts tilstrrekkelig klart ~ parter er blcvct Europa-Parlamentet har i sin beslutning vedrnrende handlingsprogrammet givet at sin fremsrette lovforslag om arbejdstiden inden for transport, navnlig pa omrader, hvor arbejdsmarkedets parter ikke nar til enighed. planerne om tilslutning til f reJlesudvalg og unders0gelser 25. I de fom transportsektorcr og i havfiskcriscktorcn forcg~ir drnflclscrnc mcllcm arbcjdsmarkcdcls parter indcn for pa rammerne frellesskabsplan. f~cllesudvalg af Europa-Parlamentet har 23. i sin beslutning om det sociale handlings program pa mellemlang sigt 1995-1997 udtrykt "onske om, at Kommissionen i sit kommende arbejdsprogram for 1996 deta!Jerede fremlregger til direktiver om arhejd\·tider for de sektorer, der ikke er omfattet af arhejd\·tid\direktivet, ox ti! aktioner i forhindelse med dialoxen mellem forslag har Kommissionen 26. anmodet frellesudvalgene om at fremlregge frelles beskrivelser af den eksisterende situation for sa vidt angar arbejdstidsordningerne i de forskellige sektorer og om at anbefaJe mader, hvorpa direktivets principper kan tilpasses de respektive sektorer. 1 SEK(91) 1054 af7. juli 1991 Sc KOM('J)) 102, cndclig 11dg. - 7 - 16. Den 1995 m0dtes 27. JUm kommissionsmedlemmerne P. Flynn og N. Kinnock med alle fem frellesudvalg i transportsektorerne. Pa dette m0de var der bred enighed om, at det ikke var berettiget at udelukke "ikke-mobile" arbejdstagere fra EF-bestemmelserne om arbejdstid, og at dette forhold matte bringes i orden. 28. For sa vidt an gar "andre akti viteter pa havet" og "lreger under videreuddannelsc" har Kommissioncn til brug analyse foranstaltct undcrs0gclscr af arbejds tidsordningcrnc. nedenstaende for Gennemgang og vurdering af de enkelte sektorer beskreftigelsesniveauet I de f0lgende afsnit gennemgas de 29. srerlige forhold og problemer inden for hver sektor og aktivitet for sa vidt angar herunder regulering af arbejdstiden, navnlig og drnftelserne i de relevante frellesudvalg samt holdningerne hos arbejdsmarkedets parter. Gennemgangen er i hvert enkelt tilfrelde efterfulgt af en vurdering af vedtagc for mulighederne arbejdstidslovgivning i den pagreldendc sektor og af de eventuclle problcmer i forbindelse med af arbejdstidsdirektivet til at omfatte den pagreldende sektors arbejdstagere. udvidelse en at Vejtransport 3 0. V ejtransport er langt den st0rste af de sektorer, der ikke er omfattet af direktivet. Det er vanskeligt at ta oplyst n0jagtige tal. Men det sk0nnes6 , at der er. , Road Transport in the European Union: Aspects of the Organization and Enforcement of Working and Driving Time Regulations - x - inden arbejdspladser i alt 6,5 millioner personer, der i ElJ er beskreftiget med vejtransport. Mange af dem er selvstrendige. Der er ca. 1,2 millioner for personbefordring, ca. 2, I millioner inden for vejtransport for fremmed regning og 3 - 3,5 millioner inden for firmatransport for egen regning (isrer inden for kemiske produkter, olieprodukter, agrolevnedsmidler, byggeri og engros /detailhandel). Det bemrerkes dog, at transportarbejdere, der beskreftiger sig med finnatransport, allcrcdc er omfattct af dircktivct. til mindst nedbringes Dette er den encstc scktor med 3 I. relevant fa~llcsskabslovgivning. Navnlig er der i forordning nr. 3820/85 fastsat en timer, som to maksimumk0retid pa ni gange i en givet uge kan forlrenges til ti timer, pauser pa mindst 45 minutter for hver k0reperiode pa fire og en halv time og en daglig hviletid pa 11 timer, som kan ni sammenhrengende timer h0jst tre gange i en givet uge (forudsat at der gives folgende kompenserende hviletid den uge ). Men der er vresentlige forskelle og me II em i arbejdstidsdirektivct. Bestemmelserne forordning nr. 3820/85 har som formal ikke alcnc at bcskyttc arbejdstagcrnes sikkerhed og sundhed, men ogsa, og for isrer, konkurrencen mellem alle former for at vejtransportvirksomheder og forbedre almindelighed. Pa arbejdsvilkarene grund direkte forbindelse med trafiksikkerheden finder den ikke alene anvendelse pa ansatte, men ogsa pa selvstrendige. harmonisere vilkarene trafiksikkerheden forordningens forordning denne samt af at i Dog er der 32. 3820/85 maksimumarbejdstider i ikke forordning nr. fastsat and re for aktiviteter end k0rsel, f eks. lastning og atlresning, som kan tegne sig for en vresentlig del af chaufforernes daglige arbejdstid, men som ikke er omfattet af forordningen. Dette kan under visse omstrendigheder fore til ekstrcmt lange arbejdstider. Der er cndvidere mange undtagelser og mulighed for endnu tlerc undtagelser fra forordningen. Resultatet er, at der i dag er mange forskellige regler i brug i Frellesskabet, hvilket giver betydelige k onkurrencefordrejninger. Dette bevirker, 1 vejtransportsektoren ops ta mellem problemer arbejdsmarkedets parter, hvilket ·allerede har i sektoren, som i h0j grad pavirker den frie bevregelighed for varer, tjenesteydelser og personer. Disse skavanker ma fjernes gennem en passende frellesskabsindsats. kan forholdet til alvorlige forstyrrelser fort der at i hensigt arhejd,·tagere. mm/ om gww1li for li/strc:. ekke/ig h\•i/e og l<di over det ilrlige an/al arhejd,·timer pit samt/ige mohi/e arhejdslagere i Arhejd,·tid,·direktivets sekt<Jren. hestemmelser hor gadde fi1ldt udfor a/le ikke-mohile Som Iii en even/11e/ generel supplement indmts Iii heskylle/se t~/ arhejd,·tageres sundhed og sikkerhed mod skader som. fi:J!ge l!l arhejd,·tiden har Kommissionen vresentlige ti! amdringer ti/ forordning nr. 3820185 i hegyndel,·en l!l /99N. /l~ndringerne vii hi. a. ga ud pii at 11ye hestemmelser om de maksimumgrrenser, der fastsrettes pii dags-, uge- og 14 dages-hasis og Fadlesskahets qfla!sningsaktiviteter koretidmrd11inger for vejtramportsektore11. A~'11dri11ger11e ska/ tillige fore ti/ ensartede kontrolregler og -procedurer. lastnings- integrere fores/a for at ' 3 3. Arbejdsgiverne har papeget, at en bedre anvendelse af eksisterende regler vii vrere at foretrrekke frem for nye regler, mens fagforeningerne insisterer pa, at al arbejdstid skal vrere omfattet. Drnftelserne blev genoptaget i slutningen af 1996, men de to parter synes at sta langt fra hinanden. frellesudvalget i dog inden a Ile re de arbejdstagere 34. Hviletid\·hestemmelsen arhejdstid\direktivet er formentlig den vanskeligste regel at anvende over for mobile for vejtransport over store af. ;tande. Der findes lignende hestemmelser i forordning nr. 3820185, som er det mest velegnede instrument, hvis man onsker at l@se prohlemerne med daglig og ugentlig hviletid J>er. \ynes endvidere vc:. ere nogen. w. :ktor. ,pecUik hegnmdefo• for ikke al anvende i arhejd,·tidsdirektivet omferie med /011 og for natarhejdere helbredsvurderinger heslemmelserne ikke al J ernbanetransport 1 af Committee ) 5. Knap en million mennesker var beskreftiget med jernbanetransport i de femten EU-lande 1995. Af en unders0gelse gennemfort for Europa Kommissionen (nu for Transport Workers' Federation) Unions in the European Community7 fremgar det, at i 1992 arbejdede 19% af de ansatte som lokomotivforere og andet port0rer, togpersonale, ( ved specialarbejdere, stationer og/eller private sidespor og ved terminal- og containerinstallationer osv. ), mens og var stationspersonale. som rangerpersonale drifts- 50% 31 % 1 Social Aspects of the Common Transport Policy: Study of the Working and Social Conditions of European Railway Workers af Hugues de Villelc og Brenda O'Brien ( CTWU) -9- er Det er kendetegnende for dennc 3 6. sektor, at en del af arbejdet, navnlig i landomrader, er meget uregelmressigt. Arbejdets intensitet bestemmes saledes af toghyppigheden. Dette kan i visse tilfrelde vanskeligg0re beregningen af "arbejdstiden". Der ogsa visse problemer med at anvende direktivet pa togforerne og <let ledsagende personale pa langdistanceruterne. Selv om disse i aktiviteter almindelighed er drekket af en rrekke kollektive overenskomster pa nationalt plan, manglende rammebestemmelser pa frellesskabsplan skabe voksende problemer, efterhanden som dereguleringen og konkurrencen med nye akt0rer intensiveres. arbejdsvilkarene og de vii for n0dvendige tilpasninger FreJlesudvalget 37. Jernbaner naede den 18. September 1996 ti) enighed om, at arbejdstidsdirektivet skulle finde anvendelse pa alle arbejdstagerne i denne sektor, inkl. det mobile mandskab, med de af undtagelserne. Det var en forudsa~tning, at tilsvarende bestemmelser samtidig skuIJe grelde for andre transportsektorer, og at de greldende arbejdstidsbetingelser gennem lovgivningen skulle bringes til anvendelse pa alle nye arbejdstagere, der sektoren. Dette fik beskreftigelse skyldes at arbejdsmilj0standarderne med hensyn til arbejdstid i modsat fald vii blive srenket, efterhanden som sektoren abnes for konkurrence. frygt for, hvor. Jernhanetramport. \ynes at were 3g eksisterende de en sektor, mellem overenskomster. fimKerer arhejd\markedets ti!fred\·stillende. haKKrund af Pa enigheden i fa!llesudvalget er der ingen o~jektiv hegrundelse fort. mt at udelukke denne sektor. Herudover vii parter for - 10 - m~jc overFagc Kommis. ,·iolll'll 11dvikli11ge11 i sektore11 for at \1111·dl'n' hehovet. \fJe<. :~flkke aktioner. supplerende for 50 km ikke vejtransport, 39. Selv om dennc "sektor", dcr dcckker forskelligc aspekter af jernbanc udtrykkeligt og i direktiv 93/ I 04, nrevnes er den udelukket fra arbejdstidsdirektivet. Den er ogsa for en stor dels vedkommende udelukket fra forordning nr. 3820/85 (regelmressig personbefordring med en operationsradius eller pa derunder), hvilket kan have betydning for passagersikkerheden. Kommissionens tjenestegrene har raet henvendelser fra UITP des Transports Publics, som reprresenterer interesserne for de ansatte inden for bytransport, som har andre interesser end og ansatte ind en jcrnbanetransport sadan. Kommissionen vii vcd udarbcjdelscn af eventucllc forslag tage hensyn til deres betrenkeligheder. Internationale (Union som ve. 1- for Indre vandveje et Ca. 45. 000 stigende personer transport ad 40. er beskreftiget med indre vandveje, heraf 3 5. 000 ansatte og resten som sma selvstrendige med 1-3 fart0jer hver. I dag er der en mrerkbar og generel antal til tend ens smavirksomheder, hviJket skyldes de store virksomheders salg af fart0jer til de , ansatte. For sma selvstrendige med kun et fart0j, dvs. de fleste af dem, er fart0jet bade deres levebrnd og deres faste hjem. Dog er de selvstrendige, der sejler pa i dag underkastet regler for Rhinen, hvileperioder besretningens og navigationstid. samt sammensretning mcllcm Forbindelscn dissc foranstaltninger og arbcjdstid er, at fart0jets ejer er underkastet regJer om obligatorisk hviletid og navigationstid, for sa vidt som han er medtem af besretningen. 41. De to sider i F rellesudvalget for Indre Vandveje besluttede at indlede forhandlinger om en arbejdstidsaftaJe pa frellesskabsplan for denne sektor. Det af arbejdstagerne aftaleudkast fremlagte fulgte ret neje arbejdstidsdirektivets bestemmelser. Dog indeholdt det andre bestemmelser om den daglige hviletid, idet man i udkastet opererede med ti sammenhrengende timer mod elleve timer i hrnd Forhandlingcrne sammen i begyndelsen af 1995, <la arbejdsgiverne ikke kunne acceptere, at arbejdstidsprincippet skulle grelde for de sma selvstrendige. direktivet. -12. Udvidelsen af direktivet ti/ at omf atte ansatte i denne sektor skulle ikke vo/de uoverstigelige problemer. For selv om arbejdstidsdirektivets grundlr£ggende hestemmelse om daglige volde prohlemer, hvileperioder kan ahner direktivet dog mulighed. fiJr al fravige den pagwldende artikel hilde ved kollektive overenskomster og i ti(fadde, hvor arhejd1. ;tagere11 ska/ vwre vwk hjemmefrafor at arhejde. Kommissionen vii forel££gge Radel et for:·;lag i IYYN indeholdende hestemmelser, som er inspireret af Rhin-konventionen, og som vii gee/de for a/le medlemsstater. Lufttransport 43. Det sk0nnes, at der er ca. 375. 000 ansatte i luftfartsselskaberne i de 15 EU-lande. Ca. 20% af disse er besretningsmedlemmer, mens resten er - 11 - luH havnspcrsonalc, vcdligcholdclscs- og salgspcrsonalc hcrundcr er Det trrethed erkendt, nedvendigt med 44. tlyvetidsbegrrensninger, da det lrenge har vreret blandt at besretningsmedlemmerne kan medfore alvorlige prrestationsforringelser. Luftfart kombinerer en rrekke trrethedsfremmende faktorer, der ikke kendes i andre erhverv. Personatet skat bed0mme situationer, en god trreffe prrestation lange i arbejdsperioder, undertiden om natten og efter at have passeret mange tidszoner. Dette pcrsonale ma dcrfor hcskyttcs, ikke alene mod tr~cthcd i korte pcriodcr, men ogsa mod de muligc virkningcr ar tncthcd, dcr har akkumulcrct sig over lrengere tid. afg0relser og yde under stress har skat enigt om, grelde Frellesudvatgets vreret Frellesudvalget for Lufttransport 45. at er blevet arbejdstidsdirektivet for (ca. 80% af alle lufthavnspersonatet videre ansatte ). drnftetser pa fokuseret arbejdstidsdirektivets anvendelsen flybesretningerne. pnnc1pper Drnflelserne er blevet forstyrret af uenighed om den indbyrdes forbindelse mcllem frellesudvalgets drnftelser og de (Joint luftfartsmyndigheders fi'elles Aviation Authorities) drntlclscr om begrrensning af flyvetiden for fly- og kabinepersonale. af pa omfatte Aftalen om at lade det generelle 46. direktiv lufthavmper. wmalet udgar et w. esentligt fremskridt. Med hen. syn ti! flypersonale er det eneste vcesentlige problem, en udvidelse qf direktivet rejser, eventuelt hestemmelserne om hviletid ox pauser. Men prohlemet vwre uoverstigeligt i hetragtning <4 direklivets skulle ikke undtagelsesmuligheder. Kommissi<me11 supplement overvejer ogsd som Iii eventuelle aklioner med generelle hen,yn ti! heskyttelsen qf arhejd,·tageres sikkerhed og sundhed mod skader som folge af arhejd,·tiden en rwkke. \pecUikke forslag om en ensarlel ordning Iii hegrwn. ming q/jlyvetideme t!l hemyn Iii flyvesikkerhede11. 4 7. Antallet af s0folk beskreftiget pa skibe, der sejler under en medlemsstats flag, sk0nnes8 at ligge pa ca. 162. 000 i alt. Af disse er ca. 129. 000 (80%) den pagreldende statsborgere medlemsstat, ikke 3 3. 000 kommer men statsborgere hovedsagelig fra tredjelande. og der, er bcgnensning 48. Det er almindeligt med lange arbejdstider pa havet. Men det har hidtil at gennemfore en vreret vanskeligt systematisk af arbcjdstidernc pfr grund af konkurrencen fra skibc, der scjlcr under trcdjelandes flag. Beskreftigelsesnedgangen i den EU registrerede - med over 3 0% mellem 1985 og 1995 - har faktisk vreret kilde for bade stor bekymring rederierne og s0folkene i de senere ar. Derfor, og fordi der er tale om et globalt erhverv, har det ligget frellesudvalget pa sinde at opna enighed i de internationale organisationer, forend man begynder at behandle interne frellesskabssp0rgsmal. flade til Den Internationale 49. S0fartsorganisation blev man i 1995 enig om at vedtage den reviderede konvention om uddannelsc, godkendelse og vagttjeneste (STCW- standardcr for :; TccnEcon: Study on the nrnritimc professions in the European Union - 12 - sa for vidt t imcr. angar konventionen) mindstekravene med hensyn til vagters hvileperioder. Her er der fastsat mindste daglige hvileperioder pa ti timer i d0gnet. Hvileperioden kan h0jst opdeles i to dele, i mindst seks heraf en, dcr varcr sammcnha:ngcndc er Der cndvidcrc fastsat ugcntligc hvilcpcriodcr pa mindst 70 timer. Kommissioncn har til forclagt Radct ct oniciclt amdring om minimumsuddannclsesniveauet for s0fartserhvervet. Dette forslag afspejler i STCW-konventionen bestemmelserne til med af 1995 vagter pa mindstehvileperioder drekket og i maskinrummet. Det rendrede direktiv behandles i EF's lovgivende organer, og Radet vedtog den 18. juni I 997 en frelJes holdning. af dircktiv 94/S8/EF hensyn forslag tiden for for for lagt Den timer og 77 var parter. Internationale 50. Arbejdstagerorganisation (ILO) vedtog i oktober 1996 en ny konvention (nr. 180) indcn skibsfart. om arhejdstidcr for vcdtagclscn ar forud Stratcgicn ar konvcnlion nr. 180 arbejdsmarkedets lfolgc konventionen skal s0farende om bord pa skibe have enten en maksimal arbejdstid ( 14 timer i d0gnet og 72 timer om ugen) ell er en minimumshviletid (ti i ugen). om d0gnet Konferencen besluttede sig ligeledes for en mekanisme, der ville g0re det muligt at i konvention nr. 180 over for fart0jer, der er registreret i tredjelande, men som gennem sejler i havnestatskontrollen. har da arb~jdsmarkcdets parter understrcget, at at: at stralcgicn allic-cngcr mcdlcmsstatcrnc rat ificcrcr konventionen. De 1 princippet blevet emge om, at dcr er specifikt behov EU-farvande, Siden bestemmelserne handhreve endvidcrc timer for et er i til hurtigt regulering af frellesskabsinstrument arbejdstiden s0fartssektoren. Kommissionen vii, som den tidligere har et an fort, direktivforslag. Dette vii tage hensyn til bestemmelsernc I LO-konvention nr. visse til og 180 arbejdstidsdirektivet efter en nrermere drnftelse af detaljerne heri. fremsrette elementcr i detaljerede hither Der er gjort store fremskridt. 51. Kommissionen er glad for enigheden i fadlesudvalget og ser frem ti/ at modtage anhefalinger. udvalgets at tillige, Kommissionen I LO medlemsstaterne vii ratificere konvention at mind. tekrav med hemyn ti/ arhejd\·tid el/er hiindhawes inlernalionalt. hviletid saledes 180, kan nr. lande Blandt karakter forskellige arbcjdstagcrc, modstandere af et arbejdstidsdirektiv for denne sektor pa grund af sektorens srerlige og de subsidiaritetsprincippet. nrevnte problemer er det store antal sclvsta. mdigc de 0konomiskc fi~lgcr for andclsfiskcrc og forskellene mellem havfiskerisektoren i de Europa. F agforeningerne har derimod erklreret, at der krreves en indsats for at beskytte fiskerne mod de lange arbejdstider, at det er un0dvendigt at udelukke denne sektor fra direktiv 93/104/EF, og at man kunne passende frem have undtagelser. har fremlagt detaljerede skriftlige forslag. Drnftelserne blev genoptaget tidligere i ar med henblik pa at na frem til en frelles holdning_ Fagforeningerne fundet til i Havfiskeri Hertil Ca. 270. 000 s0farende personer 52. er beskreftiget i havfiskerisektoren i EU medlemsstaterne9. kommer forholdsvis ta ikke-mobile, landbaserede arbejdstagere i havfiskerisektoren, hvis forbundet med er direkte arbejde landingen af fisk, og som ikke er omfattet af direktivet. Der er ogsa en hel del andre landbaserede arbejdstagere, som er tret knyttet til havfiskeriet, f. eks. havnearbejdere i og fiskeforarbejdningsindustrien, men de er alJerede omfattet af arbejdstidsdirektivets bestemmelser. arbejdere og dog hiiher, daglige Kommissionen 5. /. al arhejd\markedets parter nitr. fi'em ti/ en ftelles holdning. Men opniis der ikke fores/its der kan enighed, hestemme Iser sektor. \pec~fikke omfattende ugenllige hvileperioder for sofarende personale. /1,,ndvidere kan hestemme/serne om ferie med Ion og he/hred\vm·deri11xer for natarhejdere for tilstrcekkelig hvile og IC?ftet over antallet af arhejd\·timer pr. ar anvendes over for alt s@farende personale i sektoren. Samtlige arhejd\·tid. direklivets hestemmelser h@r gtelde a/le ikke-mohile arhejd\·tagere, eventuelt med mulighed for yderli!(ere undta!(elser. samt garantieme Begge sider i frellesudvalget for 53. denne sektor har meddelt Kommissionen deres respektive holdninger, som afviger meget fra hinanden. Arbejdsgiverne er Ci Antal fiskere (hel- og deltids) (alle Ell medlemsstater). Tallene er for 1993, undtagen tallene for Grrekenland ( 1990) og Irland ( 1991 ). Kildc: OECD, mcdlcmsstatcrnc Andre aktiviteter pa havet 5 5. Antallet af ansatte, der arbejder pa havet, skifter med arstiderne. Det er rimeligt at sk0nne, at ca. 45. 000 personer i alt er beskreftiget med 11 and re aktiviteter pa havet" i EU. Af disse er de fleste - 11 - beskreftiget med offshorearbejde, men ca. l 0. 000 er beskreftiget med forskelligt kontraktarbejde, herunder mretningsdykning. I h0jsresonen er godt 3. 000 beskreftiget med seismologiske unders0gelser i europreiske farvande. De vigtigste af de bcrnrte EU-lande er Det Forenede Kongerige (med godt halvdelen af EU-beskreftigelsen i denne sektor), Danmark, Nederlandene og Italien. er som sa godt 56. lfolge den af Kommissionen bestilte unders0gelse 10 al offshorearbejde i Nords0en baseret pa 12-timers-skift. Nogle af lederne og specialisterne arbejder det antal timer dagligt, som arbejdet krrever, i stedet for at overholde en fast arbejdstid. En typisk arbejdsperiode for offshorearbejde er to variere uger, men varigheden kan afhrengig af land og arbejdsgiver. I forbindelse meet kontraktarbejde i Det fastsrettes Kongerige F orenede varigheden af arbejdsperioden pa havet efter den tid, arbejdet forventes at tagc. Regnes der med indtil ca. fom ugers arbejde, er det sandsynligt, at det samme personale vii udfore hele opgaven. I Italien og Danmark, 57. lovgivning, ofte Nederlandene er der suppleret kollektive med overenskomster, som indeholder i hvert fald grundlreggende bestemmelser om arbejdstid eller minimumshvileperioder i forbindelse med arbejdsperioder pa ha vet. I Det F orenede Kongerige er der om ikke arbejdstid, men hver virksomhed skal udarbejde en "safety case" for hver vu rd ere enkelt arbejdsmilj0risiciene. Arbejdstiden skal installation lovgivning nogen srerlig og 1 '' Coshape Ltd: The Working Hours in 'Other Work at Sea' in the Context of Directive 93/104/EC, 1995 - 14 - ,. ,. , ,,. '•-·1 ~I indga save) i virksomhedens "safety case" som i dens risikovurdering. i antal i Danmark. athrenger overarbejdstimer 58. Ifolge Coshape-rapporten (fra 1995) er 6 til 16 timers overarbejde om ugen (ud over de tolv daglige arbejdstimer) ikke ualmindcligt I Nedcrlandcnc skal der tilfrclde af overarbcjdc pa havet ydes arbejdstagcrcn kompensercndc hvilcpcrioder, mens han endnu bcfindcr sig pa havct. I Det det Forenedc Kongcrige faktiske af virksomheden og arbejdets karakter. I de fleste tilfrelde er der sjreldent tale om st0rre malestok ved overarbejde rutineopgaver. er begrrenset til ca. fire timer om ugen, i tilfrelde dog over <let dobbelte visse heraf For ledende personale er 2-3 timers overarbejde om dagen almindeligt. I ved er Italien overarbejdets skifteholdsarbejde Coshapc- omfang meget unders0gclsen de cksistcrcndc skitlcholdsm0nstre syncs at vrere den mest hensigtsmressige made, kan hvorpa tilrettelregges, for rendringer er yderst begrrensede. pa havet og mulighederne varieret. konkluderer, arbejdstiden og Overarbejdet arbejdstiden at 59. I denne sektor er der ikke nogen dialog mellem arbejdsmarkedets parter pa EF-plan. Fagforeningerne 0nsker forhandlinger pa EF-plan eller, hvis <let ikke kan lade sig g0re, et srerligt direktiv. Arbejdsgiverorganisationerne har derimod vreret utilb0jelige til at deltage i en dialog med fagforeningerne, og de st0rste organisationer erklrerer ligefrem, at det har de ikke mandat til. De finder, at sektoren er tilpas reguleret, og at der ikke er behov for EF-lovgivning pa dette omrade. Arbejdsgiverne navnlig opsatte pa at opretholde 2 x 12 timer x er 14 dage-systemet og reglen om, at arbejdstiden beregnes pa arsbasis. sig bcfindcr i Tyskland, hvor den nalionalc arbcjdsti<lslovgivning allcrcdc finder anvcndclsc. J~t pii internationale OK eventuelt ti/lade forslag ma 60. n@dvendigvis fortsrettelse af sk~fteho/d\·. \ystemer haserel pa 2 sk!fl x 12 timer x 14 daKe OK taKe hemyn ti/ den. wesonprreKede karakter af arhejd\mtJnsteret i denne sektor ved at ti/lade en hereKf1inK af I )isse arhejd\·tiden arhejd\·taKeres arhejd\monstre liKner faktisk pa manKe milder de "mobile" tramportarhejderes, idet der i hegge tilfrelde er tale om at arhejde vwk f?jemmefra. Der. for h@r de hehand/e. \' pa samme made. /)et kan navnlig anfores, at der for llOKle af aktiviteterne kan indf(1res ordninKer svarende ti/ dem, der foreslii. \·for solra11. v)()rfsektoren. iirshasis. Lreger under videreuddannelse (videre-)uddannelse". Udelukkelsen henviser til "lreger 61. I under medlemsstaterne indgar der normalt to vigtige elementer i begrebet "lreger under uddannelse": de pagreldende person er har afsluttet deres grunduddannelse pa universitetet, og de forbereder sig til at tage en anerkendt lregeeksamen pa et h0jere niveau. Uddannelsesperiodens lrengde varierer fra land til land, og det er i visse medlemsstater ikke klart, hvornar denne afsluttes. Lreger, der "ikke er under uddannelse" er pr. af arbejdstidsdirektivet, som dog giver mulighed for at udvise fleksibilitet, jf. afsnit 8 ovenfor. uddannelsesperiode definition omfattet er Der sk0nsmressigt 62. over 270. 000 yngre hospitalslreger (mere eller til begrebet "lreger mindre svarende under (videre-)uddannelse") i EU som helhed. Men nresten ha1vdelen af dem srerlig an gar lreger Der er tilsyneladende et problem 63. for den vidt sa under beskreftigelsesstatus, videreuddannelse har. I visse lande har de en hverken selvstrendige, ansatte eller praktikanter. Men en nrermere unders0gelse synes at vise, at de lande betragtes som "ansatte" i arbejdsretlig forstand. langt de fleste status og er i der flere lande i modsretning natte- i den Lreger under videreuddannelse 64. har til andre grupper "tilkaldevagter". Den unders0gelse, dcr blcv udfort for Kommissionen i I 994 11 , viser, at "tilkaldevagter" behandlcs mcgct forskclligt i de forskelligc medlcmsstatcr lreger under forventes I videreuddannelse at arbejde mange timer om ugen og at have ekstremt lange uafbrudte arbejdsperioder, som opstar, nar ell er lregges weekendvagter oven typiske arbejdsuge. "Medmindre der er fastsat srerlige bestemmelser om reelle pauser eller andre begrrensninger i antallet af mange arbejdstimer, vagtordninger, under videreuddannelse rutinemressigt arbejder uden egentlige hvileperioder 32 timer i trrek, og i ekstreme tilfrelde 70 timer". I at den rapporten konkludcres det, ugentlige arb~jdstid for lreger under videreuddannelse varierer meget, men dog rutinemressigt overstiger 55 timer i mange lande. indebrerer en Jrege at 11 Coshapc Ltd: The Working Hours of Doctors in Training in the context of Directive 93/104/EC - 15 - en om sundheds- For ganske mange af lregerne 65. under videreuddannelse er der saledes tale og klar sikkerhedsrisiko. For sa vidt disse lreger lregefaglige i deltager procedurer og beslutninger, som bernrer patienterne, kan der ogsa vrere fare for disse patienters sikkerhed. direkte de for ordlyd 66. /:','pfJrgsmalet om "tilkaldevagter" for lreger under videreuddanne/se h@r l@ses pa nationalt plan. Men direktivets faktisk nuvrerende giver medlemsstaterne mulighed at de. finere arhejd\·tid restriktivt, selv om den ogsa tillader en hredere definition. I )er. \ynes saledes ikke at Va!re noKell praktisk juridisk vanske/ighed ved al lade 1<£ger under videreuddannelse vrere omfattet qf direktivet,. mm. Jo allerede g<£lder for andre ansatte 1<£Ker, OK samtidig g<£ldende undtagelser, saledes at medlemsstaterne far mulighed for at lose prohlemet med "ti/ka1devagter ''. Ved overvejelserne om, hvorledes direktivet kan udvides, ma der dog tages hensyn ti/ den potentielle indvirkning pa sundhechplejeydel\·erne og deres kvalitet. tilpasse de. ,. ) - 16 - ANDEN DEL: VALGMULJGHEDER Aktionskriterier F 0rend der fremsrettes forslag, 6 7. fastslas, hvilke kriterier de ma det skal bed0mmes foretrukne modeller sa vidt efter. For angar aktioner vedrnrende arbejdstagere, der ikke er omfattet arbejdstidsdirektivet, forekommer f0lgende kriterier at vrere passende: af 68. a) b) c) d) e) f) til hensyn fleksible sikkerhed eventue11e Den foreslaede aktion ma: sikre passende beskyttelse af arbejdstageres og sundhed mod skader som folge af arbejdstiden give virksomhederne mulighed for driftsmressige l0sninger tage beskreftigelsesmressige folger ikke palregge virksomhederne, navnlig de sma virksomheder, urimelige byrder og ma tage hensyn til de srerlige forhold, der g0r sig greldende inden for specifikke sektorer som f. eks. andelsfiskerisektoren, de store forske11e, der findes inden for havfiskeriet overholde subsidiaritetsprincippet og overholde proporti onalitetsprinci pp et. om ikke at tager hensyn Det ma ogsa sa vidt muligt sikres, 69. foranstaltning eller en truffen at en trreffe beslutning foranstaltninger til den europreiske konkurrenceevne og den offentlige sikkerhed og ikke forer til indre i det konkurrencefordrejninger marked konkurrerende transportformer. og mellem M ulige modeller er og aktivitctcr Gennemgangen i ferste del har 70. vist, at der er et problem, der skal l0ses, nemlig at dcr inden for alle udelukkede vissc scktorcr arbejdstagere, som ikke er beskyttet mod ikkc er lange arbejdstider, eller som sikret hviletid. Kommissionen ma, nar den har besluttet, hvilke mode11er, der skal benyttes for at Iese dette problem, sikre, at den valgte l0sning opfylder kriterierne i afsnit 68. tilstrrekkelig 7 I. Man kan overveje fire mader at gribe problemet an pa: en ikke-bindende model en rent sektorspecifik model en differentieret model en rent horisontal model. Valgmµligh_~d_l: En ikke-bindende model i en bestemt fra Radet. Dette 72. Her vii Kommissionen enten skulle fremkomme med en eller flere henstillinger eller foresla vedtagelse af henstillinger vii indebrere opretholdelse af de nuvrerende undtagelser fra direktivet, safremt dette sektor. er berettiget Hovedbudskabet vii vrere en tilskyndelse til medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at trreffe de foranstaltninger, der er nedvendige for at sikre, at alle arbejdstagere uanset deres status rar passende hvileperioder, og at de ikke har for lange arbejdsdage. Denne model har fleste af de taet fra de arbejdsgiverorganisationer, har kommenteret den under de uformelle h0ringer om hvidbogen. Blandt disse - organisationer er der ogsa nogle for navnlig reprresentanterne tilslutning som - 17 - • udvidelse af arbejdstidsdirektivets bestemmelser om fire ugers arlig fcric med l0n og sundhedsvurderinger for natarbejdere til at omfatte alle mobile arbejdstagere og arbejdstagere, der ud0ver "andre aktiviteter pa havet" ved at indfore en garanti for passende hvileperioder og et loft over antallet af arlige arbejdstimer~ indforelse af eller sektorspecifik lovgivning vedrnrende arbejdstid og hvileperioder for alle mobile arbejdstagere og arbejdstagere, der ud0ver "andre aktiviteter pa havet". rendring • Valgmulighed _ ___A: En mpdel rent horism1tal 75. En fjerde mulighed er at foresla en rent horisontal foranstaltning, som ikke bernrer de sektorspecifikke aspekter af arbejdstidsproblemet. Et sadant forslag kan indeholde folgende elementer: a) af tydeligg0relse direktiv 93/104/EF for at sikre, at alle bestemmelserne deri grelder for alle ikke-mobile arbejdstagere en grundlreggende mindstebes hensyn til kyttelse med f eks. garanti for arbejdstid, tilstrrekkelig hviletid og fire ugers arlig ferie med l0n for al1e er arb~jdstagerc, omfattet af dircktiv 9J/ I 04/EF. ikkc der otfshoreindustrien - der har argumenteret for en fortsat udelukkelse af deres sektor. Fagforeningerne var absolut imod denne ikke-bindende model. Valgmulighed 2: En rent sektorspecifik model de for bade Hidtil har man 73. 1 frellesudvalgene og i forbindelse med unders0gelserne navnlig s0gt - inspireret af arbejdstidsdirektivet - at finde frem til arbejdstidsordninger enkelte sektorer, der skaber en rimelig balance mellem beskyttelsen af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed, hensynet til den og otfentlige fleksibilitetskravet. nylig forekom det usandsynligt, at denne model i frellesudvalgene. Men der er nu sket fremskridt to sektorer: s0- og jernbanetransport. Det er denne model, Den Europreiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) gar ind for. sikkerhed lndtil i hvert fald inden for resultater ville fore for til Valgmulighed 3: En ditferentieret model b) i kan henhold reguleres foranstaltninger. Den tredje valgmulighed gar ud 7 4. pa at ditferentiere mellem de aktiviteter, der til arbejdstidsdirektivet, og dem, der krrever Dcttc specifikke indebrerer: • udvidelse af alle arbejdstidsdirektivets bestemmelser til at omfatte samtlige De ikke-mobile greldende undtagelser skat i sa fald tilpasses for at tage hensyn til behovet for kontinuitet i tjenesten og andre driftskrav 12~ arbejdstagere. :~· herunder f. eks. yngre lregers "tilkaldevagter" og havneaktivitetcr i havfiskerisektoren, som er dirckte forbundet med landingen af fangster - 18 - TREDJE DEL: VEJEN FREM Foreslaet fremgangsmade 76. tre konklusioner: Vurderingen i forste del forer tit i betragtning at: 77. Den forstc er, at dcr er et sikkerheds- og sundhcdsproblem, dcr ma l0ses at der er arbejdstagere i alle udelukkede sektorer, som mod sundhedsmressige og sikkerhedsmressige risici som folge af for lange arbejdstider. Det er endvidere ikke objektivt berettiget helt at udelukke nogen sektor. beskyttet ikke er Den anden konklusion er, at der 78. ikke er grund til at behandle "ikke mobile" arbejdstagere anderledes end andre arbejdstagere, der allerede er omfattet af direktivet. 79. Den tredje konklusion er, at for at sikre et mindstemal af sundheds- og b0r sikkerhedsbeskyttelse grundprincipperne i arbejdstidsdirektivet grelde alle arbejdstagere, og at der ikke er nogen begrundelse for helt at udelukke nogen sektor, forudsat at hensynet tit den og offentlige fleksibilitetskravene pa hensigtsmressig made. tilgodeses sikkerhed 80. Kommissionen mener fortsat, at aftaler mellem arbejdsmarkedets parter vii vrere den bedste l0sning. Sadanne aftaler kan implementeres enten efter de fremgangsmader og regler, der grelder ell er arbejdsmarkedsrelationer, for gennem EF-lovgivning. Kommissionen bemrerker dog, arbejdsmarkedets at parter i de sektorer, hvor der allerede er og indgaet s0transport ), gar ind for en l0sning ad lovgivningens vej. Gernbane- aftaler i Pa denne baggrund 81. er Kommissionens forel0bige holdning, at det mest praktiske vii vrere at srette lovgivningsprocessen jf. valgmulighed J. Denne model vii sikrc bcskyttclscn ar sundhed og sikkcrhed og samtidig va~re tilstr<ckkclig flcksibcl til at lagc opcrationcllc problcmer, som var den cgcntligc grund til udelukkelscn. hensyn gang, de til idet den 82. Derimod finder Kommissionen pa grundlag af sektorgennemgangen ikke, at den ikke-bindende model ( valgmulighed 1) er hensih>tsmressig, ikke sikrer, at arbejdsmilj0problemerne vii blive l0st for alle arbejdstagerne. Den rent model sektorspecifikke ( valgmulighed 2) vii gere det meget vanskeligt at opna en konsekvent eller ikke-mobile rimelig arb~jdstagere, mens den rent horisontale model ( valgmulighed 4) ikke yder den beskyttclse af sikkerhed og sundhed, som kncvcs af mobile arb~jdstagcrc. Desuden kan valgmulighed I eller 2 i sig selv feffc til konkurrencefordrejninger. behandling af passer Hvorledes 83. denne foreslaede fremgangsmade ( valgmulighed 3) med de kriterier, der er fastsat i and en <lei ovenfor? 84. F 0rst ma <let unders0ges, om arbejdstagernes sikkerhed og sundhed er tilstrrekkelig beskyttet mod skader som nrevnte af arbejdstiden. De folge pa valgmuligheder bygger arbejdstidsdirektivet, hvori der s0ges fastsat minimumstandarder. Arb~jdstidsdirektivet 8. 5. giver virksomhederne mulighed for at vccre tleksible (se afsnit 8 ovenfor). Eventuelle nye forslag b0r give mulighed for en - 19 - fleksibilitet. Arbejdsgivernes lignende synspunkter ma ogsa overvejes n0je for at sikre, at eventuelle nye forslag giver en tilstrrekkelig yderligere fleksibilitet. og ikke pavirke virksomheders beskreftigelsen. 86. Med hensyn til beskreftigelse er det meget vigtigt, at en aktion pa europreisk plan enten hjrelper med at skabe eller bevare arbejdspladser eller i skader <let mindste beskreftigelsessituationen de konkur- europreiske renceevne. Der ses megct forskclligt pa, hvorledes en nedsrettelse af arbejdstiden vii Disse behandles synspunkter forskellige nrermere i grnnbogen "Partnerskab -vejen arbejds til af fornyelse tilrettelreggelsen" 1 ~. Men arbejdstids direktivet lrengere arbejdstider end dem, der i praksis er greldende fleste medlemsstater. Endvidere er Kommissionen overbevist om, at det er af star betydning, at der fastsrettes for beskyttelsen af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed, hvis det indre marked skal fungere gnidningsl0st. minimum standard er allerede tillader i de ma argumenter Tilsvarende kan 87. bruges i sp0rgsmalet om de byrder, der palregges navnlig sma og mellemstore virksomheder. undga Man overdreven regulering og un0dvendige byrder. Men selv om arbejdstidsdirektivet er komplekst, er grundbestemmelserne deri som nrevnt i afsnit 6 meget enkle. Kompleksiteten skyldes nemlig isrer, at direktivet giver medlemsstaterne mulighed for at tage hensyn til srerlige forhold og nationale traditioner. fleksibelt og er Med hensyn til overholdelsen af 88. subsidiaritetsprincippet finder Kommis sionen nu st0tte i EF-Domstolens dom i den sag, Det Forenede Kongerige havde anlagt med pastand om annullation af arbejdstidsdirektivet. I denne dom 14 be mrerker Domstolen, at "nar forsl Nadel har. fimdet de/ nodvendixt at forhedre det nuvrerende niveau for heskyttelsen l~l arhejd\·taxeres sikkerhed OK sundhed ox at harmonisere forholdene pil dette 11de11 al de/ xiir ud over omriide, forhedrinxerne, fomdw. et/er optllielsen (~l de/le mlil xe1111em. /(1slsrettelse11 «l mit1d\·tekrav pa en fadlesskah. \pla11". Der er nemlig fra et subsidiaritetssynspunkt ingen objektiv forskel mellem de sektorer, der er udelukket fra arbejdstidsdirektivet, og de sektorer, der er omfattet. Det ma saledes rejses konkluderes, at der indsigelse mod under paberabelse af subsidiaritetsprincippet. lovgivning ikke kan aklio11 til en har Med hensyn propor- 89. tionalitetsprincippet Domstolen konsekvent fastholdt, at det for at fastsla, om frellesskabsbestemmelse overholder proportionalitetsprincippet, er n0dvendigt at fastsla, om de midler, der er fastsat deri, er velexnede ti/ at llli det fast. mite mal, og om de xar lamxere e11d det, der krreves for at na malet. Det ma derfor afg0res, om Frellesskabet i sit direktiv er gaet lrengere end n0dvendigt for at na malet, at beskytte arbejds tagernes sikkerhed og sundhed. Igen konkluderer EF-Domstolen i sagen om arbejdstidsdirektivet, at det ikke er til freldet. Da eventuelle forslag til direktiver i de udelukkede sektorer ikke vii ga lrengere bestemmelserne end 11 KOM(97) 128 14 Domstolcns dom af 12. november 1996 i sag C-84/94: Oct Forcncdc Kongcrigc mod Ritdct for Den Europa;iskc Union - 20 - arbejdstidsdirektivet, sionen, ogsa at princippet er overholdt. finder Kommis proportionalitets - 21 - KONKLUSION inden for hver enkelt sektor eller aktivitet. at af Pa sikre 90. disse baggrund betragtninger finder Kommissionen, at man ma ga pragmatisk til vrerks for pa EF-plan af sikkerheden og sundheden mod skader for som arbejdstagere inden for de sektorer og aktiviteter, der nu er udelukket fra arbej dstidsdirektivet. arbejdstiden beskyttelse f0lge af 91. Medmindre Kommissionen rendrer standpunkt som f0lge af de bemrerkninger, der fremkommer til denne tredje hvidbog, vii den vrelge den valgmulighed (se afsnit 62). lf0lge denne skal der sondres mellem de aktiviteter, der falder ind under arbejdstidsdirektivet, og srerlige der foranstaltninger. Dette indebrerer: krrever dem, • udvidelse ~f alle bestemmelserne i arbejdstidsdirektivet til at omfatte alle ikke-mobile De greldende undtagelser skal tilpasses, navnlig for at tage hensyn til behovet for kontinuitet i tjenesten og andre driftsmressige krav~ arbejdstagere. • udvidelse af arbejdstidsdirektivets bestemmelser om fire ugers arlig ferie med l0n og helbredsvurderinger for natarbejdere til at omfatte alle mobile arbejdstagere og arbejdstagere, der ud0ver "andre aktiviteter pa ha vet", garanti for passende hvileperioder og antal loft et arbejdstimer~ arlige over det • eller rendring af indf0relse sektorspecifik lovgivning vedrnrende arbejdstid og hvileperioder for mobile arbejdstagere og arbejdstagere, der ud0ver "andre aktiviteter pa ha vet", til for havfiskeri 92. Med sadanne hensyn sektorspecifikke foranstaltninger haber Kommissionen, at det vil vrere muligt at fortsrette arbejdet pa grundlag af en aftale mellem arbejdsmarkedets parter. til eventuelle specifikke Med hensyn foranstaltninger (hvis drnftelserne om en frelles politik ikke giver resultat) og and re aktiviteter pa havet vii Kommissionen gerne h0re, om arbejdsgiverne og i havfiskeri- og offshoresektoren kunne trenke sig ordninger for deres sektor, som for s0transportsektoren (se afsnit 47 - 51 ovenfor). fagforeningerne ordningerne svarer til der Kommissionen erklrerede i sin 93. meddelelse om anvendelse af aftalen om socialpolitik 15 falge den , at den vii h0ringsprocedure, i fastsat er forbindelse med alle meddelelsen, i foranstaltninger, der har vresentlige sociale konsekvenser, uanset hvilket rets Ia. r. Derfor sender grundlag forslaget Kommissionen til hvidbog denne arbejdsmarkedets parter med henblik pa en udtalelse. Kommissionen vii derefter naturligvis og arbejdstagerne, safremt den overvejer andre forslag. arbejdsgiverne h0re til den 0nsker Kommissionen ogsa 94. foreslaede bemrerkninger fremgangsmade fra andre modtagere af denne hvidbog. Eventuelle bemrerkninger skal send es (med angivelse af referencen V /D2 - WP) inden 31. oktober 1997 ti!: Europa-Kommissionen GDV/D2 1 s KOM(91) 600 - 22 - Rue de la Loi I Wetstraat 200 B - 1049 Bruxelles arbejdsmarkedets parter og de evrige modtagere af hvidbogen. Bemrerkninger kan tillige sendes 95. med e-mail til: dg5 -workingtime@bxl. dg5. cec. be 96. Kommissionen vii efter denne dato fastlregge sin endelige holdning de under beherig hensyntagen fra synspunkter, til fremkommer der Der er adgang til dctte dokument pa folgcndc adrcsse: internet http://europa. eu. int/ Welcome. Policies. Employment ;md Social Polici1. -s. hvorfr11 dcr 1. •H. 'l link Iii Ol>V. -21- Vejtransport J ernbanetransport Indre vandveje Lufttransport Smransport Havfiskeri Andre aktiviteter pa havet Lreger under videreuddannelse I alt NB: BI LAG 3 500 000 17 18 965 000 l'J 45 000 20 375 000 21 160 000 22 270 000 23 45 000 24 270 000 25 5 630 000 Disse tal er omtrentlige. I sektorgennemgangen, afsnit 29-66, · findes yderligere forklaringer. 1 16 Aile EU-lande ' Ekskl. arbejdstagere beskccfliget med firmatransport, som ikke er udclukket fra arbejdslidsdirektivet 111 Kilde: Road Transport in the European Union: Aspects of the Organization and Enforcement of Working and Driving Time Regulations, 1995 1 '' Kilde: Main statistical results for UIC Member Railways, 1995 :'tJ Kilde: GDVII-sk0n, 1996 /l Flight International World Airline Directory, tal for 1996 n. Kilde: TecnEcon: Study on the maritime professions in the European Union. 19% 2 -5 Antal fiskere (hel- og deltids)(alle EU-landc). Tallcne er for 1993, undtagcn for Gnckcnland ( 1990) og Irland (1991). Kilde: OECD, medlemsstaterne 24Kilde: Coshape Ltd: The Working Hours in 'Other Work at Sea' in the Context of Directive 93/104/EC, 1995 "c_ Kilde: Den faste arbejdsgruppe bestaende af yngre lreger pa europreiske hospitaler, 1996 - 24 - ISSN 0254-1459 KOM(97) 334 endelig udg. DOKUMENTER DA 04 os 06 Katalognummer CB-C0-97-401-DA-C ISBN 92-78-23323-4 Kontoret for De Europreiske Frellesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1358/97 af 15. juli 1997 om fastsættelse af eksportrestitutionerne inden for fjerkrækødssektoren

eurovoc_concepts:
export
export refund
poultrymeat