eurovoc_concepts:
EU relations
Lithuania
accession to the European Union
economic situation
political situation

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 15. 07. 1997 KOM(97)2007 lopull. Komission lausunto Liettuan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi Sisältö A. JOHDANTO a) Esipuhe Jäsenyyshakemus Lausunnon taustaa Lausunnon sisältö b) Euroopan unionin ja Liettuan suhteet Historiallinen j a geopoliittinen tausta Liettuan kanta Euroopan unioniin Sopimussuhteet Liittymistä valmisteleva strategia Kauppasuhteet Yleisarvio B. JÄSENYYDEN ARVIOINTIPERUSTEET 1. Poliittiset arviointiperusteet 1. 1 Demokratia ja laillisuusperiaate Parlamentin ja lainsäädäntövallan rakenne Parlamentin toiminta Toimeenpanovallan rakenne Toimeenpanovallan toiminta - 2- Tuomiovallan rakenne Tuomiovallan toiminta 1. 2 Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet Vähemmistöjen oikeudet ja suojelu 1. 3 Yleisarvio 2. Taloudelliset arviointiperusteet 2. 1 Taloudellinen tilanne Tausta Vapauttaminen Vakauttaminen Rakennemuutos Rahoitusala Taloudellinen ja sosiaalinen kehitys 2. 2 Talous jäsenyyden näkökulmasta Johdanto Toimiva markkinatalous Edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista Näkymät ja tärkeimmät tavoitteet 2. 3 Yleisarvio -3 3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet 3. 1 Rajattomat sisämarkkinat Neljä vapautta Yleinen toimintaympäristö Tavaroiden vapaa liikkuvuus Pääomien vapaa liikkuvuus Palveluiden vapaa liikkuvuus Henkilöiden vapaa liikkuvuus Yleisarvio Kilpailu 3. 2 Innovaatiot Tietoyhteiskunta Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso Tutkimus ja teknologinen kehittäminen Televiestintä Audiovisuaalinen ala 3. 3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset Talous- ja rahaliitto Verotus Tilastot 3. 4 Politiikat eri aloilla Teollisuus Maatalous Kalastus Energia Liikenne Pienet ja keskisuuret yritykset 3. 5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset Aluepolitiikka ja koheesio 3. 6 Elämänlaatu ja ympäristö Ympäristö Kuluttajansuoja 3. 7 Oikeus- ja sisäasiat 3. 8 Ulkosuhteisiin liittyvä politiikka Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet Kehitysyhteistyö Tulli Yhteinen uiko- ja turvallisuuspolitiikka 3. 9 Varainhoitoa koskevat kysymykset Varainhoidon valvonta Vaikutukset yhteisön talousarvioon -5 4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä 4. 1 Hallinnon rakenteet 4. 2 Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky 4. 3 Yleisarvio C. TIIVISTELMÄ JA PÄÄTELMÄT Liitteet Parlamentin kokoonpano Yhtenäismarkkinat: Valkoisessa kirjassa vahvistetut toimenpiteet Tilastotiedot A. JOHDANTO A) Esipuhe Jäsenyyshakemus Liettua jätti hakemuksensa Euroopan unionin jäsenyydestä 8 päivänä joulukuuta 1995, ja ministerineuvosto paatti 29 päivänä tammikuuta 1996 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan mukaisen menettelyn täytäntöönpanemisesta; tässä artiklassa määrätään komission kuulemisesta. Edellä sanotun huomioon ottaen komissio antaa lausunnon vastauksena Madridissa vuoden 1995 joulukuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esittämään pyyntöön antaa lausunto mahdollisimman nopeasti vuoden 1996 maaliskuussa alkaneen hallitusten välisen konferenssin päätyttyä vuoden 1997 kesäkuussa. tämän Lausunnon taustaa Liettuan jättämää jäsenyyshakemusta käsitellään samanaikaisesti yhdeksän muun assosioituneen maan hakemuksen kanssa. Liettuan liittyminen Euroopan unioniin on nähtävä osana historiallista kehitystä, jossa Keski- ja Itä-Euroopan maat pääsevät yli 40 vuotta kestäneestä maanosan kahtia jakautumisesta ja liittyvät unionin luomaan rauhan, vakauden ja hyvinvoinnin alueeseen. Kööpenhaminassa vuoden 1993 kesäkuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto seuraavat päätelmät: teki "Jäseniksi haluavista Keski-ja Itä-Euroopan assosioituneista maista tulee unionin jäseniä. Liittyminen tapahtuu heti, kun maa kykenee täyttämään jäsenyydestä koituvat velvoitteet täyttämällä taloudelliset ja poliittiset edellytykset. Jäsenyys edellyttää seuraavaa: - hakijamaassa on vakaat toimielimet, jotka takaavat kansanvallan, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun, - toimivan markkinatalouden olemassaolo ja kyky selviytyä kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa, - kyky vastata jäsenyyden mukanaan tuomiin velvoitteisiin, mukaan lukien poliittisen, talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen. Unionin kyky ottaa vastaan uusia jäseniä Euroopan yhdentymisen vauhdin pysyessä ennallaan on myös tärkeä seikka sekä unionin että hakijamaiden yhteisen edun kannalta. " Tässä julistuksessa esitettiin poliittiset ja taloudelliset arviointiperusteet Keski- ja Itä- Euroopan assosioituneiden maiden unioniin liittymistä koskevien hakemusten käsittelemiseksi. Madridissa vuoden 1995 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto viittasi liittymistä valmistelevan strategian yhteydessä tarpeeseen "luoda sellaiset edellytykset, jotka mahdollistavat hakijamaiden asteittaisen ja sopusointuisen integroitumisen erityisesti - markkinatalouden kehittämisen, - hakijamaiden hallinnollisten rakenteiden mukauttamisen, ja - vakaan taloudellisen ja valuuttapoliittisen ympäristön luomisen avulla. " Lausunnossaan komissio käsittelee Liettuan jättämää hakemusta erikseen, mutta samojen arviointiperusteiden mukaisesti kuin muitakin hakemuksia, joista se antaa lausunnon samanaikaisesti. Kyseinen menettelytapa noudattaa Madridissa kokoontuneen Eurooppa- neuvoston ilmaisemaa toivomusta hakijamaiden tasa-arvoisesta kohtelusta. lausuntojen Yksittäisten lisäksi komissio antaa neuvostolle erikseen "Agenda 2000" -tiedonantonsa yhteydessä yleisarvioinnin liittymistä koskevista hakemuksista ja suositukset unionin onnistunutta laajentumista koskevaksi strategiaksi. Samanaikaisesti komissio antaa arvioinnin laajentumisen vaikutuksista unionin politiikkaan. Lausunnon sisältö Lausunnon rakenteessa otetaan huomioon Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa- neuvoston tekemät päätelmät. Siinä: - kuvataan Liettuan ja unionin tähänastisia suhteita erityisesti assosiaatiosopimuksen puitteissa, - eritellään tilanne Eurooppa-neuvoston esittämien poliittisten edellytysten osalta (demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeudet, vähemmistöjen suojelu), - arvioidaan Liettuan tilannetta ja taloudellisten edellytysten osalta tulevaisuuden näkymiä Eurooppa-neuvoston selviytyä (markkinatalous, kyky esittämien kilpailupaineesta), '- käsitellään kysymystä Liettuan kyvystä omaksua jäsenyyden mukanaan tuomat velvoitteet, toisin sanoen unionin säännöstö sellaisena kuin se on ilmaistu Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa sekä johdettu oikeus ja unionin politiikat, ja - arvioidaan lopuksi yleisesti Liettuan tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä unionin jäsenyyttä koskevien edellytysten osalta ja annetaan liittymisneuvotteluja koskeva suositus. Arvioidessaan Liettuaa taloudellisilla perusteilla ja sen kykyä omaksua säännöstö komissio teki myös tulevaisuutta koskevan arvioinnin; komissio on pyrkinyt arvioimaan Liettuan kohtuudella odotettavissa olevan kehityksen tulevien vuosien aikana ennen sen liittymistä unioniin ottaen huomioon sen, että myös säännöstö kehittyy jatkuvasti. Tämän vuoksi ja ennakoimatta liittymisen varsinaista ajankohtaa lausunto käsittää noin viiden vuoden keskipitkän aikavälin. Lausuntoa valmistellessaan komissio on saanut runsaasti tietoa Liettuan tilanteesta Liettuan viranomaisilta sekä hyödyntänyt monia muita tietolähteitä, mukaan lukien jäsenvaltiot ja useat kansainväliset järjestöt. b) Euroopan unionin ja Liettuan suhteet Historiallinen ja geopoliittinen tausta Liettua on Itämeren rannalla sijaitseva pieni valtio, joka on noin Irlannin kokoinen sekä väestömääränsä että pinta-alansa suhteen (3,7 miljoonaa asukasta ja 65 200 km2). Sen rajanaapureita ovat Venäjä (Kaliningrad), Puola, Valko-Venäjä ja Latvia. Liettua on valtiona ollut olemassa vuodesta 1009. Liettuan kuningaskunta perustettiin vuonna 1251. Keskiajalla kauppayhteydet Itämeren rannikon pohjoissaksalaisiin, preussilaisiin ja liivinmaalaisiin kaupunkeihin edistivät Liettuan talouden kehittymistä ja vahvistivat maan siteitä muuhun Eurooppaan. Vuonna 1569 muodostettiin Liettuan ja Puolan liitto, joka hajosi vuonna 1795, kun Venäjä valloitti koko Liettuan alueen. Venäjä hallitsi Liettuaa yli vuosisadan ajan. Liettua julistautui itsenäiseksi 16. helmikuuta 1918, ja taisteli sekä Saksan että Neuvostoliiton joukkoja vastaan vakiinnuttaakseen itsenäisyytensä. Maailmansotien välisenä aikana Liettua oli itsenäinen valtio, joka oli pitkälle integroitunut maailmantalouden järjestelmiin. Liettua pakotettiin liittymään Neuvostoliittoon vuonna 1940, ja vuosina 1941—1944 se oli Saksan miehittämä. Neuvostoliitto sai alueen takaisin valtaansa vuonna 1944, vaikka useimmat länsivaltiot eivät tätä tunnustaneetkaan. Koska Liettuan infrastruktuuri oli verrattain hyvä ja työvoima ammattitaitoista, sinne perustettiin neuvostoajalla suuria teollisuuslaitoksia. Omien luonnonvarojen puutteesta huolimatta energia-ala, erityisesti ydinvoima-ala, kehittyi. Muita tärkeitä aloja olivat maatalous ja elintarviketuotanto. Vuonna 1989 kommunistipuolueen oli kansan painostuksesta suostuttava monipuolue- vaaleihin, jotka voitti Sâjudis-kansanrintama. Korkein neuvosto julisti itsenäisyyden palautetuksi 11. maaliskuuta. Neuvostojoukkojen kanssa vuonna 1990 käytyjen useiden väkivaltaisten yhteenottojen jälkeen yli 90 prosenttia väestöstä puolsi itsenäisyyttä vuoden 1991 helmikuussa järjestetyssä kansanäänestyksessä. Neuvostoliitto tunnusti Liettuan itsenäisyyden vuoden 1991 syyskuussa, ja viimeiset Venäjän joukot poistuivat maasta vuonna 1992. Liettuan kanta Euroopan unioniin takaisin itsenäisyytensä vuonna 1990 Liettua on aktiivisesti pyrkinyt Saatuaan vahvistamaan poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia siteitä Euroopan unioniin ja perustanut turvallisuutensa ja vakautensa transatlanttisiin turvallisuusrakenteisiin. Liettua haki EU:n jäsenyyttä 8. joulukuuta 1995. Vuoden 1996 kesäkuussa Liettuan parlamentti ratifioi perustuslain 47. artiklan muutoksen, jonka ansiosta ulkomaalaiset voivat nyt omistaa maata kaupallisiin tarkoituksiin. EU:n diplomaattikunnalle 19. huhtikuuta 1997 pitämässään puheessa Liettuan presidentti Algirdas Brazauskas korosti Liettuan vakaata tahtoa liittyä Euroopan yhdentymis kehitykseen: "Rooman sopimuksen aloitteentekijät onnistuivat voittamaan toisen maailmansodan seuraukset ainoastaan läntisessä Euroopassa. Nyt meillä on mahdollisuus voittaa myös kylmän sodan seuraukset paljon laajemmalla alueella. Liettua pyrkii demokratiaan, rauhaan ja hyvinvointiin — arvoihin, jotka meiltä laittomasti riistettiin useiksi vuosikymmeniksi. Liettua haluaa tulevaisuudessa olla osa yhdistyneiden, turvallisten ja hyvinvoivien Euroopan valtioiden perhettä. Euroopan unionin jakamaton täysjäsenyys on yksi ulkopolitiikkamme tärkeimmistä tavoitteista. Uskomme, että uusien jäsenten ottaminen unioniin olisi ensimmäinen askel kohti toisen maailmansodan sekä Euroopan jakaneen kylmän sodan yhden merkittävimmän seurauksen poistamista. Näin nähtäisiin, miten pitkälle Eurooppa on todellisuudessa edennyt yhdistymisessään ja miten vallitseva on aidosti länsimaisen kulttuurin arvoihin perustuva ajattelu vastakohtana puhtaalle pragmatismille. " että eikä 2000-luvun Euroopan pyyteettömyydestä. Kööpenhaminassa kyse hyvin, "Tiedämme hyväntekeväisyydestä kokoontunut Eurooppa-neuvosto teki aivan oikein määritellessään selkeät perusteet, joiden mukaan liittymiseen kutakin valtiota arvioidaan. Vaikka voisimmekin irrottautua unioniin liittyvistä ongelmista, nämä vaatimukset ovat tärkeitä, koska niiden avulla voimme arvioida itseämme ja mahdollisuuksiamme tulevaisuudessa. " luomisessa ole ei Sopimussuhteet Euroopan yhteisön ja Liettuan diplomaattisuhteet luotiin 27. elokuuta 1991. Kauppaa ja yhteistyötä koskeva sopimus allekirjoitettiin 11. toukokuuta 1992 ja se tuli voimaan vuonna 1993. Nykyisten sopimussuhteiden perustana on vapaakauppasopimus, joka allekirjoitettiin 18. heinäkuuta 1994 ja tuli voimaan 1. tammikuuta 1995. Sopimuksen tavoitteena on vapauttaa EU:n ja Liettuan kauppa enintään kuuden vuoden siirtymäkauden aikana toispuolisuuteen perustuen. Eräisiin aloihin (lähinä tekstiiliala, maatalous ja kalastus) sovelletaan erityismääräyksiä. Sopimukseen sisältyy myös maksuja, kilpailua ja lainsäädännön lähentämistä koskevia määräyksiä. Liettuan kanssa neuvoteltiin Eurooppa-sopimus vuoden 1995 alkupuolella, ja se allekirjoitettiin 12. kesäkuuta 1995. Liettua ratifioi sopimuksen 5. elokuuta 1996. Se tulee voimaan, kun kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet sen. Eurooppa-sopimus korvaa silloin kauppaa ja yhteistyötä koskevan sopimuksen sekä vapaakauppasopimuksen. Eurooppa-sopimuksesta tulee voimaan tullessaan Liettuan ja Euroopan unionin suhteiden oikeusperusta. Sen tavoitteena on luoda puitteet poliittiselle vuoropuhelulle, kehittää kauppaa ja sopimuspuolten taloudellisia suhteita, luoda perusta yhteisön tekniselle avulle ja rahoitusavulle sekä luoda asianmukaiset puitteet Liettuan asteittaiselle yhdentymiselle unioniin. Sopimuksella luotu institutionaalinen rakenne tarjoaa mekanismin täytäntöön panolle, hallinnoinnille ja valvonnalle suhteiden kaikilla osa-alueilla. Alakomiteat tason kysymyksiä. Ylemmistä virkamiehistä koostuvassa tarkastelevat assosiaatiokomiteassa keskustellaan perusteellisesti sopimukseen liittyvistä ongelmista, jotka pystytään usein ratkaisemaan. Ministeritason assosiaationeuvostossa tarkastellaan suhteiden yleistä tilaa, ja siinä on mahdollisuus tarkastella Liettuan edistymistä liittymis- valmisteluissa. teknisen 10 Yhdentymispolitiikkansa hallinnoimiseksi ja toteuttamiseksi Liettuan hallitus perusti vuonna 1996 Euroopan yhdentymistä käsittelevän hallituksen komitean, jonka puheen johtajana on pääministeri. Kaikkien yhdentymiseen liittyvien toimien yhteensovittaminen kuuluu ulkoasiainministeriön Euroopan yhdentymistä käsittelevälle osastolle. Vuonna ja valvomaan 1997 perustettiin uusi Eurooppa-asiain ministeriö lakiluonnosten yhteensopivuutta EY:n säädösten kanssa. Vuoden 1997 alussa perustettiin myös neuvotteluista ja Euroopan unioniin yhdentymisestä vastaava ministeriöiden välinen valtuuskunta, joka viimeistelee parhaillaan Euroopan yhdentymisen kansallista strategiaa tavoitteineen ja aikatauluineen. seuraamaan Liittymistä valmisteleva strategia Vapaakauppasopimuksen ja valkoisen kirjan täytäntöönpano Vapaakauppasopimus toimii täysin sovitun aikataulun mukaisesti. Valmisteltavana olevan lisäpöytäkirjan hyväksymistä odotettaessa on otettu käyttöön maataloustuotteita, jalostettuja maataloustuotteita, tekstiilejä ja kalataloustuotteita koskevia yksipuolisia toimenpiteitä sopimuksen mukauttamiseksi unionin laajenemiseen sekä Uruguayn kierroksen tuloksiin. Yrityksiä ja valtionapua koskevat määräykset ovat valmisteilla. Huhtikuun 1. päivänä 1997 tuli voimaan uusi alkuperäsääntöjä koskeva pöytäkirja, joka mahdollistaa Parhaillaan keskustellaan tekstiilien kauppaa koskevan ensimmäisen pöytäkirjan voimassaolon pidentämisestä; nyt sen on tarkoitus päättyä 31. joulukuuta 1997. Sopimukseen yhteisöstä peräisin oleviin maatalouden perustuotteisiin sovellettavan maatalouden maksuosan määrittelystä toisen pöytäkirjan mukaisesti päästiin vuoden 1997 maaliskuussa. yleiseurooppalaisen alkuperäsääntöjen kumulaation. Muita tärkeitä sopimukseen liittyviä keskustelunaiheita ovat lainsäädännön lähentäminen sekä liittymistä valmisteleva strategia, kansantalouden kehitys, Liettuan suhteet naapuri maihinsa, yhteisön ohjelmien avaaminen, tulliyhteistyö, sertifiointiin ja standardointiin liittyvät kysymykset, kolmannen pilarin alaan kuuluva yhteistyö sekä kauppaa koskevat työryhmät ovat kysymykset. Sekakomiteat, parlamentaarinen komitea ja tekniset kokoontuneet säännöllisesti. ja pantava toteuttamiseksi lainsäädäntöään sekä yksilöidään Komission vuonna 1995 julkaisemassa sisämarkkinoita koskevassa valkoisessa kirjassa esitetään säädökset, jotka unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden on saatettava osaksi täytäntöön voidakseen soveltaa yhteisön kansallista säännöstöä, välttämättömät sisämarkkinoiden edellytykset (I vaiheen toimenpiteet), joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota. Liettua pitää tätä työtä erittäin tärkeänä. Asianomaisiin ministeriöihin on perustettu kymmenen työryhmää hoitamaan valkoisen kirjan suositusten täytäntöönpanoa. Vuoden 1996 syyskuussa Liettuan parlamentti ratifioi lainsäädännön yhdenmukaistamista koskevan kansallisen ohjelman, jossa määrätään aikataulusta lainsäädännön yhdenmukaistamiselle vastaamaan EU. n säännöstöä. Ohjelma on osa lainsäädännön lähentämisen yleistä strategiaa, jonka tavoitteena on, että EY:n sisämarkkinoiden lainsäädäntö tulisi voimaan tapahtunut muun muassa pankki- ja vuoteen 2000 mennessä. Edistystä on jo vakuutustoiminnan sekä tullin, verotuksen, liikenteen, ympäristön ja kuluttajansuojan aloilla. EY:n ja Liettuan vapaakauppasopimus toimii hyvin. Ongelmat on pystytty ratkaisemaan sujuvasti ja rakentavasti. Yhteistyössä on eräillä aloilla edistytty jo sopimuksen - 1 1- vaatimuksia pidemmälle. Tämä on hyvä perusta Eurooppa-sopimuksessa edellytettävälle laajemmalle yhteistyölle ja täytäntöönpanolle. Suunnitelmallinen vuoropuhelu Liettua on osallistunut suunnitelmalliseen vuoropuheluun Cannesissa vuonna 1995 pidetystä Eurooppa-neuvoston kokouksesta alkaen. Liettua on osallistunut aktiivisesti niin poliittiseen vuoropuheluun kuin muihinkin sen osa-alueisiin. Phare EU:n tekninen apu ja rahoitusapu Liettualle alkoi vuonna 1991 Tacis-ohjelman yhteydessä, ja sitä on jatkettu Phare-ohjelmassa vuodesta 1992. Vuosina 1992—1996 Liettua sai Phare-ohjelmasta 179 miljoonaa ecua, ja vuoden 1997 osuus on 46 miljoonaa ecua. Tärkeimpiä toiminta-aloja ovat olleet oikeudellisen ja institutionaalisen rakenteen uudistaminen, infrastruktuurit, rakenneuudistukset ja yksityistäminen sekä kolmannen pilarin alaan kuuluvat kysymykset. Phare-ohjelmalla on edistetty erityisesti pk-yritysten kehittämistä sekä verotuksen j a tullialan uudistamista. Raja-alueyhteistyötä koskevan ohjelman yhteydessä on vuodesta 1994 alkaen myönnetty yli 15 miljoonaa ecua infrastruktuurin investointeihin sekä EU:n ja Valko-Venäjän rajahallintoa koskevaan hankkeeseen. Sopimusten teon ja maksusuoritusten suhteen Liettua on osoittautunut erittäin vastaanottokykyiseksi. Osallistuminen yhteisön ohjelmiin Liettua voi osallistua yhteisön ohjelmiin Eurooppa-sopimuksen tultua voimaan. Se on jo pyytänyt päästä osallistumaan Sokrates-, Leonardo-, Media-, Nuorten Eurooppa-, SAVE II-, Raphael-, Kaleidoskooppi-, LIFE-ja Ariane-ohjelmiin. Se on varannut vuoden 1998 talousarviostaan varoja voidakseen täyttää rahoitukseen liittyvät velvoitteet, joita osallistuminen edellyttää. Kauppasuhteet EU:n ja Liettuan kauppa on kehittynyt erittäin nopeasti. Vuosina 1992—1994 EU:n vienti kasvoi yli kolminkertaiseksi 724 miljoonaan ecuun. Samana aikana Liettuan vienti unioniin kasvoi 30 prosentilla 750 miljoonaan ecuun. EU:n tärkeimmät vientituotteet ovat koneet ja sähkölaitteet, maataloustuotteet ja tekstiilit. Liettua vie eniten mineraaleja, perustuotteita ja kemikaaleja. Entisen Neuvostoliiton ja EU:n osuudet Liettuan ulkomaankaupasta ovat nyt suunnilleen yhtä suuret. Liettuan, Latvian ja Viron välisen vapaakauppasopimuksen tultua voimaan teollisuus tuotteiden osalta vuoden 1996 tammikuussa ja maataloustuotteiden osalta vuonna 1997 näiden kolmen maan välisen kaupan odotetaan lisääntyvän huomattavasti. Puolan kanssa käytävä kauppa on lisääntynyt voimakkaasti sen jälkeen, kun Liettua ja Puola allekirjoittivat ystävyys- ja yhteistyösopimuksen sekä vapaakauppasopimuksen vuonna (CEFTA) 1996. Liettua liittynee myös Keski-Euroopan vapaakauppasopimukseen vuonna 1997. 12 Yleisarvio Suhteet Euroopan unioniin ovat kehittyneet hyvin sen jälkeen, kun Liettua sai takaisin itsenäisyytensä. Kaupan vapauttamisessa vuoteen 2000 mennessä vapaakauppa sopimuksen mukaisesti ei ole odotettavissa viivästyksiä. Vapaakauppasopimuksen yhteydessä käsitellyt kysymykset on ratkaistu tehokkaasti. Yhteistyö lisääntyy edelleen, kun Liettuan kanssa tehty Eurooppa-sopimus tulee voimaan. 13- B. JÄSENYYDEN ARVIOINTIPERUSTEET 1. Poliittiset arviointiperusteet Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi joukon Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaiden liittymistä koskevia niin sanottuja poliittisia arviointiperusteita. Näiden mukaan hakijamaissa olisi oltava "vakaat toimielimet, joilla turvataan demokratia, laillisuusperiaate, ihmisoikeudet ja vähemmistöjen kunnioittaminen ja niiden suojelu". Euroopan yhteisöjen komissio on käyttänyt useita tietolähteitä tehdäkseen siltä pyydetyn poliittisia oloja koskevan arvioinnin. Näitä tietolähteitä ovat muun muassa Liettuan viranomaisten vastaukset komission huhtikuussa 1996 lähettämään kyselyyn, kahdenvälisten kokousten seuranta, jäsenvaltioiden suurlähetystöjen ja komission edustuston tekemät analyysit, kansainvälisten järjestöjen (erityisesti Euroopan neuvoston ja ETYJ:n) tekemät arvioinnit ja valtiosta riippumattomien järjestöjen kertomukset. Tässä analyysissä paneudutaan julkisen vallan rakenteen ja toiminnan pääasiallisiin tyydytä viralliseen piirteisiin sekä perusoikeuksien suojelujärjestelmiin. Siinä ei kuvaukseen, vaan pyritään demokratian toiminnan kuvaamiseen. ja oikeusvaltion todellisen tarkastella Tämä arviointi koskee tilannetta vuoden 1997 kesäkuussa. Siinä ei yksityiskohtaisesti muutoksia, tapahtua kommunistihallinnon jotka ovat voineet sortumisen jälkeen tai joita suunnitellaan tulevaisuutta varten, vaikka aikomus uudistaa jokin ala on useimmiten otettu huomioon. Hallinnon tilanteeseen, jota käsitellään tarkemmin 4 osastossa, viitataan ainoastaan lyhyesti. 1. 1 Demokratia ja laillisuusperiaate lokakuussa pidetyllä kansanäänestyksellä uuden Liettua hyväksyi vuoden 1992 perustuslain, jolla perustettiin parlamentaarinen demokratia. Liettuan toimielimet toimivat säännönmukaisesti; lainsäädäntövallan, toimeenpanovallan ja tuomiovallan käyttäjät ovat varoneet toimivaltansa ylittämistä ja toimineet yhteistyössä. Parlamentin ja lainsäädäntövallan rakenne Parlamentti koostuu yhdestä kamarista, nimeltään Seimas, joka muodostuu 141 jäsenestä. sekajärjestelmällä: 71 edustajaa valitaan Nämä valitaan neljäksi vuodeksi kaksivaiheisella yhden edustajan enemmistövaalilla ja loput 70 koko maata koskevalla suhteellisella vaalilla, joissa puolueiden on ylitettävä 5 prosentin äänikynnys tullakseen edustetuiksi (4 prosenttia ennen vuotta 1996). Säännöt, joilla vähemmistöjen edustus turvattiin eivät enää ole voimassa (ennen vuotta 1996 vähemmistöä edustavan vaaliluettelon tarvitsi saada vain 2 prosenttia äänistä). järjestämisestä kahden kolmasosan Seimas voi päättää ennenaikaisten vaalien enemmistöllä. Lisäksi tasavallan presidentti voi päättää parlamentin hajottamisesta, jos tämä ei anna luottamuslausetta uudelle hallitukselle tai jos hallitus pyytää sitä Seimasin - 1 4- kaataessa hallituksen. Parlamenttia ei voida hajottaa tasavallan presidentin toimikauden kuuden viimeisen kuukauden aikana eikä silloin, kun edellisistä ennenaikaisista vaaleista on kulunut vähemmän kuin kuusi kuukautta. jäsenet koskemattomuudesta. Opposition Parlamentin osallistuminen ilmenee erityisesti parlamentin tutkintavaliokuntien, joissa kaikki poliittiset ryhmät ovat edustettuina, perustamisessa. tunnustetaan. Tämä perinteisestä toimielinten toimintaan nauttivat Liettuassa on todellinen monipuoluejärjestelmä, kuten käy ilmi poliittisten ryhmien lukumäärästä (24 puoluetta asetti ehdokkaita viime parlamenttivaaleissa vuoden 1996 marraskuussa). Puolueet eivät saa rahoitusta valtion talousarviosta, mutta Seimas käsittelee parhaillaan tätä asiaa koskevaa lakiesitystä. Lainsäädäntövalta on Seimasilla, joka jakaa aloiteoikeuden tasavallan presidentin ja hallituksen kanssa; lisäksi 50 000 äänioikeutetun ryhmä voi esittää lakiehdotusta, jonka Seimasin on käsiteltävä. Hallituksella on säädösvalta ainoastaan lakien soveltamisen varmistamista varten. Tasavallan presidentillä on oikeus antaa tarvittavat lait ulkoisen hyökkäyksen tapahtuessa tai hätätilassa, ja hänen on esitettävä nämä lait Seimasin käsiteltäviksi tämän seuraavassa istunnossa. Kansanäänestys voidaan järjestää parlamentin tai 300 000 äänioikeutetun pyynnöstä "valtion ja kansan elämän kannalta tärkeimmistä kysymyksistä" (perustuslain 9 artikla). Tähän mennessä menettelyä on käytetty seitsemän kertaa. Parlamentin toiminta Vuosien 1992 ja 1996 vaalit olivat vapaat ja rehelliset, ja kummallakin kerralla valta vaihtui: ensimmäisellä kerralla demokraattisen työväenpuolueen hyväksi ja toisella konservatiivisen liiton hyväksi. Parlamentti toimii tyydyttävissä olosuhteissa: sen toimivaltaa kunnioitetaan ja oppositio osallistuu säännönmukaisesti sen toimintaan. Toimeenpanovallan rakenne Tasavallan presidentti valitaan suorilla yleisillä vaaleilla viiden vuoden toimikaudeksi, jonka voi uusia kerran. Jos presidentti hajottaa Seimasin, uusi parlamentti voi päättää ennenaikaisista presidentinvaaleista kahden kolmasosan enemmistöllä. Tasavallan presidentille kuuluu valtionpäämiehen perinteinen toimivalta. Hallitus vastaa toiminnastaan Seimasille. Se muodostuu pääministeristä ja ministereistä, jotka tasavallan presidentti nimittää saatuaan parlamentilta luottamuslauseen. Tasavallan presidentti voi myös erottaa ministerin tehtävistään pääministerin pyynnöstä. Yksittäiset ministerit vastaavat toiminnastaan parlamentille. Heidän rikosoikeudellista vastuutaan voidaan tutkia ainoastaan Seimasin suostumuksella tai tasavallan presidentin suostumuksella parlamentin istuntokauden ulkopuolella. Maan hallinnollinen järjestelmä perustuu keskushallinnon hajautettuihin tasoihin eli täytäntöön kymmeneen maakuntaan, tehtävänä on panna joiden viranomaisten - 15- keskushallinnon päätökset ja politiikat. Jokaisen maakunnan johdossa on hallituksen ja nimittämä maaherra. Maaherraa varakunnanjohtajien kokous. avustaa maakunnan kunnanjohtajien Liettuan paikallishallinnon ainoan tason muodostavat kunnat (56, josta 44 maalaiskuntaa ja 12 kaupunkia). Jokaista kuntaa johtavat suorilla yleisillä vaaleilla kolmeksi vuodeksi valittu kunnanvaltuusto ja kunnanjohtajan toimia valvoo hallituksen valitsema edustaja, joka toimii maakunnan tasolla mutta joka ei vastaa toiminnastaan maaherralle. tämän valitsema kunnanjohtaja. Valtuuston sekä Liettuan paikallishallinnoilla on erittäin laaja itsehallinto ja ne ovat taloudellisesti itsenäisiä. Vuonna 1995 Liettuassa otettiin käyttöön julkishallinnon henkilöstöä koskevat säännöt, joissa tehdään ero vallassa olevan hallituksen nimittämien virkamiesten (joiden työpaikka ei ole turvattu) ja vakituisiksi palkattujen virkamiesten välillä. Liettuassa on annettu lainsäädäntöä hallinnon avoimuudesta. Siviilihallinto valvoo armeijaa, salaista palvelua ja poliisivoimia. Poliisivoimien rakennetta on uudistettu, jotta se vastaisi paremmin poliisivoimien uusia tehtäviä (erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden torjunta). Toimeenpanovallan toiminta Toimeenpanovallan toiminta tapahtuu tyydyttävissä olosuhteissa. laaja toimivalta maakuntien paikallishallinnon Paikallishallinnot nauttivat tietyntasoisesta autonomiasta, vaikka keskushallinnolla tasolla. Vaikka näyttää olevan virkamiesten oikeuksista ja velvollisuuksista säädetään laissa, ne eivät ole vieläkään tasapainossa tällä hetkellä, kun oikeuksia on tosiasiallisesti lisätty, mutta velvollisuudet jolla valtion lähinnä muodollisia. Erityisesti puuttuu järjestelmä, ovat vieläkin toimihenkilöt saadaan vastuuseen, mikä vaikeuttaa korruption tehokasta torjumista. Seimasissa keskustellaan kuitenkin parhaillaan viranomaisten eettisestä säännöstöstä ja hallitus on ilmoittanut aikomuksensa perustaa valvontayksikköjä, joiden tehtäviin kuuluu viranomaisten toimista tehtyjen valitusten tutkiminen. Poliisivoimien uudistus aloitettiin vuoden 1997 alussa, ja sen tarkoitus on luoda niille ja kohdata uudet haasteet paremmat edellytykset hoitaa perinteisiä (järjestäytyneen rikollisuuden torjunta ja veronkannon valvonta). Tässä yhteydessä on myös otettu käyttöön poliisivoimien toiminnan arviointijärjestelmiä sekä menettelyjä, joilla poliisit voidaan saada vastuuseen toimistaan. tehtäviään Tuomiovaltani rakenne Liettuan oikeuslaitos on tilanteessa, jossa se voi korostaa riippumattomuuttaan. Toimeenpano- ja lainsäädäntövallan käyttäjillä on toki tärkeä rooli tuomareiden nimittämismenettelyssä (tasavallan presidentti nimittää muutoksenhakutuomioistuimien ja nimittää yksin piiri- ja paikallistason tuomarit parlamentin suostumuksella tuomarit tuomioistuimien presidentin suosituksesta). Tuomareista koostuva erityisvaliokunta esittää kuitenkin presidentille suosituksia kaikista tuomarikuntaa koskevista hallinnollisista toimista tuomarit, parlamentti nimittää korkeimman oikeuden - 1 6- (nimitykset, ylennykset, siirrot ja erottamiset). Tuomarit eivät saa osallistua puolueiden tai poliittisten järjestöjen toimintaan. Syyttäjälaitos on virallisen syyttäjän alaisuudessa; parlamentti nimittää ja erottaa virallisen syyttäjän, joka vastaa sille toiminnastaan. Syyttäjät vastaavat tuomioistuimille toiminnastaan oikeudellisten menettelyjen yhteydessä. Hallinnollisten toimien osalta perustuslakituomioistuimella on toimivalta tarkastaa tasavallan presidentin ja hallituksen antamien säädösten perustuslain mukaisuus, jos viidesosa parlamentin jäsenistä pyytää sitä. Liettuan viranomaiset valmistavat parhaillaan viranomaisten laittomia toimia ja hallinnollista menettelyä koskevaa säännöstöä, jonka avulla viranomaisten toimista voidaan valittaa tuomioistuimeen. Perustuslaissa säädetään kysymysten myös mahdollisuudesta käsittelemiseksi (111 artikla). erityistuomioistuimia kyseisten perustaa Liettuassa perustettiin vuoden 1994 maaliskuussa parlamentin oikeusasiamiesten virat (Seimas nimitti vuoden 1994 joulukuussa viisi niin sanottua valvojaa neljäksi vuodeksi). Oikeusasiamiehillä on toimivalta tutkia viranomaisten, armeijan ja paikallishallintojen toimista tehtyjä valituksia ja he voivat tutkimustensa perusteella kääntyä tuomioistuimen puoleen ja pyytää syytetyn virkamiehen erottamista. Oikeusasiamiehet eivät voi kuitenkaan käsitellä tuomiovaltaa koskevia valituksia. tasavallan presidenttiä, hallitusta tai Vuonna 1993 perustettu perustuslakituomioistuin muodostuu yhdeksästä tuomarista, jotka nimitetään yhdeksän vuoden toimikaudeksi, jota ei voida uusia. Parlamentti nimittää tuomarit tasavallan presidentin, Seimasin puhemiehen ja korkeimman oikeuden presidentin ehdotuksesta (joista kukin ehdottaa kolmasosan tuomioistuimen jäsenistä). Perustuslakituomioistuin varmistaa lakien ja sopimusten perustuslain mukaisuuden. Tasavallan presidentti, hallitus, viidesosa parlamentin jäsenistä tai tuomioistuimet voivat kääntyä sen puoleen tässä asiassa. Perustuslakituomioistuin valvoo myös presidentin- ja parlamenttivaaleja, se määrittää presidentin kyvyttömyyden hoitaa virkaansa ja vastaa Seimasin aloitetuista julkisuuden virkasyytemenettelyistä. Perustuslakituomioistuimen päätökset ovat lopullisia lukuun ottamatta kansainvälisten sopimusten perustuslain mukaisuutta, missä Seimas voi kumota tuomioistuimen päätelmät (perustuslain 107 artiklan 3 alakohta). tai muita henkilöitä vastaan jäseniä Tuomiovallan toiminta Liettuan oikeuslaitoksen suurin ongelma on päätösten tekemisen kesto. Tämä tilanne johtuu ensisijaisesti pätevien tuomareiden puutteesta sekä vuonna 1995 toteutetusta oikeuslaitoksen uudistuksesta, joka johti neljän oikeusasteen järjestelmään. Tilanne on erityisen huono kaupallisia asioita käsittelevissä tuomioistuimissa, joissa ruuhkautuminen muodostaa erityisesti esteen konkursseista annetun lain soveltamiselle. Syyttäjälaitos näyttää olevan ylityöllistetty myös sen vuoksi, että sen toimivaltaa ei ole tarkoin määritelty. Tämä myötävaikuttaa erityisesti turvaamistoimenpiteenä suoritettujen vangitsemisten (katso jäljempänä), pitkittymiseen. osaltaan menettelyjen, 17 1. 2 Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu Liettuassa on otettu käyttöön kansallisia säännöksiä ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen varmistamiseksi. Samassa tarkoituksessa sovelletaan tiettyjä Euroopan joista kansainvälisiä ihmisoikeusyleissopimus ja sen tärkeimmät lisäpöytäkirjat. Kyseinen kokonaisuus muodostaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan mukaisesti osan yhteisön säännöstöä: kaikkien Euroopan unioniin liittymistä haluavien valtioiden on ratifioitava kyseiset tekstit ennen liittymistä. yleissopimuksia, tärkeimpiä ovat Liettua on ollut Euroopan neuvoston jäsen vuoden 1993 toukokuusta, se on ratifioinut Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen ja suurimman osan sen lisäpöytäkirjoista vuoden 1995 kesäkuussa (lukuun ottamatta kuolemantuomiota koskevaa pöytäkirjaa n:o 6). Liettua myöntää yksityishenkilöille mahdollisuuden asioita Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen käsiteltäväksi jos he katsovat, että heidän kyseisen yleissopimuksen mukaisia oikeuksiaan on loukattu. saattaa yleissopimuksista Liettua on Muista tärkeimmistä ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien suojelemisesta tehdyistä vastaisen yleissopimuksen ja vähemmistöjä koskevan puiteyleissopimuksen, mutta se ei ole vielä ratifioinut niitä. Liettua ei ole myöskään allekirjoittanut Euroopan sosiaalista peruskirjaa. Se on kuitenkin ratifioinut Yhdistyneiden Kansakuntien tärkeimmät ihmisoikeuksia koskevat yleissopimukset. allekirjoittanut kidutuksen Perustuslain 138 artiklassa säädetään, että Seimasin ratifioimat kansainväliset sopimukset ovat erottamaton osa Liettuan sisäistä oikeutta. Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet tunnustetaan Liettuan perustuslaissa jokaisen henkilön oikeus oikeusturvaan. Oikeuslaitoksen hitaus ja valtion toimihenkilöiden sekä poliisien vastuuseen saattamista koskevien menettelyjen puute muodostavat kuitenkin vakavia esteitä tämän oikeuden soveltamiselle. Juristien puute on lisäksi este jokaisen henkilön oikeudelle oikeudelliseen avustajaan (perustuslain 31 artikla). Liettua ei ole poistanut kuolemanrangaistusta, joka on pantu viimeksi täytäntöön vuonna 1995. Tasavallan presidentti päätti sen jälkeen sen soveltamisen keskeyttämisestä, ja Seimasille äskettäin esitetty rikoslakia koskeva luonnos ei sisällä kuolemanrangaistusta. Yleinen mielipide kuolemanrangaistuksen poistamishankkeita. voimakkaasti kuitenkin vastustaa joutumatta pidätetyksi mielivaltaisesti on rajoittamalla Oikeus olla pidättämisen kesto 72:een tuntiin, minkä jälkeen pidätetty on joko syytettävä tai vapautettava. Pidätysaikaa voidaan kuitenkin jatkaa kahteen kuukauteen, jos henkilön epäillään syyllistyneen "lain vakavaan rikkomiseen". Tässä tapauksessa pidätetty on tuotava pidätysajanjakson määrittämiseksi. Nämä säännökset, joiden poikkeavuuden myös Liettuan viranomaiset tunnustavat, ovat väliaikaisia, eikä niitä pitäisi enää soveltaa 30 päivän kesäkuuta 1997 jälkeen. tunnin kuluessa pidättämisestä tuomarin eteen 48 toteutettu Vaalioikeudet on turvattu kaikille yli 18- vuotiaille kansalaisille. Yhdistymis-ja kokoontumisvapaus on myös turvattu perustuslaissapa niitä voi harjoittaa ilman vaikeuksia. Liettuassa on tällä hetkellä yli 300 aktiivista yhdistystä, joihin voittoa tuottamattomina järjestöinä ei sovelleta yritysveroa. tosiasiallinen sananvapaus Liettuassa on ja suuri määrä sekä painettuja että audiovisuaalisia tiedotusvälineitä (yksi julkinen ja neljä yksityistä televisiokanavaa sekä useita alueellisia kanavia). Vuonna 1996 annetulla lailla varmistetaan tiedotusvälineiden ja toimittajien riippumattomuus julkisesta vallasta. Kyseisellä lailla perustetut kolme valvontaelintä, tehtäviin kuuluu alan sääntely, koostuvat suurelta osin ammattikunnan edustajista. Lisäksi perustettiin oikeusasiamiehen virka sellaisten ja muita kunnian kysymysten tiedotusvälineiden toimintaa kyseenalaistavia valituksia. Laissa sallitaan myös julkisuuden henkilöiden yksityiselämää koskevien tietojen välittäminen, jos nämä tiedot ovat luonteeltaan sellaisia, jotka voivat vaikuttaa väestön tilanteeseen. loukkaamista tutkimiseksi, koskevat joiden jotka Omistusoikeus on nykyisin turvattu; pakkolunastusta voidaan käyttää ainoastaan yleisen edun nimissä ja silloinkin siitä on suoritettava oikeudenmukainen korvaus etukäteen. Liettuan parlamentti muutti vuoden 1996 kesäkuussa perustuslain 47 artiklan, jotta Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja G-24 -ryhmän valtioiden kansalaisille sallittaisiin mahdollisuus omistaa maata. Parlamentti hyväksyi äskettäin lain, jossa säädetään sellaisille henkilöille tarkoitetusta korvausjärjestelmästä, joiden omaisuus joutui natsien ryöstämäksi toisessa maailmansodassa tai kommunistisen hallinnon takavarikoimaksi. Tasavallan presidentti pyysi äskettäin Seimasilta kyseisen tekstin uudelleenkäsittelyä, erityisesti oikeuksien tietyn palautettavan omaisuuden nykyisten haltijoiden turvaamiseksi. Lopuksi kiinteistörekisteri ei ole vielä valmistunut, mistä johtuu tietty tietämättömyys joillakin alueilla sijaitsevien maaomistusten tilanteesta. Yksityiselämän kunnioittaminen turvataan yleisesti siten, että koti etsintöihin, postin tarkkailuun ja puhelinkuunteluun tarvitaan oikeuslaitoksen tai tuomarin ennakkolta antama lupa. On kuitenkin huomattu, että kyseisiä toimenpiteitä toteutetaan yhä useammin ilman lupaa järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan yhteydessä. Asiasta olisi annettava asianmukainen oikeusperusta, jotta nämä toimet toteutettaisiin tyydyttävän laillisesti ja tehokkaasti. Turvapaikanhakijoiden osalta Liettua ratifioi vuoden 1997 tammikuussa vuonna 1951 tehdyn pakolaisia koskevan Geneven yleissopimuksen, minkä johdosta on voitu aloittaa kyseisiin henkilöihin sovellettavasta järjestelmästä ja menettelyistä vuonna 1995 annetun lain soveltaminen. Ensimmäisten uuden järjestelmän mukaisten turvapaikkahakemusten käsittely alkoi vuoden 1997 toukokuussa. Turvapaikanhakijoiden majoitus- ja hoito- olosuhteet ovat nykyisin tyydyttäviä. Vankiloissa vallitsee huolestuttavampi tilanne. Vankeinhoito-järjestelmän, jonka uudistus pitäisi alkaa vuonna 1997, nykytilanne estää Liettuaa ratifioimasta kidutuksen ja epäinhimillisen tehtyä eurooppalaista yleissopimusta. Tämä uudistus merkitsee ensisijaisesti rangaistusten soveltamista koskevan säännöstön ja vankiloita koskevan lain antaminen sekä uusien vankeinhoitolaitosten avaaminen (kahta laitosta suunnitellaan avattavaksi tänä vuonna). tai halventavan kohtelun rangaistuksen estämisestä tai 19 Liettuassa ei ole annettu lainsäädäntöä lapsipornografian tai -prostituution sekä lapsiin rankaisemiseksi asianmukaisesti. Asiaan kohdistuvan seksuaalisen hyväksikäytön erikoistuneet valtiosta riippumattomat järjestöt ovat kuitenkin aloittaneet hallituksen tuella toiminnan pahoinpideltyjen lasten suojelemiseksi. Lopuksi olisi muistettava Liettuan viranomaisiin kohdistunut arvostelu näiden toimista sellaisia natseihin kuuluneita liettualaisia sotarikollisia kohtaan, jotka asuvat edelleen maassa (ks. Alexandras Lileikisin tapaus). Vilnan viranomaiset eivät ole myöskään pitäneet lupaustaan mitätöidä rehabilitointitoimenpiteet, jotka Neuvostoliitto toteutti laittomasti rikoksista ihmiskuntaa vastaan epäiltyjen osalta. Virallinen syyttäjä on kuitenkin saattanut äskettäin korkeimman oikeuden käsiteltäväksi tapauksen, joka koskee 20:tä kyseisistä toimenpiteistä hyötynyttä henkilöä. Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet Oikeudesta vähimmäistoimeentuloon ja sosiaaliturvaan säädetään perustuslaissa. Ammatillinen järjestäytymisvapaus tunnustetaan. Järjestäytymisen monimuotoisuus on turvattuja yhdistyksiä on noin 80. Järjestäytymisaste on sen sijaan suhteellisen matala. Lakko-oikeus on turvattu, lukuun ottamatta väestölle välttämättömistä palveluista vastaavia virkamiehiä. Laissa säädetty menettely tämän oikeuden harjoittamiseksi on niin monimutkainen, että ainoastaan pieni osa lakoista on toteutettu laissa säädettyjen edellytysten mukaisesti. Liettuassa turvataan myös opetuksen ja uskonnon vapaus. Poliisin on kuitenkin suojeltava juutalaisyhteisön uskonnon harjoituspaikkoja ottaen huomioon Kaunasin, Vilnan ja Klaipedan juutalaishautausmaihin kohdistunut satunnainen ilkivalta. Väbemmjstöjep oikeudet ja suojelu Vähemmistöt muodostavat lähes 20 prosenttia Liettuan väestöstä; kaksi tärkeintä ryhmää ovat puolalaiset (9 prosenttia) ja venäläiset (8 prosenttia). Vähemmistöjen suojelu voidaan turvata erilaisilla kansainvälisillä standardeilla. Liettua ei ole ratifioinut Euroopan neuvoston vähemmistöjä koskevaa puiteyleissopimusta. Euroopan neuvoston suositus N:o 1201 ei ole oikeudellisesti sitova. kuuluvien tunnustetaan perustuslaissa vähemmistöihin henkilöiden Liettuan henkilökohtaiset oikeudet (kieli, kulttuuri, perinteet), mutta siinä ei tunnusteta kollektiivisia oikeuksia, joiden avulla voisi tunnustaa, että kyseiset henkilöt muodostavat poliittisesti järjestäytyneitä yhteisöjä. Vähemmistöjen edustuksesta parlamentissa ei ole annettu erityissääntöjä: puolalaisvähemmistöä edustava puolue sai yhden paikan vuoden 1996 marraskuussa sen ylitettyä 5 prosentin äänikynnyksen, ja viisi vähemmistöihin kuuluvaa edustajaa valittiin eri puolueiden listoilta (kolme konservatiivia, yksi työväenpuolueeseen kuuluva ja yksi sosiaalidemokraatti). Vähemmistöillä on kuitenkin oikeus hoitaa omia kulttuuri- ja koulutusasioita ja kansallisten vähemmistöjen ja alueellisten ongelmien osasto seuraa kyseisiä asioita hallituksessa. Liettuan vähemmistöjen tilanne on yleisesti ottaen tyydyttävä. Kansalaisuudesta vuonna 1991 annetun lain osuus tähän oli merkittävä, koska sillä myönnettiin kansalaisuus - 2 0- kaikille Liettuan alueella asuville ilman alkuperään, maassa vietettyihin vuosiin tai kielen hallintaan liittyviä rajoituksia. Näin ollen tällä hetkellä yli 90 prosenttia vähemmistöihin kuuluvista on Liettuan kansalaisia. Vähemmistöihin kuuluvat voivat käyttää omaa kieltä asioidessaan viranomaisten kanssa sellaisilla alueilla, joilla asianomainen vähemmistö muodostaa huomattavan osan väestöstä; kyseisillä alueilla käytetään myös kaksikielisiä opasteita. Oikeudessa ei ole sen sijaan mahdollista käyttää vähemmistökieliä muuten kuin tulkin välityksellä. Julkinen valta tukee vähemmistökieliä ja -kulttuureja. Hallitus myöntää avustuksia vähemmistöjen oppilaitoksille ja se on ottanut käyttöön niitä koskevan pitkän aikavälin tukiohjelman. Näin ollen 14,6 prosenttia koululaisista suorittaa opintonsa kouluissa, jollakin vähemmistökielellä. Korkeakouluihin pyrkiville joissa opetus vähemmistöjen edustajille on perustettu heitä suosivia kiintiöitä. Vähemmistöillä on myös useita tiedotusvälineitä omalla kielellä, ja valtion televisiokanavat esittävät myös eri kansallisille ryhmille tarkoitettuja ohjelmia. tapahtuu Vähemmistöiltä tulleet valitukset ovat melkein yksinomaan puolalaisten esittämiä; nämä arvostelevat riittämättömiä pääsymahdollisuuksia erityisesti valtion korkeihin virkoihin, puolan kielen käytölle asetettuja esteitä ja Vilnan alueen hallinnollisten piirien uusjakoa, jonka väitetään johtaneen puolalaisvähemmistön aseman heikkenemiseen. Nämä yksittäiset ongelmat eivät kuitenkaan kyseenalaista myönteistä kokonaistilannetta. 1. 3 Yleisarvio Liettuan poliittiset toimielimet toimivat säännönmukaisesti ja vakaissa olosuhteissa. Ne noudattavat toimivaltojensa rajoja ja toimivat yhteistyössä. Vuosien 1992 ja 1996 vaalit olivat vapaat ja rehelliset, ja kummallakin kerralla valta vaihtui säännönmukaisissa toimintaan. tavanomaiseen olosuhteissa. Oppositio osallistuu Ponnisteluja oikeusjärjestelmän torjunnan tehostamiseksi on jatkettava. toiminnan parantamiseksi ja korruption toimielinten tapaan Perusoikeuksien kunnioittamisessa ei esiinny vakavia ongelmia. Liettua on ominaisuuksiltaan demokraattinen valtio, jolla on laillisuusperiaatteen, turvaavat vakaat ihmisoikeudet toimielimet. ja vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun 2. Taloudelliset arviointiperusteet ja näkymiä taloudellisia oloja Liettuan tarkastellessaan komissio on pitänyt lähtökohtanaan erityisesti Kööpenhaminassa vuoden 1993 kesäkuussa kokoontuneen todettiin, että Euroopan unionin jäsenyys Eurooppa-neuvoston päätelmiä, joissa edellyttää ja kykyä selviytyä unionissa vallitsevista toimivaa markkinataloutta kilpailutekijöistä ja markkinavoimista. 21 Tässä lausunnon osassa esitetään ensin tiivis katsaus talouden tilanteesta ja taustasta ja tarkastellaan tämän jälkeen toisaalta Liettuan edistymistä talouden rakennemuutoksen keskeisillä aloilla (hinta- ja kauppajärjestelmän vapauttaminen, talouden vakauttaminen, rakennemuutos, rahoitusalan uudistukset) ja toisaalta maan taloudellista ja sosiaalista kehitystä. Lopuksi annetaan yleisarvio Liettuan tilanteesta suhteessa Eurooppa-neuvoston esittämiin arviointiperusteisiin ja painopisteistä. jatkouudistusten mahdollisuuksista ja selvitys 2. 1 Taloudellinen tilanne Tausta Liettuan väkiluku on 3,7 miljoonaa ja sen bruttokansantuote (BKT) on 14 miljardia ecua (ostovoimapariteetilla ilmaistuna). Sen asukasmäärä on noin prosentti Euroopan unionin asukasmäärästä, mutta sen talous vastaa kooltaan ainoastaan 0,2 prosenttia. Asukasta kohti laskettu BKT on noin 24 prosenttia unionin keskiarvosta. Keskimääräinen kuukausipalkka on noin 140 ecua. Liettua on hakenut WTO:n jäsenyyttä. Edistyminen talouden rakennemuutoksessa Maailmansotien välisenä aikana Liettua oli itsenäinen valtio ja pitkälti yhdentynyt maailmantalouteen. Maa liitettiin vuonna 1940 väkisin Neuvostoliittoon, minkä seurauksena siellä otettiin käyttöön keskusjohtoinen suunnitelmatalous. Suhteellisen hyvän infrastruktuurin ja ammattitaitoisen työvoiman ansiosta Liettuaan kehittyi melko laajaa ja pitkälle kehittynyttä teollisuutta. Luonnonvarojen puutteesta huolimatta energiasektorin kehittämistä korostettiin erityisesti; se saavutti riittävän kapasiteetin energiatarpeen tyydyttämiseksi suurimmassa osassa Neuvostoliiton Baltian aluetta. Muita perinteisesti tärkeitä aloja olivat maatalous ja erityisesti elintarviketeollisuus. Liettuan suuret yritykset olivat voimakkaasti riippuvaisia muista Neuvostoliiton alueista sekä raaka-aineiden ja energian hankinnan kannalta että valmiiden tuotteiden myynnin kannalta. Sen teollisuus sai merkittävää epäsuoraa tukea tänä aikana, koska se pystyi keskitetysti määrättyjen hintojen ansiosta tuomaan tuotantohyödykkeitä reilusti alle maailmanmarkkinahintojen, minkä edun se menetti itsenäistyttyään. Vaikka Liettua aloitti taloudellisen muutoksen jo Neuvostoliiton perestroikan aikaan, sen itsenäistyminen vasta vuonna 1991 viivästytti perusteellisten uudistusten aloittamista. Se, että itsenäisen valtion hallintoelinten ja lainsäädännöllisen kehyksen perustaminen oli aloitettava siirtymistä markkinatalouteen. Laajat vapauttamis- ja yksityistämisohjelmat aloitettiin kuitenkin välittömästi jälkeen, vaikkakin yksityistäminen kesti alun perin suunniteltua paljon pitempään. Talouden uudelleensuuntaaminen aiheutti aluksi jyrkimmän Itä- ja Keski-Euroopassa havaitun tuotannon vähenemisen samalla kun itsenäistymisen huomattavasti vaikeuttanut entisestään tyhjästä, on 22 inflaatio äkillisesti kiihtyi. Talouden alamäki pysähtyi vasta, kun uusi kansallinen valuutta oli otettu käyttöön ja valuuttakomitea perustettu vuosina 1993* 1994. Ennen itsenäistymistä yksityistä sektoria ei ollut käytännössä olemassa. Teollisuus muodostui suurista valtion yrityksistä ja maatalous oli kokonaan kollektivoitu. Kuponkeihin perustuvan yksityistämisohjelma aloitettiin vuonna 1991 ja siinä onnistuttiin yksityistämään sekä merkittävä maataloussektori että kaikki pienet ja keskisuuret yritykset suhteellisen nopeasti. Suuremmissa teollisuuslaitoksissa valtio säilytti kuitenkin merkittäviä osuuksia, ja keskeisillä aloilla (esimerkiksi sähkö, rautatiet, televiestintä, öljynjalostus) lainkaan yksityisomistusta. Viranomaiset ilmoittavat ei-valtiollisen sektorin osuudeksi 65 prosenttia BKT:sta, mutta tähän lukuun sisältyy useita yrityksiä, joissa valtiolla on merkittävä osuus. Toinen yksityistämisen vaihe alkoi vuonna 1996 ja se perustuu erilaisiin järjestelmiin rahalla maksu mukaan lukien. Vaikka tuloksia on vielä liian varhaista arvioida, yksityistäminen on yksi uuden hallituksen politiikan periaatteista, ja hallitus on aloittanut menettelyt luopuakseen useista edellä mainituista keskeisistä yrityksistä. ei sallittu Ulkomaiset suorat sijoitukset Ulkomaisten suorien sijoitusten määrä on ollut pieni; vuotuinen määrä on ollut noin prosentti BKT:sta (lähde EBRD). Tämä on johtunut useista tekijöistä, joita ovat muun muassa kansantalouden epävakaisuus ja rahalla maksettavilla kaupoilla toteutettavan yksityistämisen ja muiden rakenteellisten uudistusten hidas vauhti. Viimeaikaiset poliittiset muutokset selvästi tulevaisuudessa. voisivat parantaa jäljempänä) tilannetta (ks. Talouden rakenne Maatalous on aina ollut merkittävällä sijalla Liettuassa. Tuotanto on kuitenkin pudonnut viime vuosina jyrkästi, 27,7 prosentista bruttoarvonhsästä vuonna 1990 noin yhdeksään prosenttiin vuonna 1995. Nopea yksityistäminen yhdessä maanomistusoikeuksien palauttamisen kanssa on johtanut pitkälti aggregoituneeseen omistusrakenteeseen, mikä on alentanut tuottavuutta. Viranomaiset suojelevat alan kannattavuutta merkittävillä tuotannon väheneminen ei ole näkynyt vastaavana tuilla. Tämän seurauksena työllisyyden vähenemisenä, työllistää edelleen yli 20 prosenttia ja maatalous työvoimasta. Jotta ala pystyisi osallistumaan kansainväliseen kilpailuun, tarvitaan vielä merkittävää rakenneuudistusta, jolla on todennäköisesti suuri vaikutus työllisyyteen. Uusi hallitus on ryhtynyt toteuttamaan uudistustoimenpiteitä: tuotantotukia on vähennetty ja korvattu tulotuilla. Teollisuus on edelleen tärkeä talouden sektori, vaikkakin sen osuus bruttoarvonhsästä väheni 32,8 prosentista vuonna 1990 29 prosenttiin vuonna 1995. Sen työllistävä vaikutus on yli viidennes koko toimialat ovat elintarviketeollisuus (19,4 prosenttia), vaikka (30 prosenttia) jälkimmäinen on menettänyt merkitystään, koska Venäjä ei enää käytä Liettuan jalostamoa. Suuret, energiavaltaiset teollisuusyritykset ovat joutuneet tilanteeseen, jossa niiden tuotantohyödykkeiden hinnat ovat nousseet jyrkästi, kun Venäjä on alkanut veloittaa maailmanmarkkinahintoja raaka-aineista ja energiasta samalla, kun kyseiset yritykset ovat menettäneet suurimman osan perinteisistä vientimarkkinoistaan. Alan suuntautuneesta Neuvostoliiton siirtymä työvoimasta. Tärkeimmät ja öljynjalostus energiavaltaisesta, markkinoille - 2 3- tuotantorakenteesta korkeampilaatuiseen, länsimarkkinoille suuntautuvaan ja paremmin maan luontaisia edellytyksiä vastaavaan tuotantoon on vielä kesken. Neuvostovallan aikaan palvelusektori oli alikehittynyt. Tämän vuoksi palvelusektorin tuottavuus on pienentynyt vähemmän kuin maatalouden ja teollisuuden, ja sen osuus bruttoarvonhsästä lähes kaksinkertaistui viidessä vuodessa 55 prosenttiin vuonna 1995. Verojärjestelmän uudistus ja pienten yksityisyritysten nopea aiheuttaneet tilastoimisessa epävirallinen sektori on kasvanut huomattavaksi. ja verohallinnolle verojen tilastovirastolle kaiken suuria vaikeuksia kantamisessa. Tämän taloudellisen lisääntyminen ovat toiminnan seurauksena Talouden rakenteen tärkeimmät tunnusluvut (kaikki tiedot koskevat vuotta 1996, ellei muuta ilmoiteta) Väestö miljoonaa BKT asukasta kohti % EU-15:n keskiarvosta PPS-ecua(1995) % (1995) Maatalouden osuus: bruttoarvonhsästä työllisyydestä % (1995) % (1995) Ulkomainen bruttovelka/BKT % Tavaroiden ja palveluiden % (1995) Ulkom. suorat sijoitukset (kanta)* miljardia ecua ecua/asukas * USS muunnettuna 1996 lopussa kurssilla 1 ecu = 1,2 USD Lähteet: Komissio, kansalliset lähteet. EBRD, IMF 3,7 4 100 24 9 23,7 15,6 52,4 0,23 65 Vapauttaminen Hintajärjestelmä Hinnat vapautettiin lähes kokonaan vuosina 1991 ja 1992. Rajoituksia on edelleen energian, asumisen ja joissakin joukkoliikenteen ja yleishyödyllisten palvelujen hinnoissa. Niiden tavaroiden ja palveluiden osuus, joiden hintoja säännellään, on noin kymmenen prosenttia kuluttajahintaindeksikorista. Kauppajärjestelmä 24 Liettuan kauppajärjestelmä on suhteellisen vapaa; kaikki muut kuin lariffirajoilukscl poistettiin vuosina 1991 ja 1992. Kauppapainotteinen keskimääräinen tariffi on hyvin alhainen, ainoastaan 4,3 prosenttia (1995) valtaosan tuotteista ollessa tullittomia. Kauppapolitiikassa on kuitenkin esiintynyt hieman perääntymistä vaikutusvaltaisten joidenkin eturyhmien maataloustuotteiden ilmoitettua hitaammin. Toisaalta yhteisö on hyväksynyt Liettuan pyynnön tekstiilien kaupan vapauttamisesta edelleen. tuonti tariffeja on alennettu alunperin painostuksesta. Viimeisen vuoden kahden aikana Liettualla on lisäksi voimassa olevat vapaakauppasopimukset EFT An, Latvian ja Viron sekä useimpien yksittäisten CEFTAn jäsenvaltioiden kanssa. Kun Liettua vielä liittyy WTO:hon, jonka jäseneksi se on hakenut, se täyttää kaikki muodolliset edellytykset CEFTAn jäseneksi pääsemiseksi. Valuuttakurssijärjestelmä Uuden kansallisen valuutan Iitin käyttönotto tapahtui vaiheittain. Ensin Venäjän rupla korvattiin talonalla vuoden 1992 lokakuussa, ja sen annettiin kellua vapaasti. Talona heikkeni aluksi jatkuvasti, mutta se vakiintui rahapolitiikan tiukentamisen jälkeen. Liti otettiin käyttöön vuoden 1993 kesäkuussa ja se sidottiin 1. huhtikuuta 1994 Yhdysvaltain dollariin perustettiin valuuttakomiteamekanismi valuuttakurssisidoksen uskottavuuden parantamiseksi (ks. (BoL) voi muuttaa kurssi sidonnaisuutta jäljempänä 6. 3). Liettuan keskuspankki tarvittaessa. Liti on vapaasti vaihdettavissa vaihtotaseen eikä pääomansiirroille ole juurikaan rajoituksia. Liettuassa asuvat ja ulkopuoliset voivat avata valuuttatilejä. Samanaikaisesti erien osalta dollarilta. kurssilla neljä litiä Keskuspankki ilmoitti hiljattain, että rahapoliittista kehystä ja valuuttakurssijärjestelmää muutetaan lähivuosina. Valuuttakomiteajärjestelmä poistettaisiin asteittain, mutta valuuttakurssi pysyisi aluksi samana. Vasta muutospolitiikan loppuvaiheessa, joka alkaisi vasta vuonna 1999, valuuttakurssin sidos dollariin muutettaisiin vähitellen sidokseksi euroon. Vakauttaminen Sisäiset tekjiät ja itsenäisyyden tuotantohyödykkeitä tuotantoa koskevien Siirtymä suunnitelmataloudesta markkinatalouteen ja vielä merkittävämpi muutos, suhteiden katkeaminen läheisten tuotannon Neuvostoliiton kanssa, aiheuttivat jyrkän teollisuuden ja maatalouden reaalisen johti vähenemisen bruttokansantuotteen pienenemiseen lähes 60 prosentilla vuoden 1990 ja 1993 lopun välillä. Talouden alamäki päättyi vuonna 1994, ja talouskasvu kiihtyi kolmeen prosenttiin vuonna 1995. Alustavat luvut osoittavat, että talouskasvun vauhti lisääntyi edelleen vuonna 1996 huolimatta vuoden 1995 joulukuun vakavan pankkikriisin seurauksista. Jos talouden rakenteellisia uudistuksia jatketaan, samanlaisten tai jopa korkeampien kasvulukujen ylläpitämisen pitäisi olla mahdollista tulevina vuosina. vuosina, mikä ensimmäisinä Inflaatio kohosi vuonna 1992 nopean hintojen vapauttamisen ja vaihtosuhteen häiriöiden takia sekä siksi, että valuuttaa pidettiin liian pitkään sidottuna nopeasti heikkenevään 25 vahvisti vaikutusta keskuspankin toimintavaraa Venäjän ruplaan. Vuoden 1993 puolivälissä tehtiin ensimmäinen merkittävä yritys inflaation pienentämiseksi luopumalla ruplasta ja ottamalla käyttöön uusi valuutta, liti. rajoittavan Tämän valuuttakomitean perustaminen vuoden tuloksena hyperinflaatio saatiin pysäytettyä. Kauden lopun inflaatio väheni rajusti, alle 50 prosenttiin vuoden 1994 lopussa ja sen jälkeen asteittain 13 prosenttiin vuoden 1996 lopussa. Inflaation väheneminen jatkui vuoden 1997 alkukuukausina. Tämän suuntauksen voidaan odottaa jatkuvan. Maltillisella palkkakehityksellä ja valuutan arvon reaalisella vahvistumisella, jotka pitävät tuontihinnat kurissa, on todennäköisesti ollut suuri vaikutus inflaation jyrkässä vähenemisessä. Kuitenkin energiatuotteiden suhteellisten hintojen odotettavissa olevat muutokset aiheuttavat jatkossakin jonkin verran inflaatiopaineita. 1994 huhtikuussa. Tämän suuresti Valuuttakomiteajärjestelmällä liti on sidottu dollariin, ja rahaperustaa on tuettava vähintään sataprosenttisesti kulta- ja valuuttavarannolla. Keskuspankki ei voi rahoittaa talousarvion vajetta, ja keskuspankin luotot pankkisektorille hätärahoittajana rajoittuvat rahaperustan täydelliseen takaamiseen tarvittavan valuuttavarannon osan ylimenevään osaan. Keskuspankki käytti tätä viimeistä keinoa talouden likviditeetin lisäämiseksi vuoden 1995 joulukuun pankkikriisin jälkeen, mikä selittää sen, miksi kriisin kielteinen vaikutus talouskasvuun jäi vähäiseksi, vaikka neljännes talouden talletuksista jäädytettiin selvitystilaan joutuneissa pankeissa. Talouden kehitys 1994 1995 1996 BKT:n kasvu Kuluttaj ahintainflaatio vuosikeskiarvo j oulukuusta j oulukuuhun % % Työttömyys vuoden lopussa % iLO. n määritelmä 1,0 3,0 3,6 72,2 45,1 39,6 35,7 24,6 13,1 4,5 7,3 6,2 Julkisen talouden rahoitusasema %/BKT -1,7 -1,8 -2,5 Vaihtotase Velka/vienti %/BKT -2,1 -10,3 -8,2 % 20,7 25,9 29,8 Ulkomaiset suorat sijoitukset maahan %/BKT 1,4 0. 9 1,0 Lähteet: Komissio, kansalliset lähteet, EBRD ilmoitti jokin aika sitten muutoksista Keskuspankki rahapolitiikan kehykseen. Ensimmäisessä vaiheessa keskuspankki alkaisi vaikuttaa likviditeettiin aktiivisemmalla väliintulolla valtion velkasitoumusmarkkinoilla säilyttäen samalla valuuttakomitean ja kiinteän valuuttakurssin yleiset periaatteet. Valuuttakomiteamekanismi poistettaisiin 26 vasta toisessa vaiheessa, mutta kurssisidonnaisuus säilyisi kolmanteen vaiheeseen asti, joka alkaisi vasta vuonna 1999. Huolimatta jyrkästi laskeneista verotuloista Liettua on onnistunut pitämään julkisen talouden alijäämän pienenä. Koska valuuttakomiteamekanismi ei anna rahoittaa julkisen talouden alijäämää keskuspankista, tulojen vähäisyys oli tasoitettava useissa yhteyksissä menojen lisäleikkauksilla. Valtion pankkien pääomarakenteen vahvistamisen ja odotettua alhaisempien verotulojen takia alijäämä kasvoi suunniteltua suuremmaksi; se oli 2,5 prosenttia vuonna 1996. Tämän vuoksi viranomaiset yrittävät parhaillaan laajentaa veropohjaa ja tehdä tarvittavia parannuksia veronkannossa ja verohallinnossa julkisen talouden alijäämän vähentämiseksi merkittävästi vuonna 1997. Ulkoiset tekijät Irtaannuttuaan Neuvostoliitosta, jonka osuus Liettuan viennistä oli 95 prosenttia, Liettua menetti lähes 70 prosenttia viennistään ensimmäisten kahden itsenäistymistä seuranneen vuoden aikana, mikä johti kauppavajeen nopeaan kasvuun kuuteen prosenttiin BKT:sta vuonna 1993. Ulkoinen tase alkoi parantua jälkeenpäin asteittain, koska reaalinen valuuttakurssi oli aliarvostettu valuuttakomitean käyttöönoton aikaan sekä talouden rakennemuutoksen ansiosta. Kauppataseen viimeaikaista kehitystä on vaikea arvioida, koska tilastointimenetelmissä on tapahtunut suuria muutoksia, jotka tekevät vertailut vuotta 1995 edeltäneisiin vuosiin mahdottomiksi. Käytettävissä olevat luvut osoittavat jyrkkää viennin ja tuonnin kasvua ja sen seurauksena vuoden 1996 kauppataseen hienoista parantumista suhteessa BKT:hen. Liettua on koonnut nopeasti valuuttavarannon pääasiassa julkisen ulkomaisen lainanoton ja vähemmässä määrin ulkomaisten suorien sijoitusten seurauksena. Pankkikriisin aiheuttama varannon pieneneminen, joka oli vuoden 1996 maaliskuussa 20 prosenttia, oli täysin korvattu elokuussa. Litiä tukee nyt 2,5 kuukauden tuontia vastaava varanto. Liettuan ulkomaanvelka on kasvanut merkittävästi vuodesta 1993, mutta se on edelleen pieni, noin 15 prosenttia BKT:sta vuoden 1996 lopussa. Suuri osa (noin 40 prosenttia) tähän mennessä saaduista luotoista käytettiin öljyn ja kaasun ostoon ja ainoastaan noin neljännes luotoista käytettiin investointihankkeiden rahoitukseen. Rakennemuutos Ulkomaankauppa Liettua on pieni avoin talous, jonka tavaroiden vienti oli vuonna 1996 yli 40 prosenttia BKT:sta. Liettua on onnistunut suhteellisen hyvin uudelleensuuntaamaan kauppaansa kohti Länsi-Eurooppaa. Entisen Neuvostoliiton alueella ja Euroopan unionilla on lähes yhtä suuri osuus maan ulkomaankaupasta. Liettua on kuitenkin edelleen teknisistä ja logistisista syistä vahvasti riippuvainen venäläisen öljyn tuonnista. liittynyt merkittävä muutos Kaupan maantieteelliseen uudelleensuuntaamiseen on viennin ja tuonnin sisällössä. Kun maataloustuotteiden, koneiden ja tekstiilien osuus on merkittävästi vähentynyt, kemikaalien, puun ja metallien vienti on lisääntynyt. Viennin uudelleensuuntaaminen on onnistunut viimeksi mainituilla aloilla ja tekstiilialalla. Nämä muutokset osoittavat selvästi aikaisemmin tärkeiden teollisuudenalojen vaikeudet päästä läntisille markkinoille. - - 2 7- Liettuan viranomaiset ovat kehittämässä viennin edistämiseksi toimenpiteitä ja laitoksia, joita ovat muun muassa vienninkehittämisvirasto, vientivakuutus- ja takuujärjestelmä sekä kaupallisten edustustojen avaaminen tärkeimmissä kauppakumppanimaissa. Työmarkkinat saakka. Tilastoitu Talouden raju supistuminen ei aiheuttanut aluksi tilastoidun työttömyyden nopeaa kasvua. Pienentyneen tuotannon vastapainoksi työnantajat turvautuivat lomautuksiin ja työajan lyhennyksiin irtisanomisten sijasta, joita rajoitettiin lainsäädännöllä vuoden 1992 lokakuuhun työttömyys alkoi kasvaa vasta vuoden 1994 jälkipuoliskolla ja se saavutti 8,3 prosentin huipun työikäisestä väestöstä vuoden 1996 alussa. Vuoden 1996 lopussa tilastoitu työttömyys väheni jälleen 6,2 prosenttiin. Ongelma on kuitenkin suhteettoman suuri joillakin maaseutualueilla, joilla työttömien osuus on yli 20 prosenttia. Kokonaistyöttömyys on pysynyt suhteellisen matalana verrattuna useisiin Keski- ja Itä-Euroopan siirtymätalouksiin, koska työmarkkinoiden käytettävissä olevan väestön määrä väheni merkittävästi 90 prosentista vuonna 1991 83 prosenttiin vuonna 1995. Vähimmäispalkka on nyt noin 86 ecua kuukaudessa, mikä on noin puolet keskipalkasta. Julkinen talous Liettuan verotusjärjestelmän uudistaminen pääasiassa yritysten liikevaihdon verotukseen perustuneen neuvostohallinnon verojärjestelmän jäljiltä markkinatalouteen sopivaksi verotusjärjestelmäksi on johtanut valtion tulojen selvään vähenemiseen: kun valtion tulot olivat lähes 44 prosenttia BKT:sta vuonna 1990, ne vähenivät 25 prosenttiin BKT:sta vuonna 1995. Liettuan verouudistuksessa on kuitenkin otettu käyttöön tärkeimmät välineet. Arvonlisävero otettiin käyttöön varhaisessa vaiheessa, ja verokanta nostettiin 18 prosenttiin vuonna 1994. Arvonlisäveroa, henkilökohtaista tuloveroa ja yritysvoittojen veroa pienentävät kuitenkin monet vähennykset ja verovapaudet. Verohallinnolta puuttuu lisäksi kokemusta nopeasti kehittyvän yksityissektorin verovelvoitteiden jäljittämisessä. Tämän vuoksi viranomaiset poistavat parhaillaan useita vapautuksia arvonlisäverosta ja nostavat joidenkin elintarvikkeiden ja polttoaineen verotusta. Lisäksi hallitus aikoo torjua veronkiertoa tulojen salakuljetusta ja vähenemissuuntauksen kääntämiseksi. julkishallinnon tehokkaammin Huolimatta tästä merkittävästä valtion tulojen vähenemisestä, alijäämä on jäänyt vähäiseksi kurinalaisen varojen käytön ansiosta, koska menoja on vähennetty aina kun tulot ovat olleet riittämättömät. Se, että valuuttakomiteajärjestelmä estää valtion talouden alijäämien rahoittamisen keskuspankista, pakottaa hallituksen myös toteuttamaan uskottavaa finanssipolitiikkaa pitämällä talousarvion lähes tasapainossa. Tämän vuoksi valtion menot vähenivät 40 prosentista BKT:sta vuonna 1990 noin 28 prosenttiin BKT:sta vuonna 1995. Valtion menojen rakenne on muuttunut huomattavasti. Yritysten tukia on vähennetty huomattavasti 14 prosentista BKT:sta vuonna 1990 peräti 1,3 prosenttiin vuonna 1995 (ja ne ohjataan lähinnä maatalouteen ja energiasektorille). Jälkimmäinen luku ei kuitenkaan osoita kaikkea valtion tukea, koska yrityksille on pankkijärjestelmän kertynyt rästiin. Lisäksi energiamaksuja vero- osa ja - 2 8- järjestämättömistä yritysluotoista tulee todennäköisesti valtion vastattavaksi pankkien tulevien pääomarakcntccn vahvistamisien tai tallettajille maksettavien korvausten kautta pankkien konkurssitilanteissa. Julkisissa monoissa ovat hallitsevalla sijalla palkat ja tulonsiirrot kotitalouksille lähinnä eläkkeinä. Yhdessä nämä kaksi menoluokkaa muodostavat lähes kaksi kolmasosaa kaikista valtion menoista. Huolimatta jatkuvasta menojen vähentämispaineesta julkiset investoinnit on pidetty noin kolmessa prosentissa BKT:sta. Julkisen infrastruktuurin nykyaikaistaminen saattaa kuitenkin edellyttää valtion pääomamenojen lisäämistä. Liettuaan on luotu sosiaaliturvajärjestelmä, joka perustuu henkilöiden tuloverotukseen. Työnantajat maksavat sosiaaliturvamaksuja 30 prosenttia palkoista ja työntekijät yhden prosentin. Sosiaaliturvajärjestelmän suurin menoluokka ovat eläkkeet. Huolimatta järjestelmän tämänhetkisestä tasapainosta on olemassa vaara, että se muodostuu keskipitkällä aikavälillä kestämättömäksi. Vaikka eläkeikää nostetaan asteittain, väestön vanheneminen ja eläkkeensaajille suhteellisen edullinen eläkkeen laskentatapa vaikeuttavat nykyisen järjestelmän ylläpitoa. Yritykset: yksityistäminen ja rakennemuutos Liettuan kupongeilla toteutettavan yksityistämisen ensimmäinen vaihe päättyi vuonna 1995, lähes neljä vuotta sen aloittamisen jälkeen. Tänä aikana yksityistettiin 85 prosenttia yksityistettäviksi kelpaavista kohteista. Tämä luku pätee useimpien talouden alojen osalta. Virallisten arvioiden mukaan yksityisen sektorin osuus BKT:sta oli 68 prosenttia vuonna 1996. Tähän lukuun sisältyy kuitenkin suuri määrä yrityksiä, jotka ovat yhä osittain valtion omistuksessa. Kupongeilla toteutettava yksityistämisohjelma ei ole juuri johtanut yritysten rakenteiden uudistamiseen osittain eräiden Liettuan talouden rakenteellisten ominaisuuksien vuoksi. Rakenteiden uudistamiseen tarvittavien rahavarojen houkuttelu on erityisen haastava ongelma, kun yrityksiä jaetaan väestölle ilmaiseksi. Pitkäaikaisen rahoituksen saatavuutta rakenneuudistuksiin on kuitenkin rajoittanut myös pankkisektorin heikkous ja puute suuremmasta määrästä ulkomaisia suoria sijoituksia, joiden määrä on jäänyt noin yhdeksi prosentiksi BKT:sta viime vuosina. Lisäksi yksityistetyt yritykset ovat nyt suurelta osin työntekijäosuuskuntien omistuksessa, ja ne suosivat yleensä työpaikkojen säilyttämistä lyhyellä aikavälillä rakenneuudistusten kustannuksella. Vaikka tiukka finanssi- ja rahapolitiikka on aiheuttanut yrityksille suuria rakenneuudistuspaineita, jatkuva suora ja epäsuora tuki tärkeille aloille kuten energia- ja maataloussektorille on hidastanut näiden alojen uudistusta. Lisäksi tehokkaan konkurssi lainsäädännön puuttuminen toistaiseksi vähentää uudistusintoa. Koska yksityistäminen kupongeilla ei saanut aikaan riittävää yritysten uudistumista, viranomaiset lähestyivät yksityistämisen toista vaihetta eri tavalla, myyden omaisuutta rahasta. Tällä tavoin maa pyrkii myös houkuttelemaan lisää ulkomaisia sijoituksia. Vaikka alkuperäinen yksityistettävien yritysten luettelo oli melko suppea, viranomaiset ovat vähän aikaa sitten lisänneet useita keskeisiä yrityksiä rahoitus-, energia-, televiestintä- ja liikennesektoreilta, mukaan lukien kansallinen lentoyhtiö Lithuanian Airlines, tärkeimmät valtiolliset pankit ja televiestintäoperaattori Lietuvos Telekomas. Rahoitusala Vuonna 1992 perustettiin kaksijakoinen pankkijärjestelmä, jossa Liettuan keskuspankin kaupalliset pankkitoiminnot erotettiin sen keskuspankkitoiminnoista. Rahoitussektorin - 2 9- uudistamisen alkuvaiheessa rahoituslaitosten määrä kasvoi huomattavasti, kun pääomavaatimukset ja muut vakavaraisuussäännöksct olivat mclko vaatimattomia. Tästä huolimatta sektori jäi erittäin keskittyneeksi neljän suurimman pankin vastatessa noin kahdesta kolmasosasta kaikista talletuksista ja kolmen suurimman jäädessä vielä valtion omistukseen. Useimmilla pankeilla oli liian vähän pääomaa ja suuri määrä useissa tapauksissa poliittisesti suunnattuja järjestämättömiä luottoja. Aluksi näiden luottojen reaaliarvoa laski nopeasti korkea inflaatio, mutta kun inflaatio vähitellen pieneni, pankeille tuli likviditeettiongelmia. Liettuan keskuspankin tiukempi valvonta sen jälkeen, kun se oli saanut vuoden 1994 liikepankkilain perusteella laajat toimivaltuudet valvoa pankkijärjestelmää ja panna täytäntöön vakavaraisuutta koskevat säännökset, ajoi suuren joukon pienempiä pankkeja konkurssiin, ja hallituksen oli tuettava joitakin keskikokoisia pankkeja lisärahoituksella. Keskuspankkiin on rekisteröitynyt tällä hetkellä 28 pankkia, vaikka markkinoilla toimii tosiasiallisesti ainoastaan 12 pankkia. Valtiolla on enemmistöosuus kolmessa pankissa, jotka ovat Agricultural bank (maatalouspankki), State Commercial Bank (Liettuan valtion liikepankki) ja Savings Bank (säästöpankki). Lisäksi valtiolla on omistusosuus 16 liikepankissa. Ulkomaisten sijoittajien osuus pankkisektorin pääomasta on noin 16 prosenttia. Ulkomaisten tytäryhtiöiden perustamista suositaan, ja vuonna 1996 tehdyt lainsäädännön muutokset mahdollistavat ulkomaisten pankkien konttoreiden avaamisen Liettuaan. oli pankin vahvistettava pääomarakennetta Pankkikriisi puhkesi vuoden 1995 joulukuussa, kun yksi suuri ja kaksi keskikokoista liikepankkia, joiden osuus kaikkien talletusten arvosta oli 25 prosenttia, todettiin maksukyvyttömiksi. Lisäksi tilintarkastuskertomukset osoittivat, että kahden suuren valtion vakavaraisuusvaatimusten täyttämiseksi. Viranomaiset epäröivät vuoden 1996 ensimmäisten kuukausien ajan maksukyvyttömien pankkien konkurssiin päästämisen ja pelastamisen välillä, mutta päättivät lopulta kansallistaa suurimman selvitystilaan joutuneen pankin, vahvistaa pääomarakennetta valtion omistamissa pankeissa, joiden osuus on nyt lähes kolme neljäsosaa kaikista erityisen omaisuudenhoitoyhtiön ja perustaa järjestämättömien luottojen ottamiseksi pois vaikeuksiin joutuneilta pankeilta. Vähän aikaa sitten ilmoitettiin myös, että kahdessa valtion omistamassa pankissa tehdään rakenneuudistus ja ne yksityistetään vuonna 1997. Kannattamaton Innovation Bank (innovaatiopankki) päästetään konkurssiin (ja tallettajille korvataan). Lisäksi hyväksyttiin uusi talletukset joutuneissa pankeissa. Muut pankit pääsevät mukaan uuteen selvitystilaan vakuusjärjestelmään ainoastaan, jos ne ovat keskuspankin vakavaraisuusvaatimusten mukaisia. Pankkien talousarviosta rahoitetaan osittain Maailmanpankin tuella. rakenneuudistusohjelman kustannukset valtion jonka mukaisesti korvataan pienet talletusvakuutuksesta, talletuksista, laki Pankkijärjestelmä on edelleen hauras ja pankkien tulokset heikkoja, koska niihin vaikuttavat kielteisesti tarve tehdä järjestämättömiä luottoja koskevia varauksia ja lisääntyvästä kilpailusta selviytymisen haaste. Sääntelyä ja valvontaa on tiukennettu pankkikriisin jälkeen ja on toteutettu toimenpiteitä pankkien luottoriskejä koskevan tiedonkulun parantamiseksi. Luottojen kesto on pysynyt pankkijärjestelmässä lähes muuttumattomana; kaksi kolmasosaa pankkien luotoista on alle vuoden luottoja. luottojen määrä on kuitenkin Investointihankkeiden rahoittamiseen myönnettyjen lisääntymässä. - 30 Liettuan kansallinen arvopaperipörssi aloitti toimintansa vuonna 1993 valtion yritysten ja seurauksena. Osakkeiden markkina-arvo on hyvin omaisuuden yksityistämisen vaatimaton (noin kaksi prosenttia BKT:sta) ja pörssivaihto on edelleen pieni. Arvopaperimarkkinoiden asema vaihtoehtoisena rahoituslähteenä yrityssektorilla on melko pieni. Yritykset ovat viime aikoina osoittaneet kiinnostusta pääoman keräämiseen laskemalla liikkeeseen lyhytaikaisia joukkovelkakirjalainoja. Valtion arvopapereiden jälkimarkkinat eivät ole merkittävät, vaikkakin niitä pyritään edistämään. Uuden vakuutuslain odotetaan vahvistavan Liettuan vakuutusmarkkinoita. Yritykset ja yksityishenkilöt saavat vähentää vakuutusmaksut verotuksessa. Lailla on myös protektionistinen puoli: markkinoille pyrkivien ulkomaisten vakuutusyhtiöiden on tehtävä se tarjouskilpailun kautta ja niiden on todistettava, että mikään paikallinen yhtiö ei pysty hoitamaan tehtävää. Taloudellinen ja sosiaalinen kehitys Sosiaaliset tunnusluvut Liettua on pieni 3,7 miljoonan asukkaan maa. Vaikka väestö on vielä nuorta - 60 prosenttia on alle 40-vuotiaita - syntyvyys on alkanut viime vuosina vähentyä jyrkästi. Eliniänodote syntymähetkellä oli 62,8 vuotta vuonna 1994. Työvoima on ammattitaitoista ja koulunkäynti luvut ovat verrattavissa useimpiin jäsenvaltioihin. Noin kolmannes työvoimasta on saanut korkea-asteen koulutuksen päätökseen (mukaan lukien ammatillinen koulutus). Opettajien palkat ovat kuitenkin matalat ja he voivat saada paremmin palkattuja töitä muilta toimialoilta. Pitemmällä aikavälillä tämä saattaa johtaa koulutusjärjestelmän heikkenemiseen. Alakohtaiset erot Kaupunkien ja maaseudun väliset erot ovat kasvamassa. Työllisyyteen maaseudulla vaikuttaa vielä keskeneräinen maataloussektorin rakenneuudistus. Vaikka kaupunkeja koettelevat yritysten rakenneuudistusten seuraukset, tätä tasoittaa osittain palvelusektorin kasvu suuremmissa kaupungeissa. Tämän vuoksi jotkut maaseutualueet kärsivät työttömyydestä suhteettomasti niiden työttömyysprosenttien ollessa yli 20. 2. 2 Talous jäsenyyden näkökulmasta Johdanto Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto määritteli liittymistä koskevat edellytykset, jotka Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden on täytettävä. Taloudelliset edellytykset ovat: • toimiva markkinatalous; • kyky selviytyä kilpailupaineesta j a markkinavoimista unionissa. Nämä edellytykset ovat toisiinsa sidoksissa. Ensiksi, toimiva markkinatalous selviytyy paremmin kilpailupaineesta. Toiseksi, unionin jäsenyyttä ajatellen toimivat markkinat -31 - ovat sisämarkkinat. Ilman yhdentymistä sisämarkkinoihin jäsenyys Euroopan unionissa menettäisi taloudellisen merkityksensä sekä Liettuan että sen kumppaneiden kannalta. Yhteisön säännöstön ja erityisesti sisämarkkinoita koskevan säännöstön käyttöönotto on tämän vuoksi erittäin tärkeää jäsenyyttä hakeneelle maalle, jonka on sitouduttava taloudellisiin velvoitteisiin. Tätä peruuttamatonta pysyvästi jäsenyyteen sitoutumista laajentuneen Euroopan unionin markkinat toimivat edelleen kaikin puolin yhteisten sääntöjen mukaisesti. tarvitaan sen varmistamiseksi, että liittyviin Valmiudella ottaa käyttöön yhteisön säännöstö on useita ulottuvuuksia. Toisaalta Liettuan on pystyttävä vastaamaan jäsenyyteen liittyvistä taloudellisista velvoitteista siten, että yhtenäismarkkinat toimivat sulavasti ja oikeudenmukaisesti. Toisaalta Liettuan täysimääräisesti sisämarkkinoiden kilpailupaineesta edellyttää, että kyky hyötyä taloudellinen ympäristö on pohjimmiltaan suosiollinen ja että Liettuan talous on joustava ja sillä on riittävästi inhimillistä ja fyysistä pääomaa, erityisesti riittävä infrastruktuuri. Niiden puuttuessa kilpailupainetta saatetaan pitää liian suurena joillakin yhteiskunnan aloilla, ja vaaditaan suojatoimenpiteitä, jotka heikentäisivät yhtenäismarkkinoita toteutuessaan. Hakijamaan valmius ja vakaa päätös ottaa yhteisön säännöstö käyttöön ja panna se täytäntöön on erittäin tärkeää, koska siitä aiheutuvat kustannukset ja hyödyt saattavat jakaantua epätasaisesti ajallisesti sekä eri toimialojen ja sosiaaliryhmien kesken. Unionin laaja-alainen jäsenyyden edellyttämien konsensus ja talousuudistusten jatkuva täytäntöönpano eturyhmien painostuksesta huolimatta vähentävät riskiä, että maa ei pysty noudattamaan sitoumustaan täyttää jäsenyyteen liittyvät taloudelliset velvoitteet. talouspolitiikan muutosten laatua koskeva tasolla unionin jäsenyys edellyttää hallinnollista ja oikeudellista Julkishallinnon valmiutta saattaa useita aloja koskeva lainsäädäntö osaksi kansallista oikeusjärjestelmää ja panna se täytäntöön, koska sitä tarvitaan vapaan liikkuvuuden tavoin ja koska esteiden poistamiseksi unionissa yhtenäismarkkinoiden toimivuus. Näitä asioita tarkastellaan jäljempänä olevissa luvuissa. Yksittäisten yritysten tasolla yhteisön säännöstön käyttöönoton vaikutus niiden kilpailukykyyn riippuu niiden kyvystä sopeutua uuteen talouden ympäristöön. sillä varmistetaan tekninen tällä Toimiva markkinatalous Markkinatalous edellyttää, että tarjonnan ja kysynnän välinen tasapaino saavutetaan markkinavoimien vapaan vuorovaikutuksen avulla. Markkinatalous on toimiva, kun oikeusjärjestelmä, mukaan lukien omistusoikeutta koskevat säännökset, on olemassa ja se voidaan panna täytäntöön. Vakaalla makrotaloudella ja talouspolitiikan olennaisia osia koskevalla tietyntasoisella konsensuksella helpotetaan ja parannetaan markkinatalouden toimivuutta. Hyvin kehittynyt rahoitusala ja huomattavien markkinoille pääsyn ja niiltä poistumisen esteiden puuttuminen auttaa parantamaan talouden tehokkuutta. talouden Liettua on edistynyt muutoksessaan markkinataloudeksi huomattavasti perustamisella, vapauttamisessa rahoitusmarkkinoiden ja ulkomaantoimien vapauttamisella sekä julkisen talouden alijäämän vähentymisellä on ollut huomattava vakauttava vaikutus. Hintojen vapauttaminen, kupongeilla ja rahalla tapahtuva yksityistäminen, kaupan avaaminen, Valuuttakomitean vakauttamisessa. ja - 3 2- lainsäädännön uudistus, instituutioiden kehittäminen ja sosiaaliturvan vahvistaminen on myös toteutettu tai niitä ollaan toteuttamassa. Investointijärjestelmä on suhteellisen vapaa. Talouden perusteellisempi rakenneuudistus ja siirtyminen nopeamman kasvun tielle on kuitenkin viivästynyt. Todellisia kovia budjettirajoituksia ei vielä ole (tämä edellyttäisi pohjimmiltaan sitä, että kannattamattomille yrityksille olisi selvää, etteivät viranomaiset pelasta niitä kuten aikaisemmin). Veronkanto on heikkoa, kertyneitä maksurästejä on paljon erityisesti energiasektorilla; konkurssimenettelyt ovat olleet tehottomia ja rahalla tapahtuva yksityistäminen strategisten sijoittajien houkuttelemiseksi on asetettu vasta vähän aikaa sitten etusijalle. liikenteen ja Hallinnollinen sääntely jatkuu energian ja asumisen osalta. Jotkut yleishyödyllisten palveluiden hinnat eivät kata tuotantokustannuksia (kun pääomien uusiminen otetaan mukaan kustannusten laskemiseen). Vähän aikaa sitten perustettiin kilpailuvirasto, mutta sillä ei ole tehokkaita toimivaltuuksia yritysten monopoliaseman purkamiseksi. Liberaalin kauppajärjestelmän aiheuttamat kilpailupaineet eivät ole riittäviä pienentämään vähittäiskaupan jakeluverkkojen hyvin suuria voittomarginaaleja. Omaisuuden palauttamista ovat haitanneet hallinnolliset ja lainsäädännölliset vaikeudet sekä entisten maanomistajien korvauksiin tarkoitettujen budjettivarojen leikkaukset. Maarekisteriä ollaan perustamassa, mutta hanke kestää väkisinkin pitkään. Mahdollisesti vielä alkuperäisille omistajilleen palautettavan omaisuuden lailliseen omistukseen liittyvä epävarmuus vaikeuttaa yhä useita yksityistämistapauksia. Liettua muutti kuitenkin EU:n jäsenyyteen valmistautumisen vuoksi vuoden 1996 elokuussa perustuslakinsa 47 artiklaa niin, että ulkomaalaiset saavat ostaa maata liiketarkoituksiin. Liettuan pankkijärjestelmä on edelleen hauras: suurimmalla osalla pankeista ei ole riittävästi pääomaa ja niillä on vielä paljon järjestämättömiä luottoja. Hallitus julkisti hiljattain pankkisektorin rakenneuudistussuunnitelman, joka sisältää yksityistämisen, pääomakannan vahvistamisen ja maksukyvyttömien pankkien lakkauttamisen. Vasta kun tämä rakenneuudistusvaihe on saatu päätökseen, luottamus rahoitusjärjestelmään voi palautua ja sektori voi alkaa täyttää tehtävänsä välittäjänä säästöjen ja investointien välillä. Julkishallinto oli luotava itsenäistymisen jälkeen. Lisäksi siirtymä markkinatalouteen asettaa valtavia haasteita valtiollisten ja oikeudellisen kehyksen mukautumiselle. Edistystä on tapahtunut, mutta useita aloja on mukautettava jatkossa edelleen: konkurssi- liiketoiminnan säädösten yksinkertaistamista lupiin liittyvät edellytykset mukaan lukien jne. ja kilpailulainsäädäntöä, omistusrekisterejä, instituutioiden Edellytykset selvivtvä kilpailun ia markkinavoimien paineista Koska mahdolliseen jäsenyyteen on vielä muutama vuosi aikaa ja ennen kuin Liettua on ottanut käyttöön ja pannut täytäntöön suurimman osan yhteisön lainsäädäntöä, on vaikeaa antaa lopullista arviota maan kyvystä täyttää edellytys selviytyä kilpailupaineesta. On kuitenkin mahdollista yksilöidä tiettyjä Liettuan kehityksen ominaisuuksia, joista ilmenee jossain määrin sen ja markkinavoimista unionissa. todennäköinen kyky selviytyä kilpailupaineesta - 3 3- Selviytyminen edellyttää vakaata makrotalouden kehystä, jossa yksittäiset taloudelliset toimijat voivat tehdä päätöksiä olosuhteissa, joissa voidaan kohtuullisesti ennakoida tulevaa. On oltava riittävästi inhimillistä ja fyysistä pääomaa, mukaan lukien infrastruktuuri, sellaisen perustan luomiseksi, että yksittäiset yritykset pystyvät mukautumaan kasvavaan kilpailupaineeseen yhtenäismarkkinoilla. Yritysten on tehtävä investointeja sekä kilpailla kotimarkkinoilla että hyötyä suurtuotannon eduista, jotka saavutetaan pääsyllä yhtenäismarkkinoille. Tämä mukautumiskyky on sitä suurempi, mitä useampi yritys hyötyy investointirahoituksesta, mitä parempi on niiden työvoiman laatu ja mitä enemmän niillä on menestystä innovaatioiden alalla. tehokkuutensa parantamiseksi, jotta ne voivat Lisäksi talous pystyy paremmin vastaamaan jäsenyyteen liittyvistä velvoitteista, mitä korkeamman taloudellisen yhdentymisen tason se saavuttaa unioniin nähden ennen siihen liittymistä. Mitä yhdentyneempi maa jo on unioniin nähden, sitä vähemmän jäsenyys edellyttää ylimääräisiä rakennemuutoksia. Taloudellisen yhdentymisen taso liittyy sekä niiden tavaroiden valikoimaan että määrään, joilla käydään kauppaa jäsenvaltioiden kanssa. Yhtenäismarkkinoille pääsystä saatavat suorat edut voivat myös olla suurempia sektoreilla, joilla on huomattava osuus pieniä yrityksiä, koska kaupan esteet vaikuttavat niihin suhteellisesti enemmän. käyttöönotto talouttaan merkittävästi viime vuosina. Liettua on onnistunut vakauttamaan Valuuttakomiteajärjestelmän epätasapainon talouden vähentäminen ovat luoneet edellytykset vakaammalle taloudelliselle ympäristölle. Se, miten talous on pystynyt selviytymään pankkikriisin suhteellisen vakavista kielteisistä vaikutuksista osoittaa kehityssuunnan kestävyyden. Tätä kestävyyttä osoittaa myös se, että rahoitusmarkkinat poistaa hyväksyneet ovat valuuttakomiteaj ärj estelmä vähitellen. vakauttamisprosessille, viranomaisten suunnitelmat huomattavaa nähtävästi takaiskua julkisen ilman ja tuotannon merkittävään pienenemiseen uudestaan. Liettua on Yleisesti ottaen yritysten rakenneuudistus, joka on välttämätön talouden kilpailukyvyn kannalta yhtenäismarkkinoilla, ei ole edistynyt riittävästi, lähinnä pääoman puutteen takia, joka puolestaan johtuu melko vähäisistä ulkomaisista suorista sijoituksista ja pankkisektorin heikkoudesta. Kovien budjettirajoitusten puuttuminen, sisäpiiriä suosiva kupongeilla yksityistäminen ja uskottavan konkurssiuhan puuttuminen eivät myöskään ole olleet omiaan yritysten uudistamiseksi. Tämän vuoksi on tehtävä vielä huomattavia mukautuksia, jotka johtavat todennäköisesti pikemminkin työttömyyden lisääntymiseen kuin joutunut noidankehään, jossa vanha pääomakanta merkitsee vanhentuneita ja kalliita tuotteita, markkinaosuuden menetystä, kautta rahoitusmahdollisuuksia. Tästä noidankehästä on uudistusinvestointien huonoja yksityistämiskehityksen kuitenkin mahdollista päästä ulos uuden hallituksen loppuunsaattamisen nopeuttamisen politiikalla, joka saattaisi houkutella merkittäviä määriä ulkomaisia suoria sijoituksia. Tämä ei toisi pelkästään välttämättömiä varoja rakenneuudistukseen ja liikkeenjohtotaitoja. Ulkomaisen osallistumisen lisääntyminen taloudessa parantaisi myös yritysten tietoja yhteisön säännöstön vaatimuksista yhtenäismarkkinoiden alalla, minkä pitäisi helpottaa yhtenäismarkkinoille pääsyä. kannattavuuden menetystä parantamaan myös tuoteinnovaatiota auttaisi vaan sitä ja Liettualle suuren mittakaavan valmistusteollisuutta merkittävä energiateollisuus mukaan lukien sekä kollektivoitu neuvostovallan pääasiassa jäänyt ajalta on - 3 4- maataloussektori. Valmistusteollisuuden kannattavuutta on haitannut vakavasti sen ulkomailta tuotujen tuotantohyödykkeiden hintojen nostaminen maailmanmarkkinoiden tasolle ja se, että se on menettänyt suurimman osan tuotantomarkkinoistaan. Näiden yritysten kykyä uudelleensuunnata myyntiään länsimarkkinoille rajoittavat vanhentunut teknologia ja riittämättömät laatustandardit. Pääoman puutteesta kärsivällä yksityistetyllä maatalousektorilla tarvitaan myös merkittävää rakenneuudistusta. Niiden sektoreiden kilpailukyky, jotka ovat kyenneet kilpailemaan ulkomaisilla markkinoilla (lähinnä tekstiili-, kemikaali-, öljynjalostus- ja elintarvikealat), perustuu pääasiassa alhaisiin palkkakustannuksiin. Elintarvikkeiden osalta on merkitystä myös maataloussektorin suurella protektionismin asteella. Liettua saattaa lisäksi hyötyä edelleen hiukan aliarvostetusta valuutasta huolimatta sen keskeytymättömästä reaaliarvon vahvistumisesta. Näiden kilpailuetujen asteittaisen katoamisen korvaamiseksi olisi kiireesti tuotantoa keskittyen sellaisille sektoreille, jotka soveltuvat paremmin Liettuan luontaisiin edellytyksiin. Jos oikeat taloudelliset kannustimet ovat olemassa, tätä helpottaisi Liettuan työvoiman melko hyvä taso ja tutkimus- ja kehitystoiminta. tuottavuutta ja monipuolistettava lisättä Näkymät ja tärkeimmät tavoitteet Viime vuosien aikana politiikkaa on usein ohjannut huomattavasti Kansainvälisen valuuttarahaston tuen tarve ja keskittyminen lyhyen aikavälin vakauttamiseen liittyviin asioihin. Uusi hallitus kehittää selkeämpää keskipitkän aikavälin talousstrategiaa. Vuosien 1997^2000 toimintasuunnitelma on julkistettu ja siinä pyritään tiukkaan finanssipolitiikkaan, pankkisektorin vakauttamiseen ja elintason parantamiseen. Uuden Eurooppa-asioiden ministeriön vastuulle on annettu ulkomaisten suorien sijoitusten ja viennin edistäminen, laaja-alainen yksityistäminen ja lainsäädännön lähentäminen. toiminnan lakkauttamisen Vuoden 1995 joulukuun kriisin seurauksena syntyneet pankkisektorin ongelmat ratkaisemaan pyrkivä suunnitelma on toiminut toistaiseksi hyvin. Yksityistämisen, ja pääomakannan vahvistamisen tiettyjen yritysten yhdistelmän pitäisi pystyä edistämään lisää alan vakautumista. Niin kauan kuin epävarmaa ratkaistu, voi kuitenkin syntyä uusia budjettipaineita, sillä koko alaa vaivaavat likviditeettiongelmat ja järjestämättömät luotot. Pankkisektorin odotettu vakautuminen, kun vakavaraisuusvaatimuksia mukautetaan kansainvälisten standardien mukaisiksi, edellyttää sitä, että viranomaiset noudattavat tiukasti ilmoittamiaan strategioita. tilannetta ei ole kokonaan Yksityistämisen toinen vaihe on suunniteltu houkuttelemaan ostajia, joilla on tarvittavat taidot ja varat, yritysten kannattavuuden parantamiseksi, johdon järkiperäistämiseksi, tuoteinnovaation käyttämiseksi ja liiketoiminnan tulevaisuudenstrategian kehittämiseksi. sopivissa sijoittajissa viranomaisten on Riittävän kiinnostuksen herättämiseksi noudatettava sitoumustaan luopua yksityistettävien yritysten tosiasiallisesta valvonnasta. Energiasektorilla vanhentunut teknologia, liikakapasiteetti, tehoton hinnoittelu, heikko maksujen täytäntöönpano ja poliittinen väliintulo ajavat julkisia energiayhtiöitä jatkuviin tappioihin eivätkä juuri kannusta voittoa tavoittelevaan johtamistapaan tai energian säästämiseen. Tähän asti ala on aina ollut suuri julkisten varojen kuluttaja. Päätös sisällyttää joitakin energiasektorin yrityksiä yksityistämisluetteloon on merkittävä askel laajuus alan ongelmien ratkaisemisen kannalta. Ottaen huomioon ongelmien - 3 5- energiasektorin rakenneuudistus saattaa kuitenkin viedä huomattavan pitkään, ja sillä voi olla laajoja vaikutuksia muihin aloihin, jos energialaskujen maksua valvotaan paremmin. Niin kauan kuin Liettuan kilpailukyky ja kohtuullinen kaupan tasapaino säilyvät, valuuttakomitea voi jatkaa tehtäväänsä vakauttavana tekijänä. Kuitenkin sitten kun pääomien tuonnilla ei enää rahoiteta vaihtotaseen vajetta, niin kuin tapahtui myös vuoden 1996 alussa pankkikriisin rahakanta kutistuu valuuttakomiteajärjestelmän kautta, mikä aiheuttaa supistuksia koko taloudessa. Tämän vuoksi teollisuuden rakenneuudistuksen ja tuottavuuden lisäämisen on edettävä nopeasti ja keskeytymättä kansantalouden tasapainon säilyttämiseksi. Tämä on entistä enemmän totta sitten, kun valuuttakomitea vähitellen lakkautetaan eikä se enää voi toimia vakauttajana. jälkeen, varanto pienenee ja lakkauttaminen lisää huomattavasti keskuspankin harkintavaltaa, Valuuttakomitean jolloin se voi lievittää rahapoliittisia vaihteluita. Olennaista on, että talouden toimijat on saatava vakuuttuneiksi siitä, että näitä suurempia valtuuksia käytetään viisaasti ja varovaisesti jatkuvan kansantalouden vakauden takaamiseksi. 2. 3 Yleisarvio Liettua on edistynyt merkittävästi markkinatalouden luomisessa. Kauppa ja hinnat on pitkälti vapautettu ja kansantalouden vakauttamisessa on saavutettu huomattavaa edistystä. Edistyksen on kuitenkin suhteellisen mukauttamisen, suuromaisuuden yksityistämisen ja konkurssimenettelyjen aloilla. Tärkein vielä puuttuva tekijä on yritysten rahoituskurin täytäntöönpano. jatkuttava, erityisesti hintojen Liettualla olisi suuria vaikeuksia selviytyä kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa keskipitkällä aikavälillä. Viime aikoina havaittu politiikan paraneminen nopeuttaisi jatkuessaan markkinatalouden perustamista ja vahvistaisi kilpailukykyä. Yrityksissä tarvitaan kuitenkin vielä merkittäviä rakenneuudistuksia. Maataloutta on nykyaikaistettava ja pankkisektori on vielä heikko. 3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston liittymistä koskeviin perusteisiin kuuluivat "edellytykset täyttää jäsenyyden velvoitteet, joihin kuuluu poliittisen, taloudellisen ja rahaliiton tavoitteisiin sitoutuminen". Hakiessaan jäsenyyttä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen perusteella Liettua hyväksyi varauksetta unionin perustavoitteet, myös sen politiikat ja välineet. Tässä osastossa tarkastellaan Liettuan edellytyksiä täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet, eli omaksua oikeudellisesta institutionaalisesta kehyksestä muodustuva yhteisön säännöstö, jolla unioni toteuttaa tavoitteitaan. ja Unionin kehittyessä yhteisön säännöstöstä on tullut yhä vaativampi, ja se asettaa aiempaa suurempia haasteita tuleville unioniin liittymisille. Liettuan edellytykset panna yhteisön säännöstö täytäntöön on keskeistä sen onnistuneelle toiminnalle unionissa. - 3 6- Seuraavissa jaksoissa tutkitaan Liettuan nykyistä tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä kullakin unionin päätoiminta-alalla. Kuvauksen ja analyysin alussa on lyhyt kuvaus yhteisön säännöstöstä sekä maininta Eurooppa-sopimuksen määräyksistä ja valkoisen kirjan ohjeista sen ollessa tarkoituksenmukaista. Lopuksi arvioidaan lyhyesti Liettuan edellytyksiä täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet kullakin toiminta-alalla keskipitkällä aikavälillä. 3. 1 Rajattomat sisämarkkinat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 7 a artiklassa unionin yhtenäismarkkinat määritellään alueeksi, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan. Yhteisön yhdentymiskehityksessä keskeiset yhtenäismarkkinat perustuvat avoimeen markkinatalouteen, jossa kilpailulla sekä taloudellisella ja sosiaalisella koheesiolla on oltava täysimääräinen rooli. Euroopan yhteisön perustamissopimukseen kirjattujen vapauksien tosiasiallinen täytäntöönpano edellyttää sellaisten tärkeiden periaatteiden kuten Euroopan yhteisöjen tai kansallisten tuomioistuimen oikeuskäytännössä määriteltyjen syrjimättömyyden tunnustamista koskevien periaatteiden kunnioittamista ja sääntöjen vastavuoroista yhteisön kutakin alaa koskevien erityissäännösten tehokasta soveltamista. Näillä erityissäännöksillä pyritään nimenomaan varmistamaan turvallisuus ja kansanterveys, ympäristönsuojelu luottamuksen ihmisten säilyttäminen palvelualaan erikoistuneita ammatteja harjoittavien henkilöiden tarkoituksenmukaisen kelpoisuuden varmistaminen. Lisäksi se koskee tarvittaessa sääntely-ja valvontamekanismien käyttöönottoa tai koordinointia, sillä kaikki sääntöjen hyvän soveltamisen varmistamiseksi tarvittavat järjestelmälliset tarkastukset tehdään sisämarkkinoilla eikä ulkorajoilla. ja kuluttajansuoja, samanaikaista tiettyjä sekä ja Yhteisön lainsäädännön tehokas saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on tärkeää. Vieläkin tärkeämpää on se, että jäsenvaltioiden hallinnollinen ja oikeudellinen koneisto panee lainsäädännön oikein täytäntöön ja että yritykset noudattavat sitä. Tämä on välttämätöntä sisämarkkinoiden toiminnan kannalta oleellisen keskinäisen luottamuksen syntymiseksi. Tämä luku olisi luettava yhdessä sosiaalipolitiikkaa, ympäristöä ja kuluttajansuojaa sekä alakohtaisia politiikkoja käsittelevien lukujen kanssa. Neljä vapautta Hakijamaiden yhteisön säännöstön käyttöönotto tapahtuu asteittain: ja sen jäsenvaltioiden - Euroopan yhteisön sekä Liettuan assosiaatiosopimus allekirjoitettiin vuonna 1995 ja se on parhaillaan ratifioitavana. Neljän vapauden ja lähentämisen osalta sopimuksessa määrätään erityisesti lainsäädäntöjen tiettyjen vastavuoroisten tai asteittaisesta tai yksipuolisten velvollisuuksien välittömästä soveltamisesta. Velvollisuudet koskevat erityisesti sijoittautumisoikeutta, kansallisuuteen perustuvaa kohtelua ja vapaakauppaa sekä henkisen omaisuuden ja julkisten hankintojen alaa. 37- oli auttaa ohjeiden hakijamaita tarkoituksena - komission vuonna 1995 esittämässä valkoisessa kirjassa KOM (95) 163 lopullinen, valmistautumaan jonka yhtenäismarkkinoille yhdentymiseen, kyseisiä lainsäädäntöjä käsitellään rajoitetummin. Valkoisessa kirjassa esitetään aiheet ja keskeiset toimenpiteet, jotka suoraan vaikuttavat tavaroiden, palvelujen, pääomien ja ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen sekä niiden soveltamiseksi tarvittavat edellytykset, kuten oikeudellinen rakenne ja organisaatio. Siinä toimenpiteet kahteen käsitellään 23:a yhteisön vaiheeseen niiden tärkeyden mukaan, eli vahvistetaan toimintaohjelma liittymistä edeltävälle ajalle. Teknisen avun tiedonvaihtotoimisto TA1EX perustettiin antamaan täydentävää ja keskitettyä teknistä apua valkoisessa kirjassa käsitellyillä lainsäädännön aloilla. Toimisto on hiljattain perustanut lainsäädäntötietokannan. toiminta-alaa ja jaetaan kyseiset - Euroopan unioniin liittyminen edellyttää hakijamailta koko yhteisön säännöstön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä sen täytäntöönpanoa. Tältä osin on korostettava, että Amsterdamissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle jätetyssä toimintasuunnitelmassa sisämarkkinoita varten esitetään tärkeimmät toimet, jotka "on toiminnan parantamiseksi toteutettava 15 jäsenen unionin yhtenäismarkkinoiden yhtenäisvaluutan käyttöönoton huomioon ottamiseksi. Tämä tapahtuu yhteisön säännöstön kehittämisen avulla. Yleinen toimintaympäristö säännöt ovat tärkeitä, koska niillä määritellään Toimialasta riippumatta yritysten on voitava toimia yhteisten sääntöjen perusteella. talouden yleinen Yhteiset toimintaympäristö ja yleiset kilpailuedellytykset. Tähän alaan kuuluvat lausunnon muissa jaksoissa käsiteltyjen kilpailusääntöjen (yritykset ja valtiontuet) ja verosäännösten lisäksi julkisten töiden, hankintojen ja palvelujen markkinoiden avaaminen, henkistä omaisuutta (myös eurooppalaista patenttia) koskevien sääntöjen yhdenmukaistaminen, yhtiöoikeutta ja kirjanpito-oikeutta koskevien sääntöjen yhdenmukaistaminen, henkilötietojen suoja sekä tuomioistuinten päätösten noudattaminen ja tunnustaminen (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 220 artiklan määräykset). Yleiskuvaus Liettuan parlamentti hyväksyi uuden lain julkisista hankinnoista vuonna 1996. Uuden lain on tarkoitus kattaa kaikenlaiset julkiset hankinnat, ja sitä noudatetaan sopimusten myöntämismenettelyissä kaikilla aloilla, jos kyseessä on julkisten varojen käyttö. Julkisten hankintojen virasto on perustettu vastaamaan julkisten hankintojen politiikan eri osista ja valvomaan lainsäädännön täytäntöönpanoa. Teollisoikeuden alalla uudet lait patenteista, tavaramerkeistä ja malleista annettiin vuonna 1992 ja 1993. Tekijänoikeutta säännellään siviililainsäädännöllä. Yhteisön säännöstön mukainen uusi lakiluonnos pitäisi esittää vuoden 1997 kuluessa. Sopimusta teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista sovelletaan Liettuaan sen liityttyä WTOhon (Maailman kauppajärjestö). Yhtiöoikeus muodostuu joukosta säädettyjä lakeja. Niissä säädetään useista erilaisista yhtiötyypeistä, kuten julkisista ja yksityisistä osakeyhtiöistä ja sijoitusyhtiöistä. Vuoden 1996 kesäkuun 3. päivänä maassa oli noin 32 000 rekisteröityä yhtiötä. Julkiset yhtiöt voivat laskea liikkeelle osakkeita ja yritysten osakerahoitus on yleistä. Osakkeenomistajia 38- lailla. Laissa suojellaan yrityksen enimmäispääoman suojaamisesta. Velkojien suojaan liittyy erityisiä velvollisuuksia. Yhtiöiden on julkaistava merkittäviä tapahtumia koskevat tiedot ja keskusrekisterissä on yksityiskohtaiset tiedot kaikista yhtiöistä. Rekisteriin saa tutustua perusmaksua vastaan. vakavaraisuusvaatimuksista säädetään ja yritysten Laissa kirjanpidon periaatteista (1992) sekä erilaisissa asetuksissa ja asiakirjoissa vahvistetaan perusrakenne. Valtiovarainministeriö vahvistaa tilintarkastajien ammatillista kelpoisuutta koskevat vaatimukset. Tilintarkastus- kansallisten vuonna j. a kirjanpitoinstituutti kirjanpitosääntöjen laatimisessa ja vastaa tilintarkastajien koulutuksesta sekä virallisten tilintarkastajien kokeiden järjestämisestä. erillistilinpäätöksen 1996. Se perustettiin avustaa Liettuassa on 11. kesäkuuta 1996 annettu laki henkilötietojen suojasta. Lailla annetaan toimivalta henkilötietojen sääntöjenmukaisesta kohtelusta vastaavalle viranomaiselle. Laissa ei kuitenkaan säädetä viranomaisen perussäännöstä, organisaatiosta tai sen toimivallan laajuudesta. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi alaan. Lisäksi vesihuollon Julkisia hankintoja koskevat Euroopan yhteisön säännöt sisältyvät pääpiirteissään Liettuan lainsäädäntöön, jota ei kuitenkaan sovelleta televiestinnän, liikenteen, energian ja kansallisen suosituimmuusjärjestelmän soveltamista. Käyttöön otetut tarkastusmenettelyt näyttävät vastaavan suurinta osa Euroopan yhteisöjen sääntöjen vaatimuksista. Liettuan viranomaiset aikovat toteuttaa uusia toimenpiteitä, joilla varmistetaan niiden sääntöjen ja EY:n direktiivien täysi vastaavuus vuoden 1998 loppuun mennessä. Yleisesti vaikuttaa siltä, että Liettuan suunta on oikea, vaikka lainsäädännön lähentämistä ei ole saatettu päätökseen. jatketaan uudella lailla on vielä tehtävä ja täytäntöönpanotyötä Liettuan säännöstön vastaavuuden immateriaalioikeuden alalla varmistamiseksi. Tämän on suunniteltu tapahtuvan vuonna 1998. Alan eduista huolehtiva järjestö on alkanut koota maksuja. Teollisoikeuden alan tilanne on parempi, vaikkakin parannuksia vielä tarvitaan. Patenttiviraston henkilöstön puute antaa aihetta epäillä näiden lakien tehokasta täytäntöönpanoa keskipitkällä aikavälillä. lainsäädäntö- ja yhteisön paljon lakien sen Liettuan toimittamien yhtiöoikeutta koskevien tietojen perusteella sen lainsäädäntö vaikuttaa pääsääntöisesti ensimmäisen ja toisen direktiivin mukaiselta. Jäljellä olevan lainsäädännön mukauttamiseen tarvittava lainsäädäntö on tarkoitus antaa vuonna 1997. Myös kolmannen, yhdennentoista ja kahdennetuista direktiivin säännökset sisältyvät jo suurelta osin Liettuan tarvitaan Liettuan lainsäädäntöön. Lisälainsäädäntö, lainsäädännön saattamiseksi vastaamaan täysin yhteisön säännöstöä, on tarkoitus antaa vuonna 1998. jota joitakin tarkistuksia Vuoden 1992 kirjanpitolaki täyttää suurimman osan neljännen direktiivin vaatimuksista, aikaansaamiseksi. mutta Seitsemännen direktiivin soveltamista varten tarvittuja konsernitilinpäätöstä koskevia sääntöjä laaditaan parhaillaan, ja ne pitäisi voida antaa ennen vuoden 1997 päättymistä. Myös voimassaolevia lakeja ja asetuksia on tarkoitus muuttaa sääntelykehyksen ymmärtämisen helpottamiseksi. Nykyiset tilintarkastajien ammatillista kelpoisuutta täyden vastaavuuden tarvitaan - 3 9- koskevat vaatimukset on mukautettava kahdeksannen direktiivin vaatimuksiin. Luonnosta tästä ei kuitenkaan ole vielä saatavilla. Havaittavissa on uusien sääntöjen käytännön kuten kelpoisuusvaatimukset tilintarkastajien puute. Näiden ongelmien ratkaisemiseksi on ponnisteltava huomattavasti keskipitkällä aikavälillä. täyttävien kirjanpitäjien siirtymäongelmia, täytännönpanoon tiettyjä ja liittyviä laki tietosuojasta perustuu Edellä mainittu vuoden 1996 selvästi yhteisön kehysdirektiiviin. Siihen on kuitenkin tehtävä useita muutoksia, jotta se täysin vastaisi erityisesti tietoja direktiiviä. Komissiolla valvontaviranomaisen perustamisen tai vuoden 1996 laissa säädetyn johdetun oikeuden osalta. Liettualla ei ole aikomusta liittyä lähitulevaisuudessa henkilötietojen suojaamista koskevaan Euroopan neuvoston yleissopimukseen n:o 108. täytäntöönpanosta lain ole ei Vaikka Liettuaa ei ole kutsuttu liittymään oikeudellisesta toimivallasta ja siviiliasioita ja kauppaa koskevien päätösten täytäntöönpanosta tehtyyn Luganon yleissopimukseen, on huomiota kiinnitettävä Liettuan aikomukseen nykyaikaistaa sen siviihlainsäädäntö ja siviiliprosessilainsäädäntö. Päätelmät Lainsäädäntöjen lähentämistä on lujitettava julkisten hankintojen alalla. Julkisista hankinnoista annettujen direktiivien kaikkien vaatimusten täyttäminen edellyttää uusia mukautuksia. tehtävä huomattava määrä Liettuan on täytäntöönpanotyötä immateriaalioikeuden alalla, jotta se voi varmistaa lakiensa ja yhteisön säännöstön vastaavuuden. Teollisoikeuden alan tilanne on parempi, vaikka parannuksia tarvitaankin. lainsäädäntö- ja Yhtiöoikeuden alalla ei Liettuan osalta ole odotettavissa suuria ongelmia yhteisön säännöstön täytäntöönpanossa. Tällä hetkellä ei myöskään ole syytä epäillä Liettuan kykyä saattaa lainsäädäntönsä vastaamaan yhteisön säännöstöä asetetussa aikataulussa. Kirjanpitoa koskevan lainsäädännön lähentämisen keskipitkällä aikavälillä ei odoteta tuottavan ongelmia, mutta täytäntöönpano voi aiheuttaa vaikeampia ongelmia. Tilintarkastuksesta toimitettu tieto ei riitä yksityiskohtaisen arvion tekemiseen Liettuan lainsäädännön ja yhteisön säännöstön vastaavuudesta tai Liettuan kyvystä saavuttaa vastaavuus keskipitkällä aikavälillä. Liettua on edistynyt tietosuojan alalla. Siitä huolimatta on tehtävä työtä lainsäädännön saattamiseksi vastaamaan kehysdirektiiviä. Tavaroiden vapaa liikkuvuus joko koti- Tavaroiden vapaa liikkuvuus edellyttää kauppaa rajoittavien toimenpiteiden poistamista. Kauppaan sovellettavien tullien ja määrällisten rajoitusten lisäksi tämä koskee myös kaikkia muita vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä. Nämä ovat toimenpiteitä, joita joilla on sovelletaan protektionistisia vaikutuksia. Jos tekniset vaatimukset eivät ole yhdenmukaistettuja, tavaroiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi on Cassis de Dijon -tuomioon perustuvan oikeuskäytännön mukaisesti välttämätöntä soveltaa kansallisten säännöstöjen tunnustamisen periaatetta ja hyväksyä periaate, että kansallisten vastavuoroisen vaatimusten on rajoituttava tavoitteisiin suhteutettuihin vaatimuksiin. tai ulkomaisiin tai molempiin tuotteisiin ja - 4 0- täytettävä. Eurooppalaisten Yhdenmukaistamista varten Euroopan yhteisö on kehittänyt "uuden lähestymistavan". Tässä lähestymistavassa uutta on julkishallinnon ja yksityisten riippumattomien elinten tarkka tasapainottaminen sekä Euroopan yhteisön lainsäädännön ja eurooppalaisten standardien selvästi täydentävä tehtävä. Teknisistä ratkaisuista määräämisen sijaan Euroopan yhteisön lainsäädännössä säädetään ainoastaan yleisistä vaatimuksista, jotka tuotteiden on standardien mukaisesti valmistettujen tuotteiden oletetaan täyttävän tällaiset oleelliset vaatimukset, mutta eurooppalaiset standardit eivät ole ainoa tapa osoittaa vaatimusten mukaisuus. "Uusi lähestymistapa" liittyy tuotteiden varmentamisen "kokonaislähestymistapaan", joka koskee CE-merkin myöntämistä kemikaalien, tuotteiden kuten ja elintarvikkeiden osalta Euroopan yhteisön direktiiveissä moottoriajoneuvojen annetaan noudatetaan perinteistä yksityiskohtaisia sääntöjä. tuotteille. Muiden jonka mukaisesti sääntelykäytäntöä, lääkkeiden, niissä Tavaroiden vapaa liikkuvuus edellyttää myös joidenkin yhteisön yhdenmukaistamista koskevien toimenpiteiden saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tältä osin erityistä huomiota koskevien terveyttä yhdenmukaistamissääntöjen soveltamiseen. Näissä säännöissä määrätään sekä yrityksiä että viranomaisia koskevien tarkoituksenmukaisten mekanismien ja organisaatioiden käyttöönotosta. turvallisuutta kiinnitettävä on ja Rajattomien markkinoiden hyvälle toiminnalle välttämättömiä horisontaalisia direktiivejä ovat erityisesti yleistä tuoteturvallisuutta ja tuotevastuuta koskevat direktiivit. Yleiseen tuoteturvallisuuteen liittyviä säännöksiä käsitellään kuluttajansuojaa koskevassa jaksossa. Maataloustuotteita koskevat erityissäännökset (eläinten ja kasvien terveyttä koskevien standardien noudattaminen) esitetään yksityiskohtaisesti maataloutta käsittelevässä jaksossa. Yleiskuvaus Liettua on edistynyt hyvin tavaroiden vapaan liikkuvuuden edellytysten luomisessa. Tähän tarvitaan kaikkien määrällisten rajoitusten ja syrjivien käytäntöjen poistamista. Se on jo vapauttanut suurimman osan hinta-, kauppa- ja valuuttajärjestelmäänsä. Joitakin energiaan ja asumiseen sekä julkiseen liikenteeseen ja julkisiin palveluihin liittyviä hintarajoituksia lukuun ottamatta markkinat määräävät vapaasti suurimman osan hinnoista. Tavaroiden vastavuoroisen tunnustamisen periaate hyväksytään. Kaupan teknisiä esteitä koskevan lainsäädännön lähentäminen edistyy. Lisenssejä tarvitaan alkoholin, tupakan, autojen, lääkkeiden, aseiden ja metallien tuonnissa. Tämän järjestelmän päätavoite on kansanterveyden ja lääkevalmisteiden tuontilisenssien myöntämismenettelyt eivät ole täysin avoimia, ja niissä voidaan suosia paikallisia tuottajia. suojelu. Alkoholin, tupakan lainsäädännön lähentämissuunnitelman mukaan uuden Liettuan lähentymistavan mukaiset direktiivit pitäisi antaa jo vuonna 1997, vaikka todisteita merkittävästä edistyksestä tällä alalla ei ole. Tietoja ei myöskään ole lainsäädännön lähentämisestä muihin uuden lähestymistavan mukaisiin direktiiveihin. Hiljattain on toteutettu joitakin lääkevalmisteita ja rakennustarvikkeita koskevia toimenpiteitä, ja ensimmäiset 41 edistystä näyttää tapahtuvan elintarvikealalla. Suurin osa työstä on vielä tekemättä kemianteollisuuden ja autoteollisuuden aloilla. suhteen. Liettuan alalla valmisteltavana olevan Standardoinnin lakiluonnoksen pitäisi parantaa yhdenmukaisuutta EY:n järjestelmän kanssa erityisesti standardien vapaaehtoisen sekä Euroopan soveltamisen standardointikomitean (CEN) että Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (CENELEC) liitännäisjäsen, kuuluu nykyisellään osittain julkishallintoon, ja sen tarkoituksena on hoitaa myös akkreditointitehtäviä. Tämä on ristiriidassa EY:n periaatteiden kanssa. Vaatimustenmukaisuuden arvioinnin alalla on myös lakiluonnos, joka näyttää pitkälti vastaavan EY:n kokonaislähestymistapaa. standardointi virasto, joka on Vaatimustenmukaisuuden arvioinnin infrastruktuuriin ei vielä kuulu laatujärjestelmän varmennuslaitosta pätevän henkilöstön ja varojen puutteen vuoksi. Henkilöstö- ja rahoituskysymys on ratkaistava, sillä se vaikuttaa laboratorioiden ja varmennuslaitosten johtoon ja kehittämiseen. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Liettuan ja Euroopan unionin välisen tavaroiden vapaakaupan täytäntöönpanossa on edistytty hyvin. Täytäntöönpanoa, määrällisten rajoitusten ja syrjivien toimenpiteiden täysi kumoaminen mukaan lukien, valvotaan Eurooppa-sopimuksen puitteissa. Energia- alan liittymistä. Myös vapautettava lisenssijärjestelmää on tarkasteltava uudelleen, ja se on tarvittaessa muutettava. hintajärjestelmä unioniin ennen on luodaan yhteisön Samalla kun säännöstön mukaisuuteen perustuva yleinen sääntelyrakenne on edelleen lujitettava teknisen lainsäädännön lähentämistä yhteisön säännöstöön. Yhteisön yhdenmukaistamiseen kuulumattomilla kansallisella tasolla säännellyillä aloilla ei ole tarpeeksi tietoa siitä, kuinka tavaroiden vapaata liikkumista koskevia yhteisön oikeuden periaatteita sovelletaan Liettuassa. Tämä tilanne johtuu erityisesti siitä, että sisämarkkinoiden toimintaan liittyvät avoimuusmekanismit puuttuvat, eikä niitä siis voida sellaisinaan käyttää unioniin liittymistä edeltävissä yhteyksissä. Kyseeseen tulevat erityisesti direktiivi N:o 83/189, jossa säädetään kansallisia teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä, tavaroiden vapaan toimenpiteitä koskevan tietojenvaihtomenettelyn luomisesta tehty päätös N:o 3052/95/EY, komissiolle tehtävä menettelyä koskeva valitus tai Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 177 artiklassa määrätty mahdollisuus pyytää tuomioistuimelta ennakkoratkaisua. Samoin arvioinnin tekeminen siitä, soveltaako Liettua vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta, edellyttäisi kansallisista perusteellisempia hallintomenettelyistä, joiden voidaan olettaa vaikuttavan tavaroiden markkinoille saattamiseen. liikkuvuuden periaatteesta yhteisössä poikkeavia lainsäädännöstä kansallisesta tietoja sekä Päätelmä Huomattavaa edistystä on tapahtunut monilla aloilla. Siitä huolimatta työtä on vielä ja tehtävä erityisesti vaatimustenmukaisuuden arviointi sekä hintojen vapauttaminen ja lisenssi vaatimukset lähentämiseksi. Myös standardointi lainsäädännön teknisen -42 edellyttävät lisätyötä. Jos nykyisiä ponnisteluja jatketaan ja teknistä asiantuntemusta toteutua keskipitkällä kehitetään, tavaroiden vapaan aikavälillä. liikkumisen pitäisi kuitenkin Liettuan viranomaisten on myös varmistettava, että kansallinen lainsäädäntö ei ole esteenä kaupalle yhteisön yhdenmukaistamiseen kuulumattomilla aloilla erityisesti tarkastamalla, että toteutettavat toimenpiteet on suhteutettu tavoitteisiin. Pääomien vapaa liikkuvuus Eurooppa-sopimuksessa vahvistetaan periaate pääomien vapaasta liikkuvuudesta Liettuan ja Euroopan unionin välillä. Liettuaa koskevien velvoitteiden mukaisesti tätä sovelletaan Eurooppa-sopimuksen voimaantulosta suoriin sijoituksiin ja portfoliosijoituksiin sekä Liettuaan jo sijoittautuneiden yhteisön yritysten kauppa- ja rahoitusluottoihin. Yhteisön yritysten haarakonttoreihin ja edustuksiin (sekä itsenäisiin ammatinharjoittajiin) sitä sovelletaan asteittain siirtymäkautena. Sopimuksen mukaan sopimuspuolet luovat tarvittavat edellytykset pääomien vapaata liikkuvuutta koskevien yhteisön sääntöjen asteittaisen soveltamisen lisäämiseksi. Valkoisessa kirjassa korostetaan pääomien ja rahoituspalvelujen vapaan liikkuvuuden välistä yhteyttä. Siinä kuvaillaan alaa koskevaa lainsäädännön sarjaa ja ehdotetaan sen antamista sekä muistutetaan kansainvälisten pääomien vapaan liikkumisen kasvavasta tärkeydestä. Yleiskuvaus Osittain yksityistämisen hitaudesta johtuen ulkomaisten suorien sijoitusten vähäinen määrä, keskimäärin yksi prosentti BKT:stä, on ollut pettymys. Vuoteen 1996 mennessä tehtyjen ulkomaisten suorien sijoitusten kanta oli 230 miljoonaa ecua. Ulkomaiset suorat sijoitukset ovat kuitenkin lisääntyneet. Niiden määrä on nyt yksi prosentti BKTistä, ja sen odotetaan kasvavan edelleen lähivuosina. Uusi hallitus on ottanut käyttöön sijoitusten tekemistä edistäviä verohelpotuksia (uusi yritysten tulovero). Myös vuoden 1996 parantuneen makrotaloudellisen tuloksen voidaan odottaa lisäävän ulkomaisia suoria investointeja keskipitkällä aikavälillä. Sijoitusjärjestelmä on suhteellisen vapaa. Yhtiöiden omistus ja johto voi olla täysin ulkomainen. Voitot voidaan kotiuttaa vapaasti. Vuodesta 1996 perustuslain muutoksella (47 artikla) sallitaan ulkomaalaisten maanomistus liiketoimintaa varten. Yksi uuden hallituksen vuosien 1997-2000 toimintaohjelman ensisijaisista tavoitteista on otollisemman oikeudellisen luominen pitkäaikaisille ulkomaisille sijoituksille. Ensimmäisiä askeleita tätä tavoitetta kohti oli Eurooppa- asiainministeriön perustaminen vuonna 1997. Ministeriö vastaa ulkomaisten sijoitusten edistämisestä, suuromaisuuden yksityistämisestä ja vienninedistämisestä. taloudellisen rakenteen ja Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi siirtymässään Liettua on edennyt huomattavasti taloutensa Markkinatalouteen vapauttamisessa ja pääomanliikkeiden vapauttaminen vakauttivat taloutta. Sijoitusjärjestelmä on suhteellisen vapaa, ja uuden hallituksen yksityistämisen päätökseen saamisen nopeuttamisen odotetaan lisäävän ja vakauttamisessa. Rahoitusmarkkinoiden - 4 3- huomattavasti suoria ulkomaisia sijoituksia. Suuremmalla ulkomaisella osallistumisella talouden toimintaan myös lisättäisiin pankkien ja sijoitusyritysten yhteisön säännöstön vaatimusten tuntemusta, minkä pitäisi helpottaa yhtenäismarkkinoille pääsyä. Päätelmät Liettuan hallituksen työ pääomien markkinoiden vapauttamiseksi on onnistunut joillakin aloilla. Sekä valkoisen kirjan että Eurooppa-sopimuksen suositukset on suurelta osin pantu täytäntöön. pääomien markkinoiden Liettuan erityisesti sijoitusyhtiöiden rajojen yli suuntautuvan toiminnan rajoitusten osalta on kuitenkin tehtävä lisää työtä. Täydellisen vapauttamisen ei kuitenkaan pitäisi olla kovin vaikeaa, jos riittävää poliittista tahtoa löytyy. vapauttamiseksi täydelliseksi Liettuan toteuttama pääomien vapauttaminen on Eurooppa-sopimuksen velvollisuuksien mukaista. Liettuan pitäisi pystyä poistamaan jäljellä olevat rajoitukset vaikeuksitta ja ottamaan käyttöön pääomien liikkumista koskeva yhteisön säännöstö keskipitkällä aikavälillä. Palvelujen vapaa liikkuvuus Palvelujen vapaa liikkuvuus perustuu syrjinnän ja erityisesti kansallisuuteen perustuvan syrjinnän kieltoon sekä erilaisten kansallisten säännösten yhdenmukaistamista koskeviin sääntöihin. Nämä säännöt koskevat yhtä paljon sekä henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen kuuluvaa tarjoamista. Niiden että palvelujen (pankkivalvontakomiteat, täytäntöönpano audiovisuaalisen sekä valvontaviranomaiset, jäsenvaltioiden välisen valvontayhteistyön lujittamista (vastavuoroisen tunnustamisen järjestelyt). edellyttää hallintorakenteiden sääntelyviranomaiset) sijoittautumisoikeutta toiminnan luomista vapaata Tärkeä osa palveluiden vapaan liikkuvuuden alalla sovellettavaa lainsäädäntöä liittyy rahoituspalveluihin. Kyseeseen tulevat myös ongelmat, jotka liittyvät kansallisten markkinoiden avaamiseen aloilla, joita monopolit ovat perinteisesti hallinneet. Tällaisia aloja ovat muun muassa televiestintä ja osittain myös energia ja liikenne. Viimeksi mainittuja aiheita käsitellään lausunnon niitä koskevissa jaksoissa. Yleiskuvaus Pankkialaa uhkasi kriisi vuoden 1995 joulukuussa, kun useat pankit, maan suurin yksityinen pankki mukaan lukien, julistettiin maksukyvyttömiksi. Pankkialan tilanne on edelleen heikko, vaikkakin selviä toipumisen merkkejä on esiintynyt Liettuan hallituksen nopean toiminnan ansiosta. Vuoden 1997 alussa kolme pankkia, joissa valtiolla oli osake-enemmistö, oli hallitsevassa asemassa maan pankkijärjestelmässä (65 prosenttia toiminnassa olevien pankkien varoista ja 66 prosenttia talletuksista oli keskittynyt näille pankeille). Vakavaraisuusvaatimusten täyttämiseksi aloitetun uuden pankkien pääomarakenteen vahvistamisohjelman seurauksena valtion pääoman osuus niissä on kasvanut suuresti viime aikoina. 44- Jos valtiolla ei ole osake-enemmistöä, pääoman osuus on vähenemässä. Yksityisten pankkien markkinaosuus on pienempi, mutta niiden tilanne on paranemassa. Hallitus laatii parhaillaan valtion pankkien yksityistämisohjelmaa. Pääasiallinen tehtävä on Liettuan valtion liikepankin yksityistäminen. Lisäksi on tehtävä yhtä muuta pankkia koskeva päätös. Lähitulevaisuudessa valtion on myös päätettävä, olisiko joitakin pankkeja jätettävä valtion valvontaan joidenkin valtion ohjelmien toteuttamista varten. Pankkimarkkinoille pääsystä voidaan todeta, että ulkomaiset pankit eivät saa perustaa tytäryhtiöitä Liettuaan ja että vasta yhden ulkomaisen haarakonttorin perustaminen on sallittu. Pankit takaavat ainoastaan niiden tallettajien talletukset, jotka asuvat Liettuassa. Liettuan keskuspankki valvoo pankkien toimintaa. Sen toimivalta vastaa pääpiirteissään jäsenvaltioiden keskuspankkien toimivaltaa. Arvopaperialasta voidaan todeta, että Liettuan pörssin jäsenyys on luvanvaraista. Luvat myöntää Liettuan arvopaperikomitea, joka valvoo arvopaperikauppaa koskevan lain noudattamista. vakuutuslain Liettuan valtion vakuutusvalvontaviranomainen koordinoi ja valvoo vakuutusalan toimintaa. Vuonna 1996 annetun uuden vakuutuslain (25 ja 27 artikla) mukaan Euroopan yhteisön vakuutusyhtiöt saavat perustaa vakuutusyhtiöitä Liettuaan rekisteröinnin jälkeen. valtiovarainministeriön mukaan alainen Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Pankkitoiminnasta voidaan todeta, että Liettuan pankkilainsäädäntöön on sisällytetty monia osia ensimmäisestä pankkidirektiivistä sekä omista varoista ja vakavaraisuudesta annetuista direktiiveistä. Vielä ei ole kuitenkaan annettu asiaa koskevien Euroopan yhteisön direktiivien mukaista talletusten vakuusjärjestelmistä eikä rahanpesun estämisestä. lainsäädäntöä Vaikka jotkut toisen pankkidirektiivin keskeisistä osista (erityisesti Euroopan unionin alueella myönnetyn toimiluvan tunnustaminen ja kotimaan valvonnan periaate) on pantu täytäntöön sekä tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä annettu direktiivi on pantu osittain täytäntöön, riskikeskittymälainsäädäntö ei ole vielä täysin Euroopan unionin koskevista vakavaraisuusvaatimuksista ja kokonaisvaltaisesta valvonnasta ei myöskään ole annettu. Säännöksiä markkinariskejä vaatimusten mukainen. Lainsäädännöllisen tilanteen mukaan ulkomaiset pankit ovat voineet vuoden 1996 kesäkuusta alkaen avata haarakonttoreita Liettuassa, jos Liettuan keskuspankki ja kotimaan valvontaviranomainen ovat sopineet asiasta. Vaikka valkoisessa kirjassa olevat pankkilainsäädäntöä koskevat toimenpiteet pitäisi olla toteutettu vuoteen 1999 mennessä, on toteutettava merkittäviä rakenneuudistuksia. Näihin kuuluvat yhtenäismarkkinoille osallistumisen kannalta oleelliset jäljellä olevien valtion omistamien pankkien yksityistäminen, vakavaraisuusosuuksien käyttöönotto markkinariskeille ja hyvien pankkitoimintaperiaatteiden käyttöönotto. Arvopaperialan nykyinen oikeusjärjestelmä ei ole vielä EY:n asiaa koskevien direktiivien mukainen. Yleinen rakenne on kuitenkin hyvä erityisesti valvontaviranomaisen, pääasiassa arvopaperikomitean, toimivallan osalta. 45- Myös vakuutusalan nykytilannetta on pidettävä epätyydyttävänä. Vuonna 1996 annetun uuden vakuutuslain, joka ei ole vielä täysin voimassa, olisi kuitenkin parannettava tilannetta. Jotkut ensimmäisen vaiheen direktiiveistä pitäisi panna täytäntöön vuoden 1997 aikana sekä loput ensimmäisen vaiheen direktiiveistä ja toisen vaiheen direktiivit vuonna 1998. luomassa Liettua on tarkoituksenmukaista vapaiden markkinoiden vaatimuksiin kuluttajansuojan, rahoitusvalvonnan ja ulkomaalaisten yritysten EY:n markkinoille pääsyn osalta vastaavaa vakuutusvalvontajärjestelmää. Jäljellä olevat ongelmat koskevat käytäntöä (enemmän vakuutusmatemaatikkoja, enemmän kokemusta) ja rahoitusta (yhtiöiden pääomarakennetta on kehitettävä). Nämä ongelmat voidaan kuitenkin ratkaista keskipitkällä aikavälillä, jos tarvittava oikeudellinen kehys saadaan luotua hallituksen kaavailemassa aikataulussa. Päätelmät Täysimääräistä vapaata sijoittautumista pankki-, arvopaperi-ja vakuutusalalla ei ole vielä riittävän hyvin sisällytetty alojen ja täysimääräinen Jos yhdenmukaistaminen edistyy suunnitelmien mukaan ja pankkialan rakennemuutos toteutetaan, rahoituspalveluja koskevien lainsäädäntöjen täysimääräisessä lähentämisessä ei odoteta olevan suurempia ongelmia. lainsäädäntöön. Näin ollen sisällyttäminen asianmukaisesti. sijoittautuminen toteutettava vapaa on Joitakin epäilyjä voi kuitenkin herätä Liettuan viranomaisten kyvystä panna nopeasti täytäntöön koko laajamittainen lainsäädäntöohjelma, mihin ne ovat sitoutuneet. Vuonna 1996 annettu vakuutuslaki, joka ei kuitenkaan ole vielä täysin voimassa, on varoittava säännöstön esimerkki noudattamiseksi keskipitkällä aikavälillä. rahoitusalalla on työtä yhteisön tästä. Koko tehtävä Henkilöiden vapaa liikkuvuus Henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen kuuluu kaksi osa-aluetta, jotka liittyvät eri aihepiireihin Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa. Periaatteet esittelevässä sopimuksen ensimmäisessä osassa oleva 7 a artikla kuuluu sisämarkkinoiden toteuttamisen alaan ja koskee liikkumista ilman jäsenvaltioiden sisärajoilla tehtäviä tarkastuksia. Unionin kansalaisuutta koskevassa toisessa osassa olevalla 8 a artiklalla jokaiselle unionin kansalaiselle myönnetään henkilökohtainen oikeus liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella tietyin edellytyksin. Rajatarkastusten poistaminen koskee kaikkia henkilöitä kansalaisuudesta riippumatta; muuten 7 a artiklalla ei olisi mitään tosiasiallista vaikutusta. Kaikissa jäsenvaltioissa sovelletaan 8 a artiklasta johtuvia oikeuksia, mutta 7 a artiklasta johtuvia oikeuksia ei ole vielä pantu täysimääräisesti täytäntöön unionin tasolla. Unionin sekä a) tutkintotodistusten ia kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroinen tunnustaminen sijoittautumisvapaus kansalaisten liikkuvuus. vapaa Eurooppa-sopimuksessa määrätään laillisten työntekijöiden (ja heidän perheenjäsentensä) syrjimättömästä kohtelusta. Sopimuksessa määrätään myös mahdollisuudesta yhdistää tai siirtää sosiaaliturvaetuuksia ja rohkaistaan jäsenvaltioita tekemään Liettuan kanssa - 4 6- työmarkkinoille pääsyä koskevia kahdenvälisiä sopimuksia. Vuodesta 1999 alkaen assosiaationeuvosto tutkii muita keinoja parantaa työntekijöiden liikkuvuutta. Valkoisessa kirjassa käsitellään lainsäädännöllisiä vaatimuksia, jotta voidaan toteuttaa työmarkkinoiden sopusointuinen kehittäminen ja samanaikaisesti ehkäistä kilpailun vääristyminen. Työntekijöiden vapaa liikkuvuus on yksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa tunnustetuista perusvapauksista. Oikeus saada harjoittaa joitakin ammatteja (esimerkiksi oikeuden tai terveydenhuollon alalla) voi kuitenkin riippua joidenkin erityisesti kelpoisuutta koskevien joko yhteensovitetaan tunnustamisen periaatetta. Sopimuksella taataan myös sijoittautumisvapaus, joka koskee sekä itsenäistä ammattia harjoittavia luonnollisia henkilöitä että yrityksiä. tai niihin sovelletaan vastavuoroisen täyttämisestä. Kelpoisuusedellytyksiä edellytysten Asuinpaikan vapaaseen valintaan voidaan siten soveltaa vähimmäisvaatimuksia, jotka koskevat varallisuutta ja sairausvakuutusjärjestelmään kuulumista silloin, kun kyseessä ei ole ammatillinen toiminta kyseisessä maassa. Yleiskuvaus Ulkomaalaisten oikeudellinen asema Liettuan tasavallassa määritetään ulkomaalaisten tilapäistä työntekoa koskevassa laissa ja maahanmuuttolaissa, jossa vahvistetaan edellytykset ulkomaalaisten vakituiselle asumiselle maassa. Ulkomaalaiset saavat asua Liettuassa, jos heille myönnetään enintään 90 vuorokautta voimassa oleva viisumi. Ulkomaalaiset, joilla on erityistyö lupa, saavat asua Liettuassa enintään kahden vuoden pituisen ajanjakson ajan, jota voidaan jatkaa. Pysyvä oleskelulupa voidaan myöntää henkilölle, jolla oli Liettuan kansalaisuus ennen vuotta 1990 ja joka asuu Liettuassa sekä henkilölle, joka asui vakituisesti Liettuassa ennen vuotta 1990 ja joka edelleen asuu siellä. Liettuan toimittaman tutkintotodistusten ja muiden kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroista tunnustamista koskevan aikataulun mukaan valkoisen kirjan ensimmäinen vaihe pitäisi panna täytäntöön vuoteen 1997 mennessä, toinen vaihe vuoteen 1998 mennessä ja kolmas vaihe vuoden 1998 loppuun mennessä. Yhteisön säännöstön virallinen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on saatettu päätökseen, mutta täytäntöönpanoa ja soveltamista on vahvistettava. On luotava lisärakenteita (virastoja ja laitoksia) antamaan ja vastaanottamaan tutkintotodistuksia ja kelpoisuutta osoittavia asiakirjoja sekä todistamaan niiden oikeellisuus. ja Lääkäreiden, hammaslääkäreiden, kätilöiden, sairaanhoitajien koulutuksesta (jos sitä koordinoidaan direktiiveillä) voidaan todeta, että peruskoulutuksen kesto näyttää täyttävän vaatimukset. Täytäntöönpanorakenteista voidaan todeta, että ministeriöt, muutamat virastot ja laitokset sekä ammatilliset yhdistykset (pääasiassa ammattijärjestöt) vastaavat täytäntöönpanosta. eläinlääkäreiden arkkitehtien, Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 47- Liettuan lainsäädännössä on valmistauduttava Liettuassa työtä tekevien Euroopan unionin kansalaisten ja Liettuan kansalaisten yhdenvertaiseen kohteluun. Tällaisista toimenpiteistä määrätään Eurooppa-sopimuksen 37 artiklassa. Yhteisön säännöstön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä tarvitaan tietosuojan alalla muun muassa henkilötietojen määrittelyn ja tietokantojen käyttöoikeuden osalta. Vaikka jonkin verran edistystä onkin tapahtunut, vaaditun rajatarkastusjärjestelmän luominen vaatii huomattavia ponnistuksia. Tähän pitäisi pystyä keskipitkällä aikavälillä. ja muiden ammatillista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen Tutkintotodistusten vastavuoroisesta tarvittavien tunnustamisesta täytäntöönpanorakenteiden luomista tai vahvistamista on nopeutettava, jotta ne voitaisiin ottaa käyttöön keskipitkällä aikavälillä. voidaan todeta, että Päätelmät Tällä alalla tarvittavat rakenteet on luotu, mutta niiden todellista vaikutusta ja toimintaa on vaikea arvioida. Henkilöiden vapaata liikkumista koskevien asetusten mukauttaminen on teknisesti toteutettavissa keskipitkällä aikavälillä. b) Sisärajoilla tehtävien henkilöiden tarkastusten poistaminen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 7 a artiklan mukainen vapaa liikkuvuus, eli kansalaisuudesta riippumaton sisärajoilla tehtävien henkilöiden tarkastusten poistaminen, ei ole vielä täysin toteutunut Euroopan unionin tasolla. Rajoilla tehtävien henkilöiden tarkastusten poistaminen edellyttää useiden liitännäistoimenpiteiden täytäntöönpanoa. täytäntöön joitakin näistä Jäsenvaltiot eivät ole vielä hyväksyneet ja panneet toimenpiteistä (katso oikeus-ja sisäasioita koskeva erillinen jakso). jäsenvaltiot ovat kuitenkin Tietyt yleissopimuksella valmistelee sen täytäntöönpanoa). (seitsemän jäsenvaltiota jo soveltaa yleissopimusta tavoitteen Schengenin ja kuusi toteuttaneet tämän Tämän tavoitteen toteutumista Euroopan unionissa pyritään helpottamaan luonnoksessa uudeksi perussopimukseksi, jossa esitellään uusi luku "Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue" ja jolla Schengenin säännöstö otetaan käyttöön Euroopan unionissa. Liettua on ilmaissut tahtonsa ja valmiutensa täyttää Schengenin sopimuksen määräykset, jotta siitä voi tulla Schengenin sopimuksen sopimuspuoli. Se on aloittanut tätä varten tarvittavat valmistelut ja pyytänyt jäsenvaltioilta avustusta erityisesti rajatarkastusten vahvistamisen suhteen. Yleisarvio 1. Yhteenveto Liettuan edistymisestä valkoiseen kirjaan lainsäädännön täytäntöönpanossa esitetään liitteessä. Taulukosta ilmenee, että 30. kesäkuuta 1997 mennessä Liettua arvioi saattaneensa osaksi kansallista lainsäädäntöään 316 valkoisen kirjan 899:stä direktiivistä ja asetuksesta. Nämä tiedot koskevat lainsäädäntöä, jonka Liettua katsoo saattaneensa osaksi kansallista lainsäädäntöään tai jonka osalta se katsoo tarkistaneensa sen yhteisön sääntöjen mukaisuuden. Tämän tiedon perusteella ei voida liittyvän 48 kuitenkaan vahvistaa tekstien vastaavuutta, sillä komissio ei tässä vaiheessa pysty antamaan siitä lausuntoaan. tapahtunut jonkin verran edistystä 2. Liettuassa on sisämarkkinalainsäädännön noudattamisessa. Erityisesti voidaan todeta huomattava yhdenmukaistaminen yhteisön sääntöihin yhtiöoikeuden, kirjanpito-oikeuden, tietosuojan ja jossain määrin tavaroiden vapaan liikkuvuuden alalla. Liettuan viranomaisten tekemän arvioinnin mukaan suurin osa lainsäädännöstä on saatettu osittain kansalliseen lainsäädäntöön, eikä komissio voi tässä vaiheessa muodostaa kantaansa sen ja yhteisön oikeuden täydestä vastaavuudesta. Tärkeillä ja rahoituspalveluissa on vielä vakavia ongelmia. julkisissa hankinnoissa, henkisessä omaisuudessa aloilla kuten 3. Liettuan julkishallinnon heikkous voi olla vakava ongelma lisäedistykselle. Se vaikuttaa sekä lainsäädännön lähentämisen vauhtiin että sen täytäntöönpanon laatuun. Samanlaisia epäilyksiä on kohdistettava sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanoa varten tarvittavien rakenteiden toimintakykyyn. Koska suurin osa lainsäädäntöä on niin uutta ja rakenteita ei joissakin tapauksissa ole vielä edes luotu, tässä vaiheessa ei ole tarpeeksi tietoa lopullisen päätöksen tekemiseksi asiasta. Komissio ei voi vielä antaa lausuntoaan yritysten ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kyvystä soveltaa yhteisön säännöstöä. Maatalouteen liittyviä erityisnäkökohtia huomioon ottamatta unionin sisärajoilla 4. tehtävien tarkastusten poistaminen on mahdollista vasta lainsäädäntöjen riittävän yhdenmukaistamisen jälkeen. koski teknisiä toiseen Tämä erityisesti ihmisten, eläinten liikkumisen osalta noudattamat muodollisuudet ja Tämä edellyttää erityisesti hyvään hallintoon perustuvaa molemminpuolista luottamusta (esimerkiksi tiettyjä tuotteita koskevat lähtöpaikassa tehtävät turvallisuustarkastukset). Tavaroiden liikkuvuuden osalta sisärajattoman alueen toteuttaminen 1. tammikuuta 1993 jäsenvaltioiden mennessä oli mahdollista ainoastaan poistamalla kaikki unionin tekemät jäsenvaltiosta (erityisesti tarkastukset. tuoteturvallisuustarkastukset), terveyttä koskevia tarkastuksia, taloudellisia ja kaupallisia tarkastuksia (esimerkiksi väärennösten torjunta), turvallisuustarkastuksia jne. ). Suurimmassa osassa tapauksia muodollisuuksien ja tarkastusten poistaminen voitiin toteuttaa ainoastaan hyväksymällä ja toteuttamalla yhteisön toimenpiteitä. Näillä toimenpiteillä voitiin yhdenmukaistaa liikkumista tai markkinoille saattamista koskevat säännöt (erityisesti tuoteturvallisuuden osalta) ja tarvittaessa siirtää jäsenvaltioiden alueella tai noudatettavat muodollisuudet tarkastukset ulkorajoilla tehtäviksi (erityisesti arvonlisä- ja valmisteveron kantamisen, eläinten ja kasvien terveystarkastusten sekä tilastotietojen keruun osalta). Osasta Liettuan nykyisiä rajoja tulee unionin ulkoraja. Tämä merkitsee rajatarkastusten vahvistamista (katso tullia koskeva erillinen jakso). sekä ympäristötarkastuksia tai markkinoilla ja kasvien tarkastuksia tehtävät (jätteet (aseet jne. ) Kyseisillä aloilla tehdyn työn edistymistä ja tahtia koskevan kokonaisarvioinnin perusteella on vaikea sanoa, milloin Liettua kykenee hyväksymään ja panemaan tehtävien täytäntöön kaikki ne säädökset, jotka ovat välttämättömiä sisärajoilla tarkastusten poistamiseksi ja näiden tarkastusten teon siirtämiseksi unionin ulkorajoilla tehtäviksi. - 4 9- 5. Liettua on jo antanut suuren osan yhtenäismarkkinoita koskevaa yhteisön säännöstöä. Komissio ei voi kuitenkaan vielä muodostaa kantaansa kaikista säädöksistä, jotka Liettua on ilmoittanut saattaneensa osaksi kansallista lainsäädäntöään. Erityisesti julkisten hankintojen, rahoituspalvelujen ja henkisen omaisuuden alalla on kuitenkin edettävä pidemmälle. Täytäntöönpanoa on vahvistettava useimmilla aloilla. Hallinnon lujittaminen vaatii paljon työtä. Huomattavien ponnistusten avulla Liettuan pitäisi pystyä keskipitkällä aikavälillä antamaan suurin osa yhtenäismarkkinoiden lainsäädännöstä ja panemaan määrin toiminnassa, mikä on täysimääräisen sisämarkkinoille täytäntöönpanomekanismien osallistumisen edellytys. tarvittavissa edistymään täytäntöön sekä se Euroopan yhteisön kilpailupolitiikan perusta on perustamissopimuksen 3 artiklan g kohta, jossa määrätään, että yhteisössä on oltava järjestelmä, jolla taataan, ettei kilpailu sisämarkkinoilla vääristy. Pääasialliset soveltamisalat ovat kilpailulainsäädäntöjä valtion tuet. Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteisön ja Liettuan kauppasuhteisiin sovellettavasta kilpailujärjestelystä, että se perustuu perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklassa (yritysten väliset sopimukset/määräävän aseman väärinkäyttö) ja 92 artiklassa (valtion tuki) määrättyihin arviointiperusteisiin ja että kyseisten alojen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt on hyväksyttävä kolmen vuoden kuluessa Eurooppa- saattaa että Liettua sopimuksen kilpailulainsäädäntönsä yhdenmukaiseksi yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa. voimaantulosta. Lisäksi siinä määrätään, Valkoisessa kirjassa viitataan kyseisten määräysten, sulautumisasetuksen säännösten (4064/89) ja perustamissopimuksen 37 ja 90 artiklan (monopolit ja erityis- ja yksinoikeudet) määräysten asteittaiseen soveltamiseen. Yleiskuvaus Uuden, vuonna 1996 tehdyn kilpailulain osalta yrityksiin sovellettavat kilpailusäännöt noudattavat suurelta osin yhteisön säännöstöä etenkin menettelytapasääntöjen osalta. Kilpailukomitean toimivaltuudet suorittaa tutkimuksia ovat jossain määrin samanlaiset komission valtuuksien kanssa. Liettuan kilpailuviranomainen (Valtion kilpailu- ja kuluttajansuojavirasto) perustettiin vuonna 1995 hallituksen valvonnan alaisuuteen. Sen kaksi pääasiallista tehtävää ovat kilpailun edistäminen ja suojaaminen sekä kuluttajien oikeuksien suoja. Viime aikoina on saavutettu edistystä aiemmin säänneltyjen alojen vapauttamisessa. Televiestintäalaa on vapautettu suljettujen käyttäjäryhmien ja matkapuhelinjärjestelmien ja satelliitin rakentamisen ja toiminnan osalta. Rautatiekuljetuksia vapautetaan parhaillaan ja energia-ala näyttää periaatteessa olevan avoin kilpailulle, jossa kuitenkin käytetään lupajärjestelmää. telepäätelaitteiden, puhelintoiminnan, Tietyillä aloilla, kuten öljy- ja virvoitusjuoma-aloilla, tarvitaan lisäselvityksiä sen arvioimiseksi, onko valtion osalta tapahtuva sääntely yhteensopivaa yhteisön säännöstön kanssa. 50- valtiontukien Hallitus hyväksyi vuonna 1997 valtiontukien valvontaa koskevan hallituksen päätöslauselman, jolla valtion kilpailu- ja kulultajansuojavirastolle annetaan toimivalta yhteisön valvoa valtiontukisääntöihin. Siinä ja kuluttajansuojavirastolle on ilmoitettava kaikki tuki ja saatava viraston hyväksyntä ennen tuen myöntämistä, että virastolla on valtuudet kerätä kaikki tarvittavat tiedot tutkiakseen tuen sääntöjen mukaisuuden ja että virastolla on valta tehdä kielteinen tukipäätös ja mahdollisuus viedä asia oikeuteen, jos sen päätöstä ei noudateta. Päätöslauselma että myöntämistä. säädetään erityisesti, perustuu kilpailu- valtion Valtiontukia koskevan inventaarion luomiseksi tarvitaan vielä lisätyötä. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Kokonaisuutena ottaen Liettuan vuodelta 1996 peräisin olevan kilpailulakiluonnoksen materiaalisissa säännöksissä on otettu yhteisön säännöt huomioon kohtuullisesti, ja luonnoksessa noudattamiseen. Kilpailulainsäädännön lähentämisprosessi on hyvässä vauhdissa. kilpailusääntöjen suuntaudutaan yhteisön Valvontavirasto tarvitsee tulevaisuudessa merkittävässä määrin koulutusta ja muuta apua, jotta se voisi uskottavasti valvoa Liettuan valtiontukia. Komissio toteaa tyytyväisenä alan lainsäädännön lähentämisessä tapahtuneen huomattavan kehityksen ja valtiontukien valvontaa koskevan hallituksen päätöslauselman hyväksymisen. Avoimuutta ei ole kuitenkaan vielä saavutettu. Välitön etusija on annettava sellaisen valtiontuki- inventaarion luomiseksi, joka perustuu komission omissa valtiontukitutkimuksissaan soveltamiin menetelmiin. Lisäksi on huomattava, että näyttää siltä, että tietyt tukitoimenpiteet on sidottu vientisuoritukseen, mikä on selvästi Eurooppa-sopimuksen vastaista, ja merkittävä osa valtiontuesta on myönnetty välillisen tuen muodossa, kuten verohelpotuksina, velan kuittauksina ja veronmaksun lykkäyksinä. Tällaiset tukitoimenpiteet ovat toimintatukea, mikä on sallittua vain hyvin tiukoin ehdoin. Koska avoimuutta ei vielä ole, on epäselvää, onko noudatettu toimintatuen myöntämisehtoja. on käytössä kaupalliset Liettuassa alkoholijuomien, tupakkatuotteiden, sokerin, metallien ja romumetallien aloilla. Kaikkien näiden valtion monopolien tuotantoa, jakelua ja tuontia koskevia lupavaatimuksia on tarkasteltava uudelleen, koska niiden yhteensopivuus yhteisön kilpailusäännöstön kanssa on kyseenalaista perustamissopimuksen 37 artiklan tarkoittamassa merkityksessä. valtion monopolit Kuparin ja muiden kuin rautametallien osto- ja myyntilupia voidaan vain myöntää Liettuassa rekisteröidyille yrityksille. Tietynlaisten muiden kuin rautametallien ja romumetallin ostamista koskevien yksinoikeuksien voimassaolo on huolestuttavaa perustamissopimuksen 37 artiklan, 90 artiklan 1 kohdan sekä Eurooppa-sopimuksen 66 artiklan ja tarkoittamassa merkityksessä. liikkumista koskevien määräysten tavaroiden vapaata Sen lisäksi, että hyväksytään Euroopan unionin lainsäädäntöä riittävän lähellä oleva lainsäädäntö, kilpailulain uskottavaan tarvitaan hyvintoimivat kilpailuolosuhteita ja valtiontukia valvovat viranomaiset. Lisäksi vaaditaan, että täytäntöönpanoon 51- tuomioistuinlaitos, julkishallinto kilpailulakia ja kilpailupolitiikkaa. ja taloudelliset toimijat ymmärtävät riittävästi Päätelmät Kilpailulainsäädännön alalla on saatu aikaan huomattavaa edistystä lainsäädännön lähentämistä koskevien vaatimusten täyttämiseksi. Kilpailuviranomainen tarvitsee lisää tukea tehtäviensä suorittamiseksi ja varmistaakseen, että kyseisistä taloudellisista toimijoista on laajat tiedot markkinoilla. Valtiontukia osalta vaadittua avoimuutta ei ole vielä olemassa ja tukia koskeva inventaario, joka käsittää valtion, alueellisten ja paikallisviranomaisten tai valtion määrärahoista myönnetyt kaikki tukitoimet, pitäisi luoda ensisijaisesti. Keskipitkällä aikavälillä tarvitaan huomattavia ponnistuksia avoimuutta koskevien vaatimusten täyttämiseksi. Läheinen yhteistyö komission kanssa on tällä alalla välttämätöntä. Lisäksi vaikuttaa siltä, että tietyillä aloilla on voimassa erityis- tai yksinoikeuksia, jotka eivät ole yhteensopivia yhteisön säännöstön kanssa. Näitä ongelmia pitäisi käsitellä lähitulevaisuudessa. 3. 2 Innovaatiot Tietoyhteiskunta Nykytilanne Tietotekniikka ja televiestintä tarjoavat yhdessä valtavia taloudellisia ja yhteiskunnallisia mahdollisuuksia. Ennen vuotta 1990 näitä mahdollisuuksia ei Liettuassa hyödynnetty, vaikka koulutusta yleensä ei lyötykään laimin ja vaikka mahdollisuuksien tiedettiin olevan hyvin tärkeitä. Yhtenä seurauksena oli televiestinnästä ja tietotekniikasta vastaavan ministeriön perustaminen, joka on ainoa Euroopassa. Tietotekniikan myyntitietoja ei ole käytettävissä, mutta henkilökohtaisia tietokoneita sanotaan olevan sataa asukasta kohti kolme. Asukkaista 20 prosentilla on yhteys viestintäverkkoihin. Jos tietoyhteiskuntaan Internet-palvelimien tähtäävää kehitystä mitataan suhteellisesti määrällä, niiden todellisen määrän perusteella (vain 0,5 palvelinta/1000 asukasta) Internet ei ole Liettuassa saavuttanut vielä suurta suosiota. Puhelinverkon kehittymättömyys jarruttaa todennäköisesti tietoyhteiskunnan kehittymistä vielä monena tulevana vuonna. Päätelmät Todennäköisesti tietoyhteiskunnan kehittymistä tulevaisuudessakin, jos talous ja telealan investoinnit eivät merkittävästi kasva. kehittymättömyys puhelinverkon jarruttaa Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso 52- EY:n perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklassa määrätään, että yhteisö myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen ja toteuttaa ammatillista koulutusta koskevaa politiikkaa, millä toimilla pyritään edistämään eurooppalaista ulottuvuutta koulutuksessa sekä parantamaan teollisiin muutoksiin mukautumista ja työmarkkinoiden joustavuutta ammattikoulutuspolitiikkojen kautta. Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä koulutuksen ja ammatillisen pätevyyden tason kohottamiseksi. Valkoiseen kirjaan ei sisälly tämän alan toimenpiteitä. Yleiskuvaus Liettua käyttää koulutukseen 5,5 prosenttia BKTista, ja koulutuksen osuus valtion talousarviosta on 22,8 prosenttia. Liettuassa on 2 380 koulua, 537 000 koululaista ja 47 000 opettajaa. Yliopistotasolla on 15 korkea-asteen oppilaitosta ja 54 000 opiskelijaa. Liettuan hallitus on asettanut koulutusjärjestelmän uudistamisen keskeiselle sijalla ja antoi asiaa koskevaa lainsäädäntöä vuosina 1991 ja 1993. Julkistettujen uudistusten täytäntöönpano jatkuu edelleen. Uudistuksiin sisältyy opettajien koulutuksen, uusien opetusmateriaalien ja korkea-asteen koulutuksen osalta muiden eurooppalaisten järjestelmien kanssa vertailukelpoisten opetusmenetelmien käyttöönotto. laadunvalvonnan asettaminen etusijalle ja Ammattikoulutus on siirtymävaiheessa. Parhaillaan laaditaan ammattikoulutusta koskevaa lakiluonnosta sekä aikuisten ammattikoulutuksen ja ammatinvalinnanohjauksen perusjärjestelmää koskevaa luonnosta. Tempus-ohjelma on osaltaan edistänyt korkea-asteen koulutuksen uudistamista koskevien tavoitteiden saavuttamista ja luonut perustan yhteistyölle EU:n korkea-asteen oppilaitosten kanssa. Noin 16,2 prosenttia Liettuan kokonaisväestöstä on iältään 15-25 vuotiaita (ikäryhmä, joka voi osallistua Nuorten Eurooppa -ohjelmaan). Eräät liettualaiset nuorisojärjestöt ovat vuodesta 1995 alkaen osallistuneet Euroopan nuorisoalan toimintaan Nuorten Eurooppa -ohjelman yhteydessä, mikä on ensimmäinen askel kohti Liettuan osallistumista tähän ohjelmaan. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi ja ammatilliselle koulutukselle. Hallinnollisilla uudistuksilla Eräs Liettuan liittymisprosessin tärkeimmistä tekijöistä on vankan perustan luominen ja yleissivistävälle opetussuunnitelmien kehittämisellä olisi tuettava koulutusta niillä ammatillisilla aloilla, joilla on suora edistävä vaikutus unioniin liittymisen kannalta. Euroopan tutkimuksen kehittäminen, uusien kurssien ja opetusohjelmien käyttöönottaminen säännellyillä ammattialoilla, uuden teknologian soveltaminen ja laatutakuujärjestelmien luominen ovat Liettuan koulutusjärjestelmään kohdistuvia välittömiä haasteita. Ammattikoulutusjärjestelmän uudistamiseksi on toteutettu huomattavia toimenpiteitä. Erityisesti on tarvetta kehittää järjestelmä laadun takaamiseksi sekä opetuksen tason että aiheuttaa hallinnon itse ammattikoulutusjärjestelmän suhteen. Lisäongelman - 5 3- oikeusperustan puuttuminen ammattikoulutuspolitiikalta. Ammattikoulutusta koskeva lakiluonnos olisi saatava lopullisesti hyväksytyksi. Liettuan osallistumisella yhteisön ohjelmiin yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ja nuorison alalla (Sokrates-, Leonardo da Vinci- ja Nuorten Eurooppa -ohjelmat) on myönteinen vaikutus asianomaisten henkilöiden kannalta ja se on myös hyvä tapa valmistautua unioniin liittymistä varten. Päätelmät Unioniin liittymistä ajatellen näillä aloilla ei ole odotettavissa suuria ongelmia. Tutkimus ja teknologinen kehittäminen Perustamissopimuksessa ja puiteohjelmassa määrättyjen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen yhteisön tason toimien tavoitteena on Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn ja yleisen elämänlaadun parantaminen sekä kestävän kehityksen, ympäristönsuojelun ja muiden yhteisten politiikkojen tukeminen. Eurooppa-sopimuksessa tullaan määräämään näiden alojen erityisesti puiteohjelmassa tehtävästä yhteistyöstä. Valkoiseen kirjaan ei sisälly alaa koskevia välittömiä toimenpiteitä. Yleiskuvaus Kaikki vastuu Liettuan tiedetoiminnasta on nykyään opetus- ja tiedeministeriöllä. Hallitus myöntää rahoituksen suoraan tutkimuslaitoksille opetus- ja tiedeministeriön sekä Liettuan tiedeneuvoston suosituksesta. suurten Suurin muutos alan organisaatiossa ja siirtäminen Liettuan tutkimuslaitosten tiedeministeriön alaisuuteen ja Liettuan tiedeneuvoston perustaminen. Tutkimuslaitosten luonnetta tai niiden rahoitustapoja ei ole muutettu perusteellisesti. itsenäisyyden tiedeakatemian alaisuudesta opetus- aikana on ollut Tieteeseen käytetään nykyään noin 0,5 % BKT:sta. tunnustettuna Tiedepolitiikan tavoitteena on näihin aikoihin asti ollut Liettuan tiedesektorin toimintavalmiuksien säilyttäminen ja maan talouselämän ja kulttuurin tarpeisiin vastaaminen. Hallituksen on vielä päästävä yksimielisyyteen strategiasta. Vuoden 1997 alussa asetettiin komitea, jonka tehtävänä on uudistaa alan rakenteita. Kansallisia painopisteitä ovat Liettuan kieltä, kulttuuria, historiaa ja luontoa koskeva perus- ja soveltava tutkimus, kansainvälisesti korkeatasoinen tutkimus ja kansainvälisiin tutkimusohjelmiin osallistuva tutkimus sekä soveltava tutkimus, jota tarvitaan valtion kehitysohjelmien sosiaalialan, toteuttamiseen Liettuan kansanterveyden ja ympäristönsuojelun aloilla. kulttuurin, talouden, Säännöllinen yhteistyö Euroopan yhteisön kanssa alkoi vuonna 1992 tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen kolmannessa puiteohjelmassa. Toistaiseksi yhteistyö on keskittynyt pääasiassa COPERNICUS-ohjclmaan (KlE-maidcn ja IVY-maiden kanssa -54 harjoitettavan yhteistyön erityisohjelma), ja osallistuminen neljänteen puiteohjelmaan on melko vähäistä. Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevat tilastot ovat OECD:n standardien mukaiset vuodesta 1997 alkaen. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi jopa erinomaisia Liettuassa on useita kansainvälisessäkin vertailussa hyviä ja tutkimuslaitoksia ja yksittäisiä tutkijoita. Lisämuutoksia kuitenkin tarvitaan hallinnon organisaation uudistamiseksi ja keskitetyn rahoituksen korvaamiseksi saavutuksiin perustuvalla rahoitusj ärj estelmällä. Liettua on hiljan ilmaissut kiinnostuksensa assosioitua jollakin tavalla viidenteen puiteohjelmaan. Päätelmät Liittymisen kannalta tällä alalla ei ole odotettavissa erityisiä ongelmia. Liittymisen hyödyt olisivat molemminpuoliset. Televiestintä Euroopan yhteisön televiestintäpolitiikan tavoitteena on poistaa esteet telelaitteiden, -palvelujen ja -verkkojen yhtenäismarkkinoiden tehokkaan toiminnan tieltä, avata ulkomaiset markkinat EU:n yrityksille ja tarjota yleisesti saatavia nykyaikaisia palveluja kaikille EU:n asukkaille ja yrityksille. Nämä tavoitteet saavutetaan yhdenmukaistamalla ja edellytykset, vapauttamalla päätelaitteiden, tarjottavien palvelujen palvelujen ja verkkojen markkinat ja antamalla tarpeellinen lainsäädäntö. Vaikka tarvittavat tavoitteiden saavuttamiseksi liittyvän toimintaperiaatteet infrastruktuurin käytön vapauttamista lykätään joissakin jäsenvaltioissa vuodella tai kahdella vuodesta 1998. tarvittavat direktiivit on nyt annettu ja siihen julkisen puhelintoiminnan vahvistettu, standardit ja Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä, jolla pyritään saamaan standardit ja ja postipolitiikassa, käytännöt kohti Euroopan yhteisön standardoinnissa, uudistamisessa. Valkoisessa kirjassa keskitytään tarkastelemaan sääntelyn, verkkojen ja palvelujen lähentämistä, jota täydennetään muilla toimilla, jotka vähitellen vapauttavat telealan. lainsäädäntöperiaatteissa infrastruktuurin televiestintä- tasoa ja Yleiskuvaus ja jolla perustettiin Vuonna 1991 Liettuassa hyväksyttiin uusi televiestinnästä tietotekniikasta vastaavan ministeriön alaisuuteen kuuluvat operaattoriyritykset. Vuonna 1995 uudella lailla poistettiin kansallisen operaattorin Lietuvas Telekomasin (LT) monopoliasema, ja hallitukselle annettiin mahdollisuus myöntää toimilupia muille yrityksille. Liettuassa toimii ainakin kaksi yleiseurooppalaista digitaalistandardia GSM:ää käyttävää matkapuhelinyritystä. televiestintälaki, 55- Ministeriö on virallinen se käyttää määräysvaltaa LT:ssä ja hallinnoi suurinta osaa koko alasia osakkeenomistajan ominaisuudessa. sääntelyviranomainen, mutta käytännössä LT on lisännyt puhelinliittymien määrää 25,4:ään sataa asukasta kohti vuoden 1996 loppuun mennessä. Hallituksen suunnitelman (jota muutettiin 1996) tavoitteena on liittymien avaaminen jonotuslistalla oleville vuoteen 2000 mennessä niin, että liittymiä on silloin 32,2 sataa asukasta kohti. Yleiseurooppalaiset ISDN-standardia käyttävät ennen vuotta 2000. Kansallisella digitaaliliittymät postilaitoksella on kirjelähetysten jakelun ja eläkkeiden maksun yksinoikeus, ja alaa sääntelee vuonna 1995 annettu viestintälaki. Valtio tukee Liettuan postia kirjeiden ja pakettien jakelupalvelusta syntyvän tappion kattamiseksi. Alan rakennemuutos ei ole vielä kovin pitkällä. suunnitelmissa eivät ole Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Telealan vapautuminen Esimerkiksi Liettuassa on toteutettu vapaa telealan järjestelmä, jossa valtiojohtoisen yleisten televerkkojen operaattorin (Lietuvos Telekomas, LT) monopoliasema on purettu ja jossa monet yritykset tarjoavat palveluja, mutta yleisten televerkkojen operaattorilla ei vielä ole todellisia kilpailijoita. Infrastruktuurimarkkinat on vapautettu yleistä televerkkoa lukuun vaihtoehtoisen ottamatta. telepalveluja. Myös palvelumarkkinat on infrastruktuurin avulla voidaan vapautettu, ja niillä toimii kolme kilpailevaa matkapuhelinoperaattoria (joista yksi käyttää GSM. ää), 32 henkilöhakupalvelujen tarjoajaa. Dataliikenne- ja satelliittiviestintämarkkinat on avattu kilpailulle. Vaikka laki sallii telepalvelujen tarjoajien liittymisen yleiseen televerkkoon, LT:n luoma tilanne on käytännössä yhteenliittämisen esteenä. Valtio aikoo yksityistää LT:n vuoteen 2000 mennessä. kaapelitelevisioverkkojen kaapelitelevisioverkkojen 50 yksityistä tarjoajaa tarjota ja ja Lainsäädännön lähentäminen Euroopan yhteisön lainsäädäntöön Vuonna 1991 hyväksyttiin telealaa koskeva yleinen lainsäädäntö ja perustettiin uusi televiestinnästä ja tietotekniikasta vastaava ministeriö. Vuoden 1995 joulukuussa hyväksyttiin muita telelakeja, joissa säädetään joidenkin telepalvelujen vapauttamisesta ja vaaditaan toimiluvan myöntämistä kaikille tällaisten palvelujen tarjoamista Liettuan alueella haluaville yrityksille. Televiestinnästä ja tietotekniikasta vastaava ministeriö suunnittelee uuden lainsäädännön antamista vuonna 1998 valmistellakseen LT:n yksityistämistä vuoteen 2000 mennessä. Vuonna 1998 annettavaksi suunniteltu lainsäädäntö luo sääntelyjärjestelmän, jossa LT:n on toimittava. Sen vielä tuntematon sisältö ja todellisen täytäntöönpanon aste ratkaisevat, kuinka pian Liettua alkaa toimia yhteisön säännöstön mukaisesti. Jotta uusi lainsäädäntö lainsäädäntöä, siinä olisi varmistettava, että sääntelyelimet ovat lähenisi EU:n todellisuudessa erillään operaattoreista ja että yhteenliittämisestä ja yleispalvelusta annetaan säännöksiä, joilla on todellista vaikutusta. Vaikka tähän mennessä on edistytty hyvin, on kyseenalaista, riittääkö hallintokapasiteetti sellaisen lainsäädännön antamiseen ja täytäntöönpanemiseen, jota vielä tarvitaan yhteisön säännöstön noudattamiseksi. 56 Infrastruktuuri LT on lisännyt puhelinliittymien määrää: vuonna 1992 liittymiä oli 22 sataa asukasta kohti, kun vuoden 1996 lopulla niitä oli 26,8 sataa asukasta kohti. Uuden liittymän jonotusaika on yhä noin kaksi vuotta. Suunnilleen 80 prosenttia paikalliskeskuksista sisältää venäläismallisia sähkömekaanisia laitteistoja, joihin on tehtävä kalliita muutoksia tai jotka on uusittava, kun tariffien tasapainottaminen tulee ajankohtaiseksi. Hallituksen suunnitelman (jota muutettiin vuonna 1996) tavoitteena on avata liittymät jonotuslistalla oleville vuoteen 2000 mennessä niin, että liittymiä on silloin 32,2 sataa asukasta kohti. Vuonna 1995 puhelinverkosta noin 5 prosenttia oli digitalisoitu (esimerkiksi Portugalissa, Kreikassa ja Irlannissa digitaalisuusaste on keskimäärin 62,4 loppuun mennessä valokaapelit mahdollistavat nopeat prosenttia). Vuoden 1997 tietoliikenneyhteydet kaikkiin Liettuan naapurimaihin. LT on hankkinut Sigma-yhtiön suunnittelemia ja paikallisesti valmistamia pieniä digitaalivaihteita ja jonkin verran käyttävät Yleiseurooppalaista digitaalilaitteistoa digitaaliliittymät eivät ole suunnitelmissa ennen vuotta 2000. ISDN-standardia EU:sta. Tarvittavien investointien saaminen on vaikeaa, koska yleisten televerkkojen operaattorin LT:n kilpailukyky on alhainen yksityistämisestä huolimatta. Alan kilpailukyky Yhden puhelinliittymän tuottamia tuloja (noin 86 ecua vuonna 1995) ei voida saada lisääntymään niin paljon, että tämä riittäisi tukemaan LT:n kokoisen yrityksen verkon nykyaikaistamista, kun otetaan huomioon, mikä on Liettuan BKT/asukas ostovoimana ilmaistuna. Tehokkuus, jota mitataan työntekijöiden määrällä tuhatta liittymää kohti (10,6), on alhainen Portugaliin, Kreikkaan ja Irlantiin verrattuna, joissa se on keskimäärin 6,2. Puhelujen hinnat ovat erittäin vääristyneitä, koska paikallispuhelut on pidettävä kohtuuhintaisina. Liettua lienee saanut perinnökseen enemmän liittymiä kuin sillä on lisäinvestointeja varaa nykyaikaistaa. Ilman huomattavaa nykyaikainen puhelinpalvelu on pyynnöstä yleisesti saatavilla vasta pitkälti vuoden 2000 jälkeen, ja puhelintiheys lähestyy EU:n tasoa paljon sitäkin myöhemmin. talouskasvua ja suuria LT:n yleissuunnitelmassa vuodelle 2005 suunnitellaan puhelinverkon täydellistä digitalisointia ja 40:tä puhelinliittymää sataa asukasta kohti. Yleissuunnitelman toteuttamiskustannukset arvioidaan noin 400 miljoonaksi ecuksi (noin prosentti kyseisen ajanjakson BKT:sta). Päätelmät Jos nykyistä kehittämistyötä jatketaan, Liettuan telealan on mahdollista tulevaisuudessa olla Euroopan yhteisön lainsäädännön mukainen. Yleisten televerkkojen operaattorin on muututtava kilpailukykyisemmäksi, ja kilpailussa selviytymiseen tarvittavia investointeja. jotta se houkuttelisi nykyaikaistamiseen AndiQvisttaaimefl ala Audiovisuaalista alaa koskevan yhteisön säännöstön tavoitteena on sisämarkkinoiden yhteydessä toteutettava audiovisuaalisten palvelujen tukeminen ja vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa sekä eurooppalaisen ohjelmateollisuuden edistäminen. Televisio - 5 7- ilman rajoja -direktiiviin, jonka soveltamisala koskee kaikkia ylcisradiopalvclun harjoittajia lähetystavasta (maanpäällinen, satelliitti-, kaapelilähetystoiminta) tai niiden yksityis- tai julkisoikeudellisesta luonteesta riippumatta, sisältyy yhteisön säännöstö, jossa määritellään rajat ylittävän yleisradioinnin perussäännöt. Säännöstön pääkohtia ovat: varmistaa televisiolähetysten vapaa liikkuvuus jäsenvaltioiden välillä, edistää (säätämällä eurooppalaisten eurooppalaisiin teoksiin ja itsenäisten tuottajien teoksiin sovellettavista lähetysaikojen vähimmäisosuuksista), määrittää televisiomainontaa koskevat perusstandardit, luoda alaikäisten suojelua koskevat säännökset ja mahdollistaa vastineoikeus. audiovisuaalisten tuotantoa levitystä teosten ja Eurooppa-sopimuksessa määrätään edistämiseksi lainsäädännölliseksi yhdenmukaistamiseksi. nykyaikaistamiseksi ja yhteistyöstä sekä audiovisuaalisen audiovisuaalisen alan teollisuuden politiikan Televisio ilman rajoja -direktiivi sisältyy valkoiseen kirjaan ensimmäisen vaiheen toimenpiteenä. Yleiskuvaus Liettuan tämän alan tilanteesta on käytettävissä ainoastaan rajoitettu määrä tietoa. Audiovisuaalisen alan oikeusperusta määritellään vuonna 1990 säädetyssä lehdistöä ja joukkotiedotusvälineitä koskevassa laissa, viestintälaissa vuodelta 1995 sekä posti- ja televiestintätoiminnan toimilupia koskevassa laissa. Tärkein televisiolähetystoiminnan harjoittaja on 'Liettuan valtion radio-ja televisioyhtiö' (LRT), jonka lisäksi toimii kuitenkin myös useita yksityisiä kanavia. Liettuan valtion radio- ja televisioyhtiö saa valtion tukea, joka on tarkoitettu kansallisen elokuvatuotannon ja elokuvien levityksen kannustamiseen. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Liettuan audiovisuaalinen ala pyrkii uudelleen vakiinnuttamaan asemansa viime vuosien huomattavien muutosten jälkeen. Nopea kasvu ja jatkuvat muutokset ovat sille ominaisia. Sen kyky sopeutua kunnolla yhteisön säännöstön noudattamiseen edellyttää, että parannetaan vastata mukautetun sääntelykehyksen sille asettamiin huomattaviin haasteisiin. ohjelmantuotantoteollisuuden mahdollisuuksia Vaikka Liettuan audiovisuaalisen alan lainsäädännöstä puuttuvatkin täydelliset tiedot, käytettävissä olevan tähänastisen lainsäädännön arviointi paljastaa huomattavan määrän puutteita, joihin sisältyvät mm. lähetysten vastaanoton vapautta, lainkäyttövaltaa, eurooppalaisen tuotannon edistämistä, mainonnan ja sponsoroinnin sääntöjä, alaikäisten suojelua sekä vastineoikeutta koskevat näkökohdat. Liettuan parlamentti käsittelee parhaillaan multimediaa ja yleisradiointia koskevia lakiehdotuksia. Näiden lakien vaikutusta voidaan arvioida vasta tulevaisuudessa. Siten ei voida myöskään antaa varmaa arviota siitä, miten ne tulevat noudattamaan yhteisön säännöstöä. 58- Päätelmät Lainsäädäntötilanteen kehittymisestä tarvitaan nykyistä täydellisempiä tietoja. Mikäli tarvittavat säädökset kuitenkin toteutetaan riittävän nopeasti ja niihin yhdistetään alan teollisuudessa tarvittavat rakenteelliset sopeuttamistoimet, on perusteltua odottaa, että Liettuan on mahdollista täyttää audiovisuaalista alaa koskevat Euroopan yhteisön vaatimukset keskipitkällä aikavälillä. 3. 3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset Talous- ja rahaliitto Liettuan liittyessä Euroopan unioniin EMUn kolmas vaihe on jo alkanut. EMUn kolmas vaihe merkitsee suuria muutoksia kaikille jäsenvaltioille, myös niille, jotka eivät osallistu euro-alueeseen. Kaikki jäsenvaltiot, uudet mukaan lukien, osallistuvat täysin talous- ja rahaliittoon ja jokaisen jäsenvaltion talouspolitiikka koskee muita jäsenvaltioita. Jäsenvaltiot osallistuvat talouspolitiikan koordinointiin (kansalliset lähentymisohjelmat, liiallista alijäämää koskeva laajat menettely). Jäsenvaltioita vaaditaan noudattamaan kasvua ja vakautta koskevaa sopimusta, luopumaan kaikesta suorasta keskuspankkirahoituksesta julkisen sektorin saamista julkisten viranomaisten alijäämän poistamiseksi suosituimmuusluotoista sekä saattamaan päätökseen pääomaliikkeiden vapauttaminen. talouden suuntaviivat, monenvälinen valvonta, rahoituslaitoksilta ja itsenäistä rahapolitiikkaa Liittyminen unionin jäseneksi merkitsee läheisempää raha- ja valuuttapoliittista yhteistyötä Euroopan unionin kanssa. Tämä vaatii raha- ja valuuttapolitiikan alueella rakenteellisten uudistusten vahvistamista. Jäsenvaltiot, jotka eivät osallistu euro alueeseen, voivat harjoittaa rajoitetusti keskuspankkien eurooppalaiseen järjestelmään. Kyseisten valtioiden keskuspankkien on oltava riippumattomia ja hintojen vakauden on oltava niiden ensisijainen tavoite. Rahapolitiikkaa ja sen on "tehokkaasti" välitettävä suuntaukset reaalitalouteen. Tämän vuoksi uudistuksia on jatkettava rahapolitiikan tehokkuutta estävien tekijöiden poistamiseksi. Näitä esteitä ovat muun muassa kilpailun puute pankkialalla, rahoitusmarkkinoiden heikko kehitys ja pankkialan järjestämättömät luotot. Jokaisen jäsenvaltion valuuttapolitiikka koskee kaikkia jäsenvaltioita ja jokaisen jäsenvaltion on kyettävä vakauttamaan valuuttansa myöhemmin päätettävässä mekanismissa. täytyy harjoittaa markkinoihin perustuvin välinein ja osallistua Koska Euroopan unionin jäsenyys merkitsee EMUn tavoitteiden hyväksymistä, Liettuan on täytettävä lähentymisperusteet, vaikka sen ei tarvitse välttämättä tapahtua liittymis ajankohtana. Vaikka lähentymisperusteiden täyttäminen ei olekaan Euroopan unionin jäsenyyden tärkeä vertailukohta vakauteen pyrkiville makrotalouspolitiikoille, ja uusien jäsenvaltioiden on aikanaan täytettävä ne pysyvästi. Tämän vuoksi järjestelmällisen talouden siirtymän ja markkinatalouteen suuntautuneiden rakenneuudistusten menestyksellinen päätökseen saattaminen on olennaisen tärkeää. ehtona, perusteet ovat - 5 9- Liettuan taloudellista tilannetta ja sen edistymistä on jo analysoitu tämän maalausunnon aikaisemmissa luvuissa. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Liettuan keskuspankki on pääosin riippumaton hallituksesta pääjohtajan nimittämis menettelyn ja rahapolitiikan harjoittamisen suhteen. Sen virallinen tavoite on varmistaa maan valuutan vakaus. Keskuspankkia koskevassa laissa ei nimenomaisesti kielletä budjettivajeen rahoittamista. Liettuassa on vuoden 1994 huhtikuusta ollut toiminnassa valuuttakomitea, ja rahapolitiikan harjoittamista rajoittaa jyrkästi keskuspankin taseen valuuttavarannon määrä. Valuuttakomitean rajoitetut mahdollisuudet vapaalle rahapolitiikalle tai budjettivajeen keskuspankkirahoitukselle. järjestelyissä on erittäin Liettua on aina noudattanut tiukkaa valuuttakomiteapolitiikkaa, ja pankin taseessa ulkomaisia saamisia on selvästi enemmän kuin kotimaisia velkoja. Tämä strategia on jättänyt keskuspankille riittävästi liikkumatilaa, jota se käytti vuoden 1995 joulukuun pankkikriisissä. Toipuminen kriisistä on alkanut: useimpien pankkien vuoden 1996 tulos oli hyvä, ja ne onnistuivat parantamaan luottokantansa laatua. Hallitus noudattaa aktiivisesti kolmitahoista politiikkaansa, joka perustuu sääntelyrakenteen vahvistamiseen, vaikeuksissa olevien pankkien taseiden nopeaan puhdistamiseen järjestämättömistä eristä ja lopulta tehtävään yksityistämiseen. Kaksi kolmesta suurimmasta valtion pankista aiotaan yksityistää syyskuun loppuun mennessä, ja kolmatta koskevat lainarajoitukset on poistettu. Pian saatetaan päästä lopulliseen ratkaisuun kahden yksityisen pankin osalta, joiden maksukyvyttömyys laukaisi vuoden 1995 joulukuun kriisin. Rahoitusjärjestelmä ei kuitenkaan vielä ole täysin toipunut. Uusien säännösten täytäntöönpanon tehokkuus jää vielä nähtäväksi, eikä kannattamattomia osia ole vielä myyty. Kuten talletusten ja lainojen todellisen määrän lasku vuoden 1996 aikana osoittaa, sijoittajien luottamus ei vielä ole täysin palannut. Valuuttakurssi on sidottu Yhdysvaltain dollariin valuuttakomitean järjestelyjen vaatimusten mukaisesti. Valuuttamarkkinat ovat olleet melko rauhalliset, ja keskuspankki onnistui reagoimaan vuoden 1995 pankkikriisiin nostamalla kotimaan korkokantaa ja säilyttämään sidonnan uskottavuuden. Liettua on suunnitellut luopuvansa valuuttakomiteasta asteittain seuraavien kahden vuoden aikana ja pitävänsä valuutan sidottuna Yhdysvaltain dollariin ennen mahdollista siirtymistä joustavampaan valuuttakurssijärjestelmään. Keskuspankki ottaa näin vähitellen hoidettavakseen nykyaikaiselle keskuspankille perinteisesti kuuluvat tehtävät. Tällöin tulevat ajankohtaisiksi kysymykset keskuspankin riippumattomuudesta sekä rahapolitiikan tehokkuudesta hintojen vakauttamisessa ja kyvystä pitää valuuttakurssi vakaana. Päätelmät On ennenaikaista arvioida, pystyykö Liettua osallistumaan euro-alueeseen liittymis ajankohtana. Se joka mahdollistaa täyttämisen ja niiden jatkuvan noudattamisen. Lähentymisperusteet eivät kuitenkaan ole ehto liittymiselle. rakenneuudistuksessa saavutetusta menestyksestä, lähentymisperusteiden riippuu 60 Liettuan osallistumiseen EMUn kolmanteen vaiheeseen euro-alueeseen kuulumattomana jäsenvaltiona liittyy keskipitkällä aikavälillä edelleen ongelmia. Siirryttäessä valuutta- komiteasta nykyaikaiseen keskuspankkiin fmanssipolitiikaa. koskeva lainsäädäntö on mukautettava täysin EY:n sääntöihin. Rahoitusjärjestelmän täydellinen toipuminen on erityisen tärkeää. Tällä on keskeinen merkitys keskuspankin kyvylle tulevaisuudessa hoitaa rahapolitiikan toimia epäsuoriin välineisiin perustuen. raha- ja Verotus ja Välittömän verotuksen alalla yhteisön säännöstö koskee pääasiassa yritys- pääomaverojen tiettyjä näkökohtia. EY:n perustamissopimuksen neljällä vapaudella on laajempi vaikutus kansallisiin verojärjestelmiin. jakelun vaiheissa. Tämä merkitsee kotimaisten Välillistä verotusta koskeva säännöstö koostuu ensisijaisesti yhdenmukaistetusta lainsäädännöstä arvonlisäveron ja valmisteverojen alalla. Siihen sisältyy kasautumaton yleinen kulutusvero (ALV), jota kannetaan kaikissa tavaroiden ja palveluiden tuottamisen (tuonnin) ja liiketapahtumien yhtäläistä verotuskohtelua. ALV-säännöstöön sisältyy myös Euroopan unionin sisällä verovelvollisten välillä toteutettavien liiketapahtumien verotusta koskevia yhdenmukaista osalta siirtymäsääntöjä. Valmisteverojen verotusrakennetta ja verojen vähimmäiskantaa koskevat säännöt sekä yhteiset säännöt valmisteveron alaisten tuotteiden hallussapidosta ja liikkumisesta (mukaan lukien verottomia varastoja koskevat säännöt). Yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen johdosta yhteisön sisärajoilta poistettiin kaikki verotarkastukset tammikuussa 1993. ja ei-kotimaisten säännöstö sisältää Jäsenvaltioiden veroviranomaisten keskinäinen avunanto on tärkeä sisämarkkinoiden hallinnollisen yhteistyön piirre. Asiasta annettu direktiivi koskee sekä välitöntä että välillistä verotusta. Eurooppa-sopimuksessa on määräykset verotuksen alalla. lainsäädännön lähentämisestä välillisen Valkoisessa kirjassa esitetään ensimmäisenä vaiheena toimenpiteitä, jotka ovat välillistä verotusta koskevan yhteisön säännöstön päävaatimusten mukaisia (lähinnä yhteisössä vuoteen 1993 sovellettuja toimenpiteitä), ja toisena vaiheena toimenpiteitä, jotka edellä mainittujen lisäksi ovat välttämättömiä koko välillistä verotusta koskevan säännöstön täytäntöönpanemiseksi. Yleiskuvaus Välitön verotus Kahdessa yhtiöverotusta koskevassa direktiivissä sekä välimiesmenettelyä koskevassa direktiivissä säädetään vastavuoroisuuden periaatteella toimivasta mekanismista. Vastaavia kansallisia säännöksiä ei siis voida olettaa olevan olemassa ennen jäseneksi liittymistä. Välillinen verotus 61 Arvonlisäveron osuus Liettuan valtion tuloista vuonna 1995 oli noin 34 prosenttia ja valmisteveron osuus vuonna 1996 noin 14 prosenttia. Uudempia tilastoja näiden lukujen kehityksestä ei ole saatavilla. Arvonlisävero Liettuan nykyinen ALV-järjestelmä otettiin käyttöön toukokuussa 1994. Liettuassa on yhtenäinen 18 prosentin ALV-kanta, sovelletaan kaikkiin veronalaisiin liiketapahtumiin, myös tuontiin. jota Tietyt toiminnan lajit ovat vapautettuja ALV. stä, eikä niiden johdosta voida pyytää palautusta. Nämä verovapautukset koskevat pääasiassa yleisen edun mukaista toimintaa sekä rahoitus- ja vakuutuspalveluja. Verovelvollisilla on oikeus vähentää liiketoiminnan yhteydessä suorittamiensa tavaroiden ja palvelujen ostojen ALV. Liettuan ALV-laissa ei kuitenkaan ole säännöksiä veron palauttamisesta verovelvollisille, joiden kotipaikka ei ole Liettua. Liettuassa sovelletaan erityistä ALV-järjestelmää pienviljelijöihin tavaroiden kauppaan. ja käytettyjen Valmistevero Liettuassa otettiin huhtikuussa 1997 käyttöön uudet valmisteverokannat, jotka on suunniteltu yhteisön vaatimusten mukaisiksi. Tupakan, alkoholin ja öljytuotteiden valmisteveroja korotettiin. Tuontiin ja kotimaisiin tuotteisiin sovelletaan samansuuruista valmisteveroa. Keskinäinen avunanto Verohallinnon ei vielä ole tarvinnut kehittää valmiuksiaan harjoittaa jäsenvaltioiden veroviranomaisten välistä keskinäistä avunantoa, sillä se tulisi ajankohtaiseksi vasta jäseneksi liittymisen yhteydessä. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Arvonlisävero nykyinen Liettuan perusperiaatteille. Se on kuitenkin soveltaminen on epäjohdonmukaista. ALV-järjestelmä perustuu luonteeltaan erittäin suurpiirteinen, yhteisön ALV-säännöstön ja sen Liiketapahtumien verovapautta koskevat Liettuan säännökset poikkeavat suuressa määrin yhteisön lainsäädännöstä sekä soveltamisalansa laajuuden että asiasisältönsä puolesta. Lainsäädäntöön suunnitellaan kuitenkin muutoksia. Koska Liettuassa ei ole mitään järjestelmää ALV-palautusten maksamiseksi ulkomaisille verovelvollisille, ALV merkitsee lisäkustannusta tällaisille kaupan harjoittajille. rekisteröimättömille Liettuan jäsenyys Euroopan unionissa vaatisi huomattavaa lisäsopeuttamista, jotta maan ALV-lainsäädäntö saataisiin yhteisön säännöstön asettamien vaatimusten mukaiseksi sekä yhteisön ALV-lainsäädännön yleisten säännösten osalta että sen verojärjestelmän osalta, joka on välttämätön yhteisön sisärajoilla tapahtuvien tarkastusten loputtua. - 6 2- Liettuan kansallinen strategiasuunnitelma valkoisen kirjan arvonlisäveroa koskevien suositusten toteuttamiseksi rajoittuu niille verovelvollisille, joiden kotipaikka ei ole Liettua, sekä turisteille tarkoitettujen palautusjärjestelmien toteuttamistoimenpiteisiin. Valmistevero Liettuan vaatimuksista. valmisteverojärjestelmä poikkeaa edelleenkin huomattavasti EU:n Liettuassa ei ole väliaikaisen valmisteverottomuuden järjestelmää, jonka mukaan tavarat voivat liikkua verottomasta varastosta toiseen ilman veroa. Lisäksi kaupan harjoittajien rekisteröimistä valmisteverotarkoituksiin on tarkistettava. liittymisen yhteydessä edellä mainittuihin Mahdollisen ryhmiin kuulumattomien tuotteiden mahdolliset jäljellä olevat valmisteverot voisivat jäädä voimaan, jos ne eivät aiheuta rajamuodollisuuksia jäsenvaltioiden välisessä kaupassa ja jos ne ovat kansallisten tuotteiden ja muista jäsenvaltioista peräisin olevien tuotteiden välisen syrjimättömyyden periaatteiden mukaisia. Yhteisön valmisteverolainsäädännön oikean soveltamisen varmistamiseksi on erittäin toteuttaa yhteisön mallin mukaisen tärkeää, että Liettua mahdollisimman pian varastojärjestelmän, sopeuttaa valmisteverotuksensa rakenteen ja tason sellaisiksi, että ne vastaavat yhteisön periaatetta välisestä kansallisten syrj imättömyydestä. jäsenvaltioista peräisin olevien valvontamenettelyjään ja muista tuotteiden vahvistaa sekä kansallinen strategiasuunnitelma Liettuan määräysten täytäntöönpanemiseksi ei sisällä selvää ja yksityiskohtaista aikataulua Liettuan valmisteverolainsäädännön tulevia mukautuksia varten. Lyhyen aikavälin tavoitteena on valmisteverokantojen vähimmäistasoon. Lainsäädännön täydellistä yhdenmukaistamista ei kuitenkaan suunnitella. lähentäminen asteittainen valkoisen yhteisön kirjan Keskinäinen avunanto Jäseneksi liittymisen yhteydessä olisi myös tarpeen toteuttaa jäsenvaltioiden välisen hallinnollisen yhteistyön ja keskinäisen avunannon mahdollistavat järjestelyt. Ne ovat oleellisia sisämarkkinoiden toiminnan kannalta. Päätelmät Välitöntä verotusta koskeva säännöstö ei tuottane kovin merkittäviä vaikeuksia. Vaikka välillisen verotuksen osalta onkin edistytty, vaaditaan edelleen huomattavia ponnistuksia, jotta Liettuan ja valmisteveroja koskevaan yhteisön säännöstöön keskipitkällä aikavälillä. lainsäädäntö voitaisiin mukauttaa arvonlisäveroa Keskinäiseen avunantoon osallistuminen kehittäessä tämän alan asiantuntemustaan. lienee mahdollista aloittaa verohallinnon Tilastot - 6 3- periaatteet säännöstön tilastojen keskeiset Yhteisön tietojen) luotettavuuteen, puolueettomuuteen, levittämiseen. Lisäksi on olemassa joukko luottamuksellisuuteen ja tilastotietojen periaatteita ja kansainvälisten ja käytäntöjä, luokitteluiden, kansantalouden tilinpito-järjestelmien, yritysrekistereiden ja erilaisten tilastoluokkien käyttöä. jotka koskevat eurooppalaisten virallisten (yksittäisten avoimuuteen, liittyvät Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä tehokkaan ja luotettavan tilastoinnin kehittämiseksi kansainvälisten standardien ja luokitteluiden mukaisesti. Valkoisessa kirjassa ei käsitellä alaa. Yleiskuvaus Liettuan tilastolaitos (STATISTIKOS DEPARTAMENTAS) on Liettuan virallisten tilastotietojen tuottamisesta ja levittämisestä vastaava keskuselin. Liettuan virallisen tilastoinnin oikeusperustana on laki tilastoinnista vuodelta 1993. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Liettuan arviointia varten toistaiseksi toimittama lainsäädäntö on epäselvää; lisätietoja tarvitaan. Tilastoinnin pääperiaatteiden noudattamista koskevat kysymykset kaipaavat selvennystä. Puutteita on muun muassa yritystilastoissa, pääoma- ja rahoituskirjanpidossa sekä alueellisissa tiedoissa. Päätelmät Toistaiseksi saatujen tietojen perusteella Liettualta vaaditaan jatkuvia ponnisteluja, jos se aikoo pystyä noudattamaan Euroopan unionin virallista tilastointia koskevia vaatimuksia keskipikällä aikavälillä. 3. 4 Politiikat eri aloilla Teollisuus teollisuuspolitiikalla pyritään parantamaan EY:n Euroopan yhteisön teollisuuden kilpailukykyä ja näin parantamaan elintasoa ja työllisyyttä. Sen tavoitteena on vauhdittaa luoda aloitteellisuutta, yritysten teollisuuden mukautumista rakennemuutoksiin ja kehittämistä ja teollista yhteistyötä suosiva ilmapiiri kaikkialla yhteisössä. Lisäksi pyritään paremmin hyödyntämään innovaatioita, tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien politiikan alojen mahdollisuudet teollisuudessa. EY:n teollisuuspolitiikka on luonteeltaan horisontaalista. Alakohtaisten tiedonantojen avulla pyritään saamaan horisontaaliset toimintamallit käyttöön yksittäisillä aloilla. EY:n teollisuuspolitiikassa - 6 4- nivelletään yhteen useiden yhteisön eri politiikkojen tarjoamia välineitä, ja se käsittää sekä markkinoiden toimintaan liittyviä välineitä (tuotemäärittelyt, markkinoille pääsy, kauppapolitiikka, valtiontuet ja kilpailupolitiikka) että toimia, jotka liittyvät teollisuuden kykyyn mukautua muutoksiin (muun muassa vakaa makrotaloudellinen ympäristö, teknologia ja koulutus). Jotta hakijamaiden teollisuus selviytyisi kilpailun ja markkinavoimien paineesta unionissa, sen kilpailukyvyn on oltava tietyllä tasolla liittymiseen mennessä. On voitava ja kilpailumarkkinoihin todeta hakijamaiden noudattavan avoimiin markkinoihin tähtäävää politiikkaa perustamissopimuksen 130 artiklan (Teollisuus) määräysten mukaisesti. Eurooppa-sopimusten mukaiset EU:n ja hakijamaiden yhteiset toimet teollisuudenalojen välisen yhteistyön, investointien, teollisuuden standardoinnin ja tärkeä osoitus oikeanlaisesta vaatimustenmukaisuuden kehityksestä. alalla ovat arvioinnin Yleiskuvaus Liettuan teollisuustuotannon arvo oli vuonna 1995 noin 1,2 miljardia ecua, joka vastaa yhtä kolmannesta Luxemburgin teollisuustuotannon arvosta. Maan teollisuustuotanto on siirtymäprosessin aikana vähentynyt selvästi, ja teollisuuden osuus BKT:sta laski vuosien 1990-1995 välillä 43:sta 36:een prosenttiin. Teollisuustuotanto oli alimmillaan vuonna 1994, mutta siitä lähtien se on hieman kasvanut. Teollisuudessa on 245 000 työpaikkaa (21 prosenttia kokonaistyövoimasta). Suurimpia työllistäjiä ovat tekstiili- ja vaatetusteollisuus sekä elintarvike- ja puunjalostusteollisuus. Teollisuusyritysten kokonaislukumäärän arvioidaan olevan noin 2 000. Näistä yrityksistä 88 prosentilla on alle 250 työntekijää. Liettuan teollisuuden laajamittainen kehitys käynnistyi sen jälkeen kun maa toisen maailmansodan jälkeen liitettiin Neuvostoliittoon (ennen sotaa 75 prosenttia maan väestöstä työskenteli maataloudessa). Neuvostoliiton aikana Liettua oli erikoistunut sekä raskaan että kevyen teollisuuden tuotteiden valmistukseen ja tuotti mm. työstökoneita, sähkömoottoreita, laivoja, maatalouskoneita, lannoitteita, polkupyöriä ja televisioita. Maan itsenäistyttyä ja menetettyä päämarkkina-alueensa, jotka sijaitsivat entiseen Neuvostoliittoon kuuluneissa maissa, teollisuustuotanto romahti. Jotkin tuotannonalat, kuten sähkömoottoreiden, televisioiden ja lannoitteiden tuotanto, ovat säilyttäneet asemansa suhteellisen vakaina osittain siksi, että ne ovat voineet jatkaa vientiä IVY- maihin ja/tai saaneet ulkomaisia suoria sijoituksia. Teollisuuden kasvu keskittyy kuitenkin pääasiassa "uusiin" kevyen teollisuuden aloihin - elintarviketeollisuuteen, tekstiili- ja vaatetusteollisuuteen, puunjalostusteollisuuteen sekä rakennusteollisuuteen - jotka ovat kyenneet hankkimaan suhteellisen paljon ulkomaisia suoria sijoituksia. Liettuan teollisuus: tärkeimmät tuotannonalat vuonna 1996 65 Tuotannonala Elintarvike- ja tupakkateollisuus Öljytuotteiden jatkojalostus Tekstiili-, vaatetus-ja nahkateollisuus Kemianteollisuus Ei-metalliset mineraalituotteet Elekroniikkateollisuus Koneet ja laitteet Kulkuneuvot Sähkökoneet ja-laitteet Puunjalostusteollisuus Sellu- ja paperiteollisuus, painaminen ja kustantaminen Huonekaluteollisuus Yhteensä Muut tuotannonalat Teollisuus yhteensä Teollisuustuotannon osuus BKT:sta/työpaikoista (%) osuus teollisuustuotannosta (jalostusarvo) ( %) 36 17 14 9 4 3 3 2 2 2 2 2 96 4 100 28 osuus teollisuuden työpaikoista (%) 20 ei tietoja 24 4 6 5 9 3 2 6 4 4 87 13 100 21 Elintarviketeollisuus (liha- ja meijerituotteet) on Liettuan teollisuuden johtava ala. Ala on viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana vakaantunut, mikä näkyy myös länsituonnin tasaantumisena. Perusteellinen rakenneuudistus on kuitenkin tarpeen, jotta ala pystyy selviytymään EU:n yritysten asettamista kilpailupaineista. Keskimääräinen kapasiteetin käyttöaste on tällä hetkellä arviolta 45 prosenttia ja yksityisen pääoman osuus arviolta 40 prosenttia. Parhaiten sekä yritysten johtamistapojen että koneiden ja laitteiden uudistamisesta ovat selviytyneet keskisuuret yritykset. Elintarviketeollisuuden tuleva kehitys riippuu myös maan elintason kohoamisesta. Öljyn jalostusteollisuus on kehittynyt jälleen myönteiseen suuntaan vuodesta 1996 lähtien. Venäjän alalle uusia kehitysmahdollisuuksia. Sekä Baltian maissa että IVY-maissa on markkinoita jalostusasteeltaan alhaisille öljytuotteille. federaation öljyalan yksityistäminen avannee Tekstiili- ja vaatetusteollisuus on Liettuan teollisuuden lippulaiva. Vaikka ala kaipaakin lisäuudistuksia, se on kasvanut jatkuvasti. Kasvua ovat paljolti edistäneet ulkomaiset suorat sijoitukset. Liettualaiset tekstiili- ja vaatetusyritykset kilpailevat jo EU:n kanssa. Suurimmat yksityistetyt vaatetusalan yritykset toimivat 90-100-prosenttisesti ulkoisen jalostuksen liiketoimien varassa. Yrityksissä on jo otettu käyttöön uutta teknologiaa erityisesti yhteisyritysjärjestelyjen avulla. Sama pätee huonekaluteollisuuteen. Kemianteollisuudessa on vuodesta 1994 lähtien tapahtunut elpymistä erityisesti lannoitteiden tuotannossa. 80 prosenttia tuotannosta menee vientiin. Rakennusteollisuus kehittyy nopeasti, ja kehityksen kärjessä ovat erityisesti keskisuuret yritykset. Liettuasta viedään sementtiä Saksaan, Belgiaan ja Alankomaihin. Turkista saatujen sijoitusten myötä televisioiden kuvaputkien tuotanto on saanut uutta vauhtia. Yli 80 prosenttia tästä tuotannosta menee vientiin. 66 Koneiden valmistus vähenee edelleen (alhaisimmat tuotantoluvut kirjattiin vuonna jääneen 1996), ja alan rakenneuudistuksessa on ongelmia. Vaille markkinoita puolustusteollisuuden tavoin koneenrakennusteollisuudessa on yhä ammattitaitoista työvoimaa. Huolimatta valtion yrityksistä tukea lääketeollisuutta alentamalla yritysten verotusta ja myöntämällä vapautuksia arvonlisäverosta ala on edelleen pieni ja heikosti kehittynyt. Vain 10 prosenttia Liettuassa käytetyistä lääkkeistä on kotimaista tuotantoa, mutta toisaalta 35 prosenttia lääketeollisuuden tuotannosta (laadultaan vaatimattomia geneerisiä lääkkeitä) viedään IVY-maihin. on sujunut hitaammin. Kesäkuussa Yksityistäminen 1995, suunniteltua yksityistämistodistusten avulla toteutetun ensimmäisen kierroksen jälkeen, valtion koko teollisuusomaisuudesta oli myyty vain 30 prosenttia. Yksityistämisen toinen kierros (jonka aikana omaisuutta myydään käteisellä avoimien tarjouskilpailujen perusteella) on investointien hankkimisessa on ollut myöhässä aikataulustaan, koska yksityisten vaikeuksia. Toisaalta yksityistämisessä on jo edetty pitkälle joillakin aloilla, kuten kone ja sähkölaiteteolhsuudessa, moottori ajoneuvoteollisuudessa, nahkatuotteita valmistavassa teollisuudessa sekä paperi-, huonekalu-, kemian-ja lääketeollisuudessa. Ulkomaisen pääoman osuus on ja elintarviketeollisuudessa, nahkatuotteita valmistavassa teollisuudessa sekä sähkölaite- ja vaatetusteollisuudessa. suurin muovi-, puunjalostus-, tekstiili- Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Useat tunnusluvut tukevat arviota, jonka mukaan Liettua ei ole vielä edennyt kovin pitkälle muutosprosessissa. Vaikka makrotalouden vapauttamisessa on edistytty huomattavasti, suuryrityksiä on yksityistetty varsin vähän, energian hinnoitteluun liittyy yhä ongelmia ja Liettua on siirtynyt muita hakijamaita vähemmän tekemään kauppaa länsimarkkinoilla. Juuri energian alihinnoittelu on todennäköisesti syynä siihen, että Liettuan talouden energiavaltaisuus on hakijamaiden korkein. Vaikuttaa siltä, että Liettua on säilyttänyt tähän asti entisellään suuremman osan Neuvostoliiton ajalta peräisin olevasta energiavaltaisesta teollisuudesta kuin muut Baltian maat. Koska näiden alojen kasvumahdollisuudet ovat vähäiset, on ilmeistä, että Liettuassa olisi jo aikaisemmassa teollisuuden painopistettä rakenneuudistus, vaiheessa pitänyt käynnistää siirrettäisiin energiavaltaisilta työvoimavaltaisille aloille (Liettuan palkkataso on hakijamaiden alhaisin) ja jolla elintarviketeollisuus nostettaisiin keskeiseen asemaan. jolla Maan oma rahoitusjärjestelmä ei toistaiseksi kykene tarjoamaan pääomia keskipitkälle tai pitkälle aikavälille, koska se on vasta äskettäin saatu vakautetuksi ja koska pankkijärjestelmän rakenneuudistus on aloitettu vasta jokin aika sitten. Kasvua jarruttaa myös se, että ulkomaisia suoria sijoituksia koskevat järjestelyt ja sijoituksiin liittyvä hallintojärjestelmä ovat edelleen puutteellisia. Teollisuustuotannon kasvu jatkunee tulevina vuosina, vaikka kotimaisen kysynnän että hidasta. Kasvusta elpyminen arvioidaan, huolimatta edelleen onkin 67- teollisuustuotannon määrä yltää vuoteen 2000 mennessä vain 40 prosenttiin vuoden 1990 tasosta. Liettuan hallitus on aikeissa vauhdittaa yksityistämistä ja käynnistää vuoden 1997 loppuun mennessä 14 "strategisesti tärkeän" televiestintä-, liikenne- (mukaan lukien telakat) ja energia-alan yrityksen yksityistämisen. Hanke toteutetaan järjestämällä avoin kansainvälinen tarjouskilpailu. Valtion omistaman televiestintäyrityksen yksityistäminen aloitettiin jo maaliskuussa 1997. jatkaa voitaisiin Liettuan teollisuuden pääongelmana on, että siltä puuttuu pitkäaikaista rahoitusta, jonka avulla ja rakenneuudistusta. Ulkomaisten suorien sijoitusten hankkiminen onkin itse asiassa yksi joulukuussa 1996 virkaansa nimitetyn uuden hallituksen Eurooppa-ministerin päätehtävistä. Hallituksen arvion mukaan teollisuuden täydelliseen rakenneuudistukseen tarvitaan kuusi vuotta. yksityistämistä täysimittaista etenemistä kohti Teollisuuden kilpailukykyä koskevat päätelmät Jos rakenneuudistuksen ja yksityistämisen tämänhetkinen myönteinen kehitys jatkuu, valtaosa Liettuan teollisuudesta kyennee keskipitkällä aikavälillä selviytymään niistä ongelmista, joita yhdentyminen Euroopan yhtenäismarkkinoihin tuo tullessaan. Teollisuustuotteiden vapaata liikkuvuutta koskevaa säännöstöä arvioidaan erikseen sisämarkkinoita käsittelevässä jaksossa. Maatalous ja taataan tavoitteena on ylläpitää ja kehittää nykyaikaista Yhteisen maatalouspolitiikan maatalousjärjestelmää, jolla varmistetaan maatalousväestön kohtuullinen elintaso sekä tavaroiden vapaa kuluttajien kohtuuhintaisten elintarvikkeiden saanti ja liikkuvuus Euroopan yhteisössä. Erityistä huomiota kiinnitetään ympäristöön maaseudun kehittämiseen. Yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) hallinnoidaan yhteisillä markkinajärjestelyillä, joita täydennetään eläinlääkintää, kasvien terveyttä ja eläinten ruokintaa koskevilla säädöksillä sekä elintarvikehygieniaa koskevilla säädöksillä. Myös lainsäädäntöä, joka kehitettiin alunperin ensisijaisesti rakennepolitiikan alalla on maatalouden nykyaikaistamiseksi ja monipuolistamiseksi, mutta jossa on viime aikoina korostunut yhä enemmän ympäristö ja rakennepolitiikan alueellinen eriyttäminen. Vuoden 1992 uudistuksista alkaen maatilojen tukeen tarkoitettu rahoitus on tullut yhä enemmän suorista tukimaksuista, joilla korvataan pienentyneitä maatalouden tukihintoja. ja Euroopan Eurooppa-sopimuksessa määrätään Liettuan välisen maatalouskaupan perustasta, ja sillä pyritään Liettuan maatalousalan sekä maatalouden raaka-aineita jalostavan teollisuuden ja kasvinsuojeluvaatimusten nykyaikaistamista, rakenteellista uudistamista ja yksityistämistä koskevan yhteistyön edistämiseen. Valkoinen kirja kattaa eläinlääkinnän, kasvinsuojelun ja eläinten ruokinnan tarkastukset sekä yksittäisten hyödykkeiden kaupan pitämisen vaatimukset. Tällaisen lainsäädännön tarkoituksena on suojella kuluttajia, kansanterveyttä sekä eläinten ja kasvien terveyttä. yhteisön Yleiskuvaus Maatalouden tilanne - 6 8- Liettuan maataloustuotannon arvo oli vuonna 1993 noin 0,12 prosenttia unionin tuotannon arvosta. Siirtymäkauden alussa tapahtuneen jyrkän laskun jälkeen maatalouden osuus koko bruttokansantuotteesta vakiintui ja oli 9,4 prosenttia vuonna 1995. Vuonna 1996 tämä osuus nousi 11,4 prosenttiin pääasiallisesti hyvien viljasatojen ansiosta. Maataloudella on hyvin tärkeä asema kansantaloudessa, ja maatalouden työvoiman osuus kasvoi vuoden 1990 18 prosentista 24 prosenttiin vuonna 1995, mikä heijasteli työllistymisvaihtoehtojen puutetta. Yhteensä 6,53 miljoonan hehtaarin kokonaispinta-alasta maatalousmaana on 3,5 miljoonaa hehtaaria. Peltomaana on 84 prosenttia maatalouden kokonaisalasta. Liettuan maareformin perusperiaate oli omistusoikeuksien palauttaminen tai korvausten maksaminen raha- tai luontoissuorituksina. Vuoden 1996 lopussa maata oli palautettu vain 250 000 viljelijälle, mutta monien muiden osalta asiakirjojen käsittelyssä oli edistytty pitkälle. Yksityistämisen tuloksena perustettiin melkein 400 000 yksityistä "kotitalouspalstaa", jotka ovat kooltaan keskimäärin 2,1 hehtaaria, ja 135 000 keskimäärin 8,4 hehtaarin kokoista yksittäistä maatilaa, joiden osuus maatalousmaasta oli 34 prosenttia. Tämä on johtanut paitsi omistuspohjan, myös toiminnan pirstoutumiseen, sillä samalla perustettiin monia niin pienimuotoisia tiloja, etteivät täysipäiväiset viljelijät todennäköisesti saa niistä riittävästi tuloja. Noin kolmannes Liettuan maatalousmaasta^. 2nilj. ha) on maatalousyritysten (Bendrove) hallussa. Näillä yksiköillä on osakeyhtiön oikeudellinen asema, mutta voimassa olevan lainsäädännön mukaan ne eivät voi hankkia omistusoikeutta viljelemäänsä maahan. Maatalousyrityksillä on maataloustuotannon lisäksi usein myös jalostustoimintaa ja vähittäismyyntiä vähittäiskauppaketjujen kautta. Tällaisen tiiviissä yhteistyössä olevan tuotanto-, jalostus- ja vähittäismyyntiketjun kehittyminen on merkinnyt lisääntynyttä kilpailua elintarviketeollisuuden ja jakelun alalla vielä jäljellä oleville monopoleille. Vuoden 1997 alussa Liettuassa oli 2000 maatalousyritystä, mutta luku pienenee todennäköisesti lähitulevaisuudessa. Liettuan maataloustuotannon rajun vähenemisen syynä oli entisen Neuvostoliiton ja asteittainen markkinoiden menettäminen, kotimaisen kysynnän pieneneminen mukautuminen uuteen talousympäristöön, ja se supistui 50 prosentilla siirtymäkauden aikana. Pahiten tämä vaikutti karjataloustoimintaan, joka väheni yli 50 prosenttia, ja viljelytuotantoon, joka väheni yli 40 prosenttia. Maatalouden yhteistyöyritysten osuus viljatuotannosta ja sokerijuurikkaiden tuotannosta puolet, ja niiden hallussa on 60 prosenttia karjasta ja 54 prosenttia sioista. Toisaalta kotitalouspalstat tuottavat kaksi kolmasosaa perunoista ja 60 prosenttia vihanneksista, ja niillä on 51 prosenttia lypsylehmistä. Yksityset maatilat tuottavat noin 30 prosenttia peltoviljelysadosta, mutta niiden osuus karjatalousalasta on hyvin pieni. on 45 prosenttia Liettua on omavarainen (1995) monien tuotteiden suhteen (maito 1,8 milj. t eli 163 %; naudanliha 87 000 t eli 106 %; vihannekset 121 %), mutta ei viljan (2,5 milj. t eli 83 %) eikä sianlihan (93 0001 eli 93 %) suhteen. 69 Jalostusteollisuutta on yksityistetty tietyssä määrin, mutta 30 prosenttia useimmista aloista on edelleen valtion käsissä. Vaikka osa elintarvikkeiden myöhemmistä jalostusvaiheista toimii edelleen monopolijärjestelyin, maatalousyritysten perustamien jalostus- ja jakelutehtaiden ansiosta on syntynyt enemmän kilpailuun perustuva tilanne. Vuonna 1995 taloudellinen tilanne elintarvikkeiden tuotantoalalla oli edelleen heikko, ja elintarviketeollisuudella on paljon velkoja. Liettua on kaupan osalta kotimaan markkinoiden pienuuden vuoksi riippuvainen vientituloista. Maataloustuotteet ja elintarvikkeet muodostavat suuren osuuden Liettuan kokonaiskaupasta (18 % vuonna 1995). Vuonna 1995 EU:n osuus Liettuan tuonnista oli 61 prosenttia ja viennistä 30,5 prosenttia tällä sektorilla. Venäjä on kuitenkin edelleen tärkeä kauppakumppani, jonne vietiin lähes puolet elintarvikkeiden kokonaisviennistä vuonna 1995. Kauppa muiden entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden kanssa on ollut hyvin vähäistä siirtymäkauden alkuvuosina, mutta se on lisääntynyt viime vuosina. Maatalouspolitiikka OECD:n laskema Liettuan tuottajatukiekvivalentti (PSE) oli 3 prosenttia vuonna 1995, kun EU:ssa se oli 49 prosenttia. Liettuan hallitus laati vuonna 1994 osana maatalouspolitiikkaansa kansallisen maatalouden kehittämisohjelman valtion tuen koordinoimiseksi ja maatilojen tulojen ja vakauttamiseksi. Sen maatalousalaan liittyvän tutkimuksen ja koulutuksen tukeminen. tavoitteena on matalakorkoisten tarjoaminen lainojen pääasiallisille maataloustuotteille Vuonna 1994 annetun maatalousalan kauppasuhteiden valtion sääntelyä koskevan lain mukaan käyttöön vähimmäisostohinnat, ostokiintiöt, tuotantotuet, suorat maksut epäsuotuisille alueille, vientituet tuottajien "pohjahinnoiksi". varastointituet. Vähimmäistukihinnat vahvistettiin vuonna otettiin 1995 ja Liettuan valtiolla ei kuitenkaan ole hallinnollisia välineitä vähimmäisostohintojen täytäntöönpanemiseksi, ja se turvautuu kokonaan jalostajien väliseen kilpailuun sen varmistamiseksi, että tuottajat todella saavat nämä vähimmäishinnat. Tuet maksetaan suoraan jalostusteollisuudelle, jotta kuluttajahinnat pysyisivät alhaisempina kuin ilman tukia. Hallituksen vaihdos vuoden 1996 joulukuussa johti maatalouspolitiikan suuntaamiseen uudelleen. Politiikan tavoitteena on kilpailukykyisen maatilasektorin kehittämisen tukeminen. Pääsuuntaus on tällä hetkellä jalostusteollisuudelle maksettavien tukien muodossa sovellettavien kuluttajahintatukien poistaminen asteittain sekä maatilojen tulojen tukeminen soveltamalla pääasiallisten maataloustuotteiden tukihintoja, suoria maksuja ja investointitukia. Vuonna 1995 kansallisesta talousarviosta käytettiin maatalouteen noin 10 prosenttia. Maatalousbudjetista noin 50 prosenttia (23 milj. ecua vuonna 1995) käytettiin sellaisten hyödykkeiden kuin maidon, viljan ja naudan- ja sianlihan hintatukitoimenpiteisiin. Suoria maksuja ja edullisia lainoja hallinnoidaan rahastoilla, esimerkiksi viljelijöiden tukirahastolla, joka investoi maaseudun infrastruktuurihankkeisiin. Vientitukiin käytettiin 70 27 miljoonaa Iitaa (5,16 milj. ecua) pääasiassa maitotuote-ja sika-alalla ja epäsuotuisten alueiden viljelytukeen 13,8 miljoonaa Iitaa (2 miljoonaa ecua). Vuoden 1997 alun jälkeen maataloustuki on rahoitettu keskitetysti yhden rahaston eli maaseudun tukirahaston kautta. Maataloushinnat ovat hintatukitoimenpiteiden kannalta huomattavasti EU:n hintoja alhaisemmat. Maidon ja naudanlihan hinnat olivat 30 - 35 prosenttia yhteisön keskiarvosta, kun taas vehnän ja sianlihan hinnat olivat suhteellisen korkeat eli 70 - 80 prosenttia yhteisön hinnoista vuonna 1995. Maatalouspolitiikkaa uudelleen suunnattaessa kiinnitetään yhä enemmän huomiota maaseudun ja rakenteiden kehittämispolitiikkaan. Liettuan väestöstä 56 prosenttia asuu maaseudulla. Vuosina 1992 - 1995 Liettuassa myönnettiin 16 miljoonaa ecua infrastruktuurien tukemiseen, ja 2 miljoonaa käytettiin viljelijöiden kalustoon liittyviin korkomaksuihin tukea myönnettiin maaperän laadun perusteella (laadun on oltava neljänneksen keskimääräisen tuottavuuden alapuolella). tuotantomenoihin. Epäsuotuisten alueiden juokseviin ja Maatalouspolitiikalla pyritään luonnonhaitoista johtuvien tulonmenetysten korvaamiseen. Vuonna 1995 kyseiseen ohjelmaan käytettiin 2 miljoonaa ecua. Liettuan ja Euroopan yhteisön välinen vapaakauppasopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 1995. Siihen kuuluu vastavuoroisia myönnytyksiä. Yhteisön myönnytyksiä lisättiin vuonna 1996. Vuoden 1995 huhtikuusta alkaen Liettuan rajasuojapolitiikka on perustunut kokonaan tariffien erotusjärjestelmään, jossa erotellaan sopimus- ja etuustullit ja autonomiset tullit. Suoja vaihteli oliiviöljyn 5 prosentista (ei kotimaista tuotantoa) vehnän 87 prosenttiin ja jalostetun sokerin 35 prosenttiin. Jalostettuihin tuotteisiin, kuten sokeriin ja voihin, sovelletaan korkeampia tulleja kotimaan jalostusteollisuuden suojelemiseksi. Liettua kuuluu myös Baltian maiden vapaakauppasopimukseen, johon maataloustuotteet ovat kuuluneet vuoden 1997 tammikuusta. Liettua neuvottelee parhaillaan Maailman kauppaj ärj eston j äsenyy destä. Liettua on aloittamassa Valkoisessa kirjassa eritellyn lainsäädännön käyttöön ottamista. Metsätalousministeriö yhdistettiin vuoden 1996 joulukuussa maatalousministeriöön, ja hallinnon rakenteita on yleisesti muutettu vastuun keskittämiseksi, mutta toisaalta on edistetty maatalouspolitiikan toimeenpanon osatekijöiden hajauttamista. Maatalouden "järjestäytymisinfrastruktuuri" ei ole Liettuassa erityisen kehittynyt, ja tuottajajärjestöjä on useita, esimerkiksi maatalouskamarit, maatalousyritysten yhdistys, pieniviljelij öiden liitto ja maanomistajien yhdistys. Myös elintarviketeollisuus on järjestäytynyt pieniin erillisiin edunvalvontaryhmiin. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Liettuan suurimpia ongelmia lähivuosina on maan rekisteröinnin loppuun saattaminen. Tällä aikataululla omistusoikeuden täydellisen vahvistamisen valmistuminen saattaa kestää jopa kymmenen vuotta. Ratkaisemattomat tukipyyntöihin ja omistuspohjaan liittyvät asiat estävät toimivien maamarkkinoiden kehittymisen. Tämän seurauksena ei - 7 1- tehdä myöskään maatiloja koskevia nykyaikaistamisen edellytys, sillä kiinnitysluottoja ei ole saatavilla. investointeja, jotka ovat maatalouden kärsii kalustosta ylikapasiteetista, vanhanaikaisesta ja tehtaat eivät myöskään vastaa yhteisön pahasta Teollisuus velkaantumisesta. Useimmat ja hygieniavaatimuksia, eivätkä tämän vuoksi voi viedä yhteisön markkinoille. Kahden tai kolmen siipikarjatilan odotetaan kuitenkin saavan pian yhteisön hygieniahyväksynnän. Tällä alalla on ongelmia kauppapolitiikan vapautumisesta ja tuonnin kasvusta johtuvan jalostavasta kilpailun elintarviketeollisuudesta toimii edelleen monopolijärjestelyin, mutta elintarviketuonti ja maatalousyritysten perustamien jalostus- ja jakeluyritysten toiminta on muuttanut ympäristöä enemmän kilpailuun perustuvaksi. lisääntymisen vuoksi. Yleisesti osa maatalouden tuotteita laatu- Maatalouspolitiikan toteuttamiselle on Liettuassa monia esteitä ainakin keskipitkän aikavälin politiikan tavoitteiden osalta. Esimerkiksi maataloustuotteiden vaihtoehtoiset markkinat ovat rajalliset laatuvaatimusten ja muista KIE-maista tulevan voimakkaan kilpailun vuoksi. Useimpien hyödykkeiden hinnat ovat Liettuassa edelleen huomattavasti maailmanmarkkinahintoja alhaisemmat huolimatta kotimaan vähittäismyyntihintojen vapautumisesta. Liettualla ei ole seuraavien vuosien aikana tarpeeksi julkisia varoja maatalouden tukemiseksi merkittävästi, ja ulkomaisten valuuttojen rajoitukset vaikeuttavat edelleen rehuviljan ja muiden tärkeiden tuotantohyödykkeiden tuontia. kuuluvat h intatukijärj estelyt Liettua vaikuttaa olevan käynnistämässä järjestelmällisempää maatalouspolitiikkaa, johon maaseudun kehittämistoimenpiteet. Jotkut tällä hetkellä sovellettavat politiikan piirteet muistuttavat yhteisön politiikkaa, mutta tärkeimpiä yhteisön politiikan välineitä ei sovelleta Liettuassa. Näihin kuuluvat maitoalan kiintiöt, tietyt peltoviljelyjärjestelmän pääkohdat (perusala, maan viljelykäytöstä poistaminen, tasaustuet ja karjatalousalan palkkiot) sekä tietyt maaseudun j a rakenteiden kehittämisohj elmat. rakenteiden sekä ja toimenpiteiden hallinto ja valvonta edellyttäisi kohtuullisen kehittyneitä Näiden hallintojärjestelmiä kuten asianmukaista maarekisteriä ja rekisteröintijärjestelmää. Yleisesti on selvää, että hallinnon kapasiteettia olisi kehitettävä edelleen näillä aloilla, jos toimenpiteitä haluttaisiin soveltaa Liettuassa. ja karjan tunnistus- Tässä vaiheessa on vaikea ennustaa, miten maatalouden tukihinnat kehittyvät Liettuassa ennen tekijöistä kuten kansantaloudesta, vientimarkkinoiden tilanteesta ja hintatukitason kehittymisestä unionissa. liittymistä. Tämä riippuu monista ja tietyt Vaikka rakenne- ja maaseutupolitiikan mukauttamisessa onkin edistytty, toimintatavat tuotantopanostuet eivät vaikuta yhteisön politiikan mukaisilta. Tukikelpoisuusperusteiden yksityiskohtainen tarkasteleminen on välttämätöntä, jotta yhteisön voidaan toimenpiteiden kanssa. yhteensopivuus toimenpiteiden riittävän arvioida tarkasti Liettua on ottamassa käyttöön Valkoisessa kirjassa eriteltyä lainsäädäntöä. Liettuan eläinlääkintäalan lainsäädännön mukauttaminen on vasta valmistelun alkuvaiheissa. Vaikka lainsäädäntö vaikuttaakin riittävältä takaamaan kansanterveyden ja - 7 2- eläinten terveyden Liettuassa, sikäläisen lainsäädännön ja yhteisön säännöstön välillä on huomattavia eroja. Testaukseen ja diagnosointiin liittyvät laitteet ja tilat eivät riitä yhteisön eläinlääkintävalvontaan. Tilojen rekisteröintiä ja eläinten tunnistusta koskevat järjstelmät on mukautettava yhteisön järjestelmiin. Myös eläinten ravinnon alalla on annettava paljon lakeja. yhdenmukaistamista Lainsäädännön torjunta- ainejäämien, biologisen viljelyn, siementen ja kasvullisen lisäysaineiston sekä kasvien terveyden alalla. Kasvien terveyttä koskevia valvonta- ja tarkastusmenettelyjä on tehostettava asianmukaisen suojatason takaamiseksi. tarvitaan kasvinsuojelutuotteiden, Päätelmät Yhteisön säännöstöön mukautumiseksi vaaditaan vielä huomattavia jatkuvia ponnisteluja, vaikka Valkoisessa kirjassa mainittujen toimenpiteiden toteuttamisessa onkin jo edistytty. ja Erityisesti seuraaviin seikkoihin on kiinnitettävä huomiota: - eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluvaatimusten täytäntöönpano ja voimaan saattaminen sekä laitosten kunnostus yhteisön vaatimusten noudattamiseksi; tämä on erityisen tärkeää tarkastus-ja valvontamenettelyjen osalta unionin ulkorajojen suojelemiseksi, - hallintorakenteiden vahvistaminen, jotta taataan YMP:n välineiden täytäntöönpanoa ja voimaan saattamista varten tarvittava kapasiteetti, - maataloustuotteita jalostavan elintarviketeollisuuden rakenteiden muutokset kilpailukyvyn lisäämiseksi. Koska yhteisen maatalouspolitiikan välineitä on olemassa vasta rajoitetusti, tarvitaan liittymiseen ja maatalouspolitiikan keskipitkällä aikavälillä edellyttää suuria ponnisteluja. perusteellista muutosta, valmistautuminen Kalastus Yhteinen kalastuspolitiikka käsittää yhteiset markkinajärjestelyt, rakennepolitiikan, sopimukset kolmansien maiden kanssa, kalavarojen hoidon ja säilyttämisen sekä tutkimuksen tämän toiminnan tueksi. Eurooppa-sopimuksessa on määräyksiä yhteisön kanssa käytävästä kalastustuotteiden kaupasta sekä yhteistyöstä. Valkoiseen kirjaan ei kuulu tämän alan toimenpiteitä. Yleiskuvaus Vuonna 1996 Liettuassa työskenteli kalastusalalla yhteensä 3510 henkeä, kun vuonna 1992 vastaava luku oli 10 261. Kokonaissaalis oli vuonna 1995 noin 54 000 tonnia, ja sen arvo noin 48 miljoonaa ecua. Valtion omistama Klaipedan satama (pääsatama), Nida ja Sventoji ovat kalastuksesta eniten riippuvaisia alueita. Valtamerikalastukseen osallistui vuonna 1996 57 alusta. Nämä saivat 33 000 tonnia saalista (vuonna 1993 saatiin 109 000 tonnia), joka on arvoltaan 32 miljoonaa ecua. Noin 73- 40 prosenttia valtamerillä ja Itämerellä toimivista aluksista on yli 20 vuotta vanhoja. Vuonna 1996 Itämerellä kalasti 70 alustaja 150 pientä venettä, jotka saivat 20 000 tonnia saalista (enemmän kuin vuoden 1993 7000 tonnia). Vuonna 1996 54 jalostusyrityksessä työskenteli yhteensä keskimäärin 2050 henkeä. Kokonaistuotanto on vähentynyt vuosina 1993 - 1996 pakasteiden tuotannon jyrkän laskun vuoksi. tuodaan 0,09 prosenttia EU:n Liettua on yhteisön kauppakumppani, ja sieltä kalastustuotteiden kokonaistuonnista ja 3,6 prosenttia hakijamaiden kalastustuotteiden tuonnista unioniin (arvon mukaan laskettuna). Liettuaan viedään 0,34 prosenttia EU:n kalastustuotteiden kokonaisviennistä ja 4,1 prosenttia EU:n näiden tuotteiden viennistä hakijamaihin (arvon mukaan laskettuna). (alkuperästä riippumatta) Itämeren kalavarojen hoito järjestyy tällä hetkellä EU:n ja Liettuan välillä yhteisen elimen eli Kansainvälisen Itämeren kalastuskomission (IBSFC) kautta. Liettualla on kalastussopimukset Fär -saarten, Yhdysvaltojen ja Kanadan kanssa. Niissä ei kuitenkaan määrätä kiintiöiden vaihdoista. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Liettuan tuotanto- ja ulkomaankauppaluvut ovat melko pieniä verrattuna EU:n vastaaviin lukuihin, eikä niillä todennäköisesti ole suurta vaikutusta koko yhteisöön keskipitkällä aikavälillä. Rakenteiden siirtämisessä valtiolta yksityisomistukseen on jo tapahtunut edistystä. Vaikkei mukautusjakso ole suinkaan vielä ohi, jo nyt voidaan havaita, että valtamerilaivaston purkaminen on vaikuttanut voimakkaasti koko alaan. Vielä ei voida olla varmoja, voidaanko alan laskusuhdanne pysäyttää ennen liittymistä, mutta on selvää, että tämän laskun seurausten ja koko tuotantoalan nykyaikaistamisen selvittämiseen tarvitaan apua. kalastussopimusten Tehtyjen kalastusjärjestöjen odotettavissa ei ole suuria ongelmia. ja jäsenyyden osalta käytettävissä olevien Liettuan kansainvälisten ja alueellisten tietojen perusteella Ensisijaisia seikkoja ovat kalastuslaivaston kapasiteetin vähentäminen ja koko alan nykyaikaistaminen. Liettuan olisi perustettava kalastushallinto, joka pystyy vastaamaan kalakantojen hallintaa, kalastusta, kalanjalostusta ja kauppaa koskeviin yhteisön vaatimuksiin sekä kokoamaan tietoja ja koordinoimaan tarvittavia rakenteiden muutoksia. Päätelmät Alan mukauttaminen kalastussektorin liittäminen yhteisön kalastuspolitiikkaan ei aiheuta suuria ongelmia. liittymistä varten vaatii huomattavia ponnistuksia. Liettuan Energia 74- Euroopan unionin energiapolitiikan tärkeimpiä tavoitteita ovat komission valkoisen kirjan Euroopan unionin energiapolitiikka mukaisesti kilpailukyvyn vahvistaminen, energian saannin varmuus ja ympäristönsuojelu. Yhteisön cncrgiasäännöstön tärkeimpiä osia ovat perustamissopimusten määräykset sekä johdettu oikeus, joka koskee erityisesti kilpailua ja valtion tukea, energian sisämarkkinoita (esim. direktiivit sähköstä, hintojen avoimuudesta, kaasun- ja sähkönsiirrosta, hiilivedyistä, luvista ja suunnitelmista hätätilanteiden varalle, kuten varmuusvarastointivelvoitteista), ydinenergiaa sekä energiatehokkuus- ja ympäristömääräyksiä. Muita tärkeitä energiapolitiikan osa-alueita ovat Euroopan laajuisten energiaverkkojen kehittäminen ja energia-alan tutkimuksen ja kehittämisen tukeminen. Parhaillaan ollaan vapauttamassa kaasualaa, kehittämässä energiatehokkuuteen liittyvää yhteisön säännöstöä ja toteuttamassa Auto Oil -ohjelmaa. on kehittynyt Euroopan alkuperäisestä Yhteisön ydinenergiasäännöstö atomienergiayhteisön perustamissopimuksesta laajaksi oikeudellisten ja poliittisten keinojen järjestelmäksi, johon kuuluvat myös kansainväliset sopimukset. Nykyään säteilysuojelua), säännöstö koskee ydinlaitosten (esim. Euratomin ydinenergian yhteismarkkinoita, toimituksia, turvavalvontaa ja kansainvälisiä yhteyksiä. turvallisuutta, radioaktiivisen rahoitusinstrumentteja), turvallisuuskysymyksiä jätteen käsittelyä, investointeja tutkimuksen edistämistä, terveys- (esim. ja yhteistyöstä Euroopan Eurooppa-sopimuksessa määrätään energiamarkkinoiden yhtenäistämiseksi asteittain, ja se sisältää määräyksiä avunannosta asiaan liittyvillä liittymistä politiikan aloilla. Valkoisessa kirjassa, jolla valmistellaan KIE-maiden energian sisämarkkinoihin, painotetaan, että tärkeimpiä sisämarkkinadirektiivejä on sovellettava kaikilta osin yhdessä Euroopan yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa. Ydinalan osalta valkoisessa kirjassa käsitellään ydinenergiatoimituksia, turvavalvontaa ja ydinj ätekulj etuksia. Yleiskuvaus Liettualla on vain vähän kotimaisia energiavaroja (öljyä, puuta, turvetta, vesi- ja geotermisiä voimavaroja). Se tuo 60 prosenttia tarvitsemistaan energiavaroista (öljystä, kaasusta, ydinpolttoaineesta ja myös hiilestä) ulkoa, pääasiassa Venäjältä, mutta sillä on ylikapasiteettia sähköntuotannossa ja öljynjalustuksessa (Mazeikiain jalostamo on Baltian alueen ainoa öljynjalostamo), joista se saa vientituloja. Energia-ala on kolmesta neljään kertaa Euroopan unionin keskiarvoa tehottomampi, mikä johtuu alhaisten hintojen perinteestä, puutteellisesta energiapolitiikasta ja vanhentuneesta teknologiasta. Liettua haluaa yhdistää energiaverkkojaan yhä enemmän Euroopan unioniin. Mahdollinen tuleva Baltian sähköyhteenliittymä voisi edistää tällaisia yhteyksiä, mutta lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä maa todennäköisesti pysyy olennaisilta osin yhteydessä Venäjän tulevilla öljyterminaaleilla on alueellista merkitystä myös maan jalostustoiminnalle. Liettuan kautta kulkee strategisesti tärkeitä öljy-, kaasu- ja sähkötoimituksia Kaliningradiin. energiajärjestelmään. nykyisillä Liettuan ja Liettualla on käytössä kaksi suurta (Tsernobyl-tyyppistä) RBMK-ydinreaktoria Ignalinassa. Reaktorit tuottivat 85 % maan sähköstä vuonna 1995, ja niiden tuottamaa sähköä viedään naapurimaihin. Reaktoreita uudistetaan parhaillaan pääasiassa Euroopan - 7 5- olisi joita laitoksen suosituksia, jälleenrakennus- ja kehityspankin ydinturvarahaston tuella. Tukeen liittyy länsimaiden asiantuntijoiden avulla laadittu laaja turvallisuuskertomus. Kertomuksessa esitetään useita saisi turvallisuusviranomaisen luvan toiminnan jatkamiseen. Laitosta on tarkoitus käyttää, kunnes polttoainekanavien putkistot on uusittava. Ydinturvarahastosopimuksessa ei sallita putkien vaihtoa, mutta hallituksen kanta asiaan olisi selvennettävä. Turvallisuuskertomuksen arvioineet riippumattomat asiantuntijat edellyttävät, että kaikkia kiireellisiä suosituksia on noudatettava, ennen kuin laitosta aletaan jälleen käyttää sen vuosihuoltoseisokin jälkeen. On sovittava perusteellisista ja järkevistä ohjelmista (tarvittaessa laitoksen sulkemiseksi), ja ne on toteutettava ajallaan. Kun reaktorit on suljettu, on toteutettava perusteellinen käytöstäpoisto-ohjelma. noudatettava, jotta se Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Vuonna 1994 laadittu Liettuan kansallinen energiastrategia on Euroopan unionin periaatteiden mukainen, ja sen tarkoituksena on toteuttaa energia-alan kannalta keskeisen tärkeät toimet: varmistaa energian saanti, lisätä kilpailua, suojella ympäristöä, parantaa energiatehokkuutta, uudistaa energiainfrastruktuuria sekä lisätä yhteistyötä muiden Baltian maiden ja Euroopan unionin kanssa. Baltian maiden alueellisesta yhteistyöstä on erityistä hyötyä energia-alalla, koska maiden energia-alat täydentävät toisiaan. Energia-alan kilpailulainsäädäntö ei vielä vastaa energian sisämarkkinoista annettuja direktiivejä, joita sovelletaan yhdessä Euroopan yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa. Kilpailulakia sovelletaan energia-alalla vain osittain, eikä energialaki, jossa säädetään yleisistä periaatteista, takaa Euroopan yhteisön sääntöjen noudattamista. Näin ollen olisi vauhditettava tarvittavan täydentävän lainsäädännön antamista ja täytäntöönpanoa, jotta alaa voitaisiin säännellä. Alalle ovat tyypillisiä valtion monopolit. Öljyn etsimis- ja tuotantolupia on kuitenkin myönnetty Euroopan unionissa toimiville ulkomaisille yhtiöille, jotka ovat tehneet tarvittavat investoinnit. Ulkomaisia yhtiöitä toimii Liettuassa myös öljytuotteiden vähittäismarkkinoillajakaasuntuonnissa. Energian hintoja on nostettu, mutta varsinkaan kotitalouksien energian (kaasun, sähkön, lämmön) hinnat eivät kata kustannuksia. Valtion omistaman energiayhtiön Lieturos Energijyn ja kuntien välille kertyneet velat vaikeuttavat energia-alan rakenneuudistusta. Energia-alan äskettäinen hajautus ja hintojen vapautus lisäävät kuitenkin mahdollisuuksia uudistaa alan rakenteita, kuten yksityistää energiayhtiöitä. Liettua ei täytä hätätilanteisiin varautumista koskevia yhteisön säännöstön vaatimuksia, työ vaatimusten kuten velvoitetta ylläpitää 90 päivän öljyvarastoja, mutta noudattamiseksi on aloitettu. Sekä lainsäädännön että rahoituksen osalta vaaditaan runsaasti työtä. Maan on ponnisteltava noudattaakseen energiatehokkuutta (esim. laitemerkintöjä ja vähimmäistehokkuusvaatimuksia) laatua) koskevaa Euroopan yhteisön lainsäädäntöä. Tältä osin ei ole vielä selvää, miten maan öljynjalostamo, johon aiotaan tehdä suuria investointeja, toimisi Euroopan markkinoilla, joilla on jo saavutettu kyllästymisaste. ja ympäristöasioita (esim. polttoaineiden 76 julkaistussa Äskettäin suositeltiin ensisijaisena turvatoimenpiteenä, että Liettuan ydinenergian sääntelyelimen (VATESI) mahdollisuuksia olisi vahvistettava. länsieurooppalaisen lupajärjestelmä kertomuksessa käsittelevässä turvallisuutta kaltainen toteuttaa Ydinpolttoainetta tuodaan valmiina suoraan Venäjältä osittain korvauksena Venäjälle viedystä sähköstä. Kyseisiin järjestelyihin liittyy epävarmuustekijöitä, ja koska Liettuan liittyminen unioniin lisäisi laajentuneen Euroopan unionin riippuvuutta Venäjästä, energian saannin varmuus voisi muodostua ongelmaksi. Yritykset monipuolistaa ydinpolttoaineen saantia eivät toistaiseksi ole onnistuneet teknisistä ja taloudellisista syistä. Liittymisen jälkeen tehtävissä toimitussopimuksissa sovellettaisiin yhteistä ydinmateriaalien hankintapolitiikkaa, jonka mukaan saannin varmuus saavutetaan monipuolistamalla lähteitä. Käytetty polttoaine varastoidaan altaisiin voimala-alueella. Parhaillaan kehitellään tulevaa kuivavälivarastointia. Käytetyn polttoaineen käsittelystä sekä käytöstäpoistosta huomioon sähkötariffij ärj estelmässä. aiheutuvia kustannuksia ottamassa ollaan terveyttä liittyessään Liettuan olisi noudatettava Unioniin erityisesti niitä Euratomin perustamissopimuksen määräyksiä, jotka koskevat ydinmateriaalien hankintaa, sekä turvavalvontaa, ydinenergian yhteismarkkinoita, ja kansainvälisiä sopimuksia. Liettua ei ole vielä kyseisten alojen kaikkien kansainvälisten sopimusten sopimuspuoli (se ei muun muassa kuulu ydinalan viejämaiden ryhmään eikä ole mukana Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) järjestelmässä, jossa tietyistä ydinmateriaalin siirroista annetaan perusteellinen selvitys) eikä se ole vielä saattanut niitä kokonaan osaksi oikeusjärjestelmäänsä, mutta asiaa koskeva lainsäädäntö on valmisteilla. Liettualla turvavalvontasopimus Kansainvälisen atomienergiajärjestön kanssa. Tästä syystä yhteisön lainsäädännön soveltamisessa ei liene suuria vaikeuksia näillä aloilla. Riippumattoman turvallisuusviranomaisen kehittämistä olisi edelleen tuettava. täysimittainen turvallisuutta on myös Päätelmät Jos nykyistä työtä tehostetaan, Liettua voinee mukauttaa asteittain lainsäädäntönsä yhteisön säännöstöön keskipitkällä aikavälillä ilman suuria ongelmia. Erityisen tärkeitä seikkoja liittymistä valmisteltaessa ovat monopolien (mm. tuonti- ja vientimonopolien) uudelleenjärjestely, pääsy verkkoihin, energian hinnoittelu, hätätilanteisiin varautuminen (mm. pakollisten öljyvarastojen kokoaminen), energiatehokkuus ja ympäristömääräykset. Euratomin määräyksiä voitaneen noudattaa suuremmitta vaikeuksitta. Liettuasta pitäisi kuitenkin tulla tiettyjen kansainvälisten ydinenergiasopimusten sopimuspuoli tai sen pitäisi saattaa ne osaksi kansallista oikeusjärjestelmäänsä. Ignalinan ydinvoimalaitos vaatii realistinen jatkuvaa toimintasuunnitelma olisi sijoittamiseen olisi löydettävä pitkän aikavälin ratkaisuja. sen toteutettava nopeasti. Ydinjätteen erityishuomiota, sulkemista koskeva ja Uikeinrie Yhteisön aloitteista: liikennepolitiikka koostuu seuraavien kolmen pääalueen politiikoista ja 77 - parantaminen laadun ja liikennejärjestelmäkokonaisuuksia, jotka perustuvat kehittyneisiin tekniikoihin ja jotka vaikuttavat osaltaan myös ympäristöä ja turvallisuutta koskeviin tavoitteisiin; liikennejärjestelmiä kilpailukykyisiä kehittämällä - yhtenäismarkkinoiden ja helppokäyttöisten liikennepalvelujen tarjonnan edistämiseksi alentamatta työehtoja alalla; tehokkaiden, vaihtoehtoisten toiminnan parantaminen - yhteisön ulkopuolisten suhteiden liikenneyhteyksiä kolmansiin maihin ja edistämällä Euroopan unionin liikenteenharjoittajien pääsyä muille liikenteen markkinoille (Yhteinen liikennepolitiikka - Toimintaohjelma 1995- 2000). laajentaminen parantamalla määrätään yhteistyöstä, lainsäädännön yhteisön Eurooppa-sopimuksessa liikenteen rakenteen muuttamiseen ja sen uudenaikaistamiseen lainsäädäntöön ja parantamisesta, liikennemarkkinoille tähtäävästä kauttakulkuliikenteen helpottamisesta ja yhteisön liikenteen standardeja vastaavan tason saavuttamisesta. Valkoisessa kirjassa toteutetaan sisämarkkinoiden edellytykset liikenteen alalla, ja näihin kuuluu muun muassa kilpailu, lainsäädännön yhdenmukaistaminen ja standardit. lähentämisestä tarkastellaan toimia, pääsyn joilla Yleiskuvaus Itämeren rannalla sijaitseva sulana pysyvä satama teki Liettuasta entisen Neuvostoliiton ja länsimaiden välisen kaupan tärkeän kauttakulkureitin. Tästä syystä satama erikoistui tiettyihin aloihin, joita ei enää harjoiteta yhtä laajasti. Liettuan asema Länsi-Euroopan ja välisenä Venäjän, Valko-Venäjän, Ukrainan kauttakulkukäytävänä riippuu kuitenkin suhteista Venäjään. Nämä suhteet eivät aina ole helpottaneet kauttakulkuliikennettä, mutta nykytilanne on varsin hyvä, ja liikenne on alkanut kasvaa. Uusien rajojen syntyminen Valko-Venäjän, Venäjän (Kaliningrad) ja Latvian kanssa on myös vaikuttanut Liettuan kauttakulkureitin kilpailukykyyn. Siksi Liettua uusien rajanylityspaikkojen sekä satamiensa infrastruktuuriin. Liettuan alueella kulkee kaksi yleiseurooppalaisessa yleiseurooppalaista liikennekokouksessa Kreetalla. itä länsi-liikenneverkkoonsa jotka määriteltiin ja Keski-Aasian liikennekäytävää, investoimassa valtioiden kaikkien on ja Liettuan talouden muutosten vuoksi liikenteen kysyntä on laskenut jyrkästi maan avautumisesta lähtien, vaikka liikenteen osuus bruttokansantuotteesta onkin kasvamassa. Samanaikaisesti eri liikennemuotojen käyttö muuttuu yhä nopeammin: maanteillä tapahtuvat tavarakuljetukset lisääntyvät ja rautatieliikenne vähenee niin, että niiden osuus pieneni kaksi kolmannesta vuosina 1990-1995. Yksityisautojen käyttö on lisääntynyt hyvin nopeasti, ja suurin osa henkilöliikenteestä on yksityisautoilua. Tämä on lisännyt ruuhkia kaupungeissa ja niiden ympäristössä sekä joillakin rajanylityspaikoilla. joissakin Liikennemuotojen käytössä jäsenvaltioissa, mutta rautatieliikenteen kilpailukykyä hankaloittaa ratakiskojen huono kunto ja suurimmassa osassa rataverkkoa käytettävä venäläinen raideväli, joka poikkeaa eurooppalaisesta, lukuun ottamatta yhtä rataa Puolasta Kaunasiin. tapahtunut muutos on pitkälti sama kuin Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 78 lainsäädännön antamiseksi. Kansainvälisen toteuttamista ajatellen Liettua on tehnyt paljon Sisämarkkinoiden työtä yhteisön liikenteen alalla säännöstön mukaisen Liettuassa jo suurimmaksi osaksi sovelletaan unionin sääntöjen kaltaisia sääntöjä. Erityisesti turvallisuuden alalla ja maanteiden henkilöliikenteessä on kuitenkin vielä tavarakuljetuksissa olisi myös alettava paljon edistymisen varaa. Maanteiden yhdenmukaistaa yhteisön standardeihin erityisesti ammattiin pääsyn vaatimuksia, ajokortteja, vähimmäis- ja enimmäismittoja ja -painoja sekä tieliikenteen verotusta. Rautatieliikenteessä on seurattava seuraavina vuosina yhteisön säännöstön soveltamista käytännössä julkisen palvelun alalla ja kirjanpidon muuttamista normien mukaiseksi. Lentoliikenteen voimassa olevat standardit ovat yhdenmukaisia yhteisön lainsäädännön pääperiaatteiden kanssa, vaikka tarkempia määräyksiä on vielä annettava. Liettuan viranomaiset pitävät yhtenä tavoitteenaan yhtenäisen ja kilpailukykyisen liikennejärjestelmän kehittämistä. Tämän tavoitteen saavuttamisessa suurimmat haasteet ovat lähinnä liikenneturvallisuuden saaminen oikealle tasolle ja liikennejärjestelmän optimaalinen käyttö. Liettuassa on edistytty liikenneturvallisuuden alalla ilahduttavasti. Yhtenäisen liikennejärjestelmän tavoite näyttää kuitenkin olevan vaikeampi saavuttaa. Maantieliikenne kasvaa on panostettava rautatieliikenteen käyttöön siitä huolimatta, että sitä hankaloittaa maan rautateiden suuri ero sen läntisten naapurimaiden rautateihin. ja Liettuan jatkuvasti, luultavasti Liettua aikoo sijoittaa omasta talousarviostaan 0,5 miljardia ecua vuosina 1995-1999 kansainvälisen liikenteen käyttämään infrastruktuuriin ja lähinnä yleiseurooppalaisiin liikennekäytäviin parantaakseen yhteyksiään unionin jäsenvaltioiden ja naapurimaidensa kanssa. Määrä on lähes 1,2 prosenttia bruttokansantulosta, ja se vaikuttaa riittävältä. Päätelmät Todennäköisesti Liettua pystyy ottamaan yhteisön (lento-, rautatie-, maantie- ja meriliikennettä koskevaa) säännöstön suurimmaksi osaksi käyttöön keskipitkällä aikavälillä. Unioniin liittymisen ei uskota aiheuttavan Liettualle merkittäviä ongelmia liikenteen alalla, jos liittymistä valmistelevana aikana kiinnitetään tarpeeksi huomiota erityisesti meriliikenteen turvallisuuden parantamiseen, ilman pilaantumista ja melua koskevien liikenteen ympäristöstandardien yhdenmukaistamiseen ja yhteisön säännöstön voimaan saattamiseen maanteiden tavarakuljetuksissa ja rautatieliikenteessä. On myös valvottava, että käytettävissä on tarvittavat keinot tulevan, unionin jäsenyyttä hakeviin maihin ulottuvan Euroopan laajuisen liikenneverkon perustan toteuttamiseksi. Lisäksi on järkevää lujittaa pian Liettuan hallintorakenteita, joihin kuuluvat valvonnasta ja esimerkiksi turvallisuudesta vastaavat viranomaiset. Pienet ja keskisuuret vritvkset tavoitteena on edistää pk-yritysten kehitykselle Euroopan unionin yrityspolitiikan toimintaympäristön syntymistä kaikkialla unionissa, parantaa yritysten suotuisan kilpailukykyä ja rohkaista niitä toimimaan myös Euroopan ja koko maailman tasolla. Politiikalle on luonteenomaista toissijaisuusperiaatteen vahva noudattaminen. Yhteisön - 7 9- täydentävät tehtävät määritellään ja toteutetaan Euroopan unionin monivuotisen pk- yritysohjelman avulla. Ohjelma muodostaa oikeus- ja rahoitusperustan yhteisön pk- yrityspolitiikan yksittäisille toimille. Yhteisön säännöstö sisältää toistaiseksi vain alakohtaisia suosituksia, mutta myös muiden alojen lainsäädäntö (esim. kilpailu-, ympäristö- j a yhtiölainsäädäntö) vaikuttaa pk-yrityksiin. Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä pk-yritysten kehittämiseksi ja vahvistamiseksi erityisesti yksityisellä sektorilla. Yhteistyö koskee muun muassa tiedonsaantia sekä avunantoa oikeudellisissa, hallinnollisissa ja verotukseen liittyvissä kysymyksissä. Valkoinen kirja ei sisällä erityisesti pk-yrityksiä koskevia toimenpiteitä. Yleiskuvaus Liettuassa 65 % osakeyhtiöistä on alle 50 työntekijän pk-yrityksiä, ja vain 12 prosentissa osakeyhtiöistä on yli 250 työntekijää. Pk-yritykset ovat keskittyneet metsä-, elintarvike-, sekä ei-metal listen vaatetus- mineraalituotteiden valmistukseen. Vuodesta 1995 laajaa pienomaisuuden yksityistämistä. turkisteollisuuteen, kustannus- lähtien on harjoitettu ja painoalalle ja Hallituksen pk-yrityspolitiikkaa koskeva asiakirja, pk-yritysten kehitysohjelma (1995), käsittää useita pk-yrityksille tarjottavia palveluja, kuten vienninedistämistä ja koulutusta sekä houkuttimia ulkomaiselle pääomalle. Vuonna 1991 annetussa pienyrityslaissa, jota tarkistettiin vuonna 1995, myönnetään 70 prosentin veronalennus enintään 50 henkeä työllistäville yrityksille niiden kahden ensimmäisen toimintavuoden aikana. Pk-yritysten tukijärjestelmiin kuuluu kuusi yritysneuvontakeskusta, jotka neuvontaa ja koulutusta vastaperustetuille yrityksille ja itsenäisille yrittäjille. tarjoavat Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Liettualla on erityinen pk-yritysten kehittämisohjelma, ja pk-yritysten tärkeimmät tukijärjestelyt on jo toteutettu. Tukijärjestelyjä on kuitenkin edelleen tarpeen parantaa. Samoin hallinnollisen pk-yritysten toimintaympäristön yksinkertaistamiseksi, jotta se olisi entistä suostuisampi pk- saannin yrityksille. Lisäksi olisi parantamiseksi. toimiin pk-yritysten oikeudellisen rahoituksen ryhdyttävä lisätoimia tarvitaan ja Näistä syistä olisi edelleen jatkettava nykyistä vahvistamiseen liittymistä edeltävänä aikana. työtä, joka tähtää pk-yritysten Päätelmät Liettuan liittymisessä unioniin ei ole erityisesti pk-yrityksiä koskevia ongelmia. 3. 5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset - 8 0- Yhteisön sosiaalipolitiikkaa on kehitetty eri tavoilla, esimerkiksi lakisäännöksillä, Euroopan sosiaalirahaston avulla ja erityisaloihin, mm. kansanterveyteen, köyhyyden vastustamiseen ja vammaisiin kohdistetuilla toimilla. Yhteisön säännöstö kattaa työterveyden ja työturvallisuuden, työoikeuden ja työolot, naisten ja miesten tasa-arvoiset mahdollisuudet, siirtotyöläisten sosiaaliturvan yhteensovittamisen, ja tupakkatuotteet. Unionin Lisäksi asetetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu eurooppalaisella tasolla on sisällytetty sopimukseen Euroopan unionista (118 b artikla), ja pöytäkirjassa sosiaalipolitiikasta viitataan työmarkkinaosapuolten kuulemiseen ja yhteiskunnallista vuoropuhelua helpottaviin toimenpiteisiin. vähimmäisvaatimukset. sosiaalilainsäädännössä työterveyden ja Eurooppa-sopimuksessa edellytetään kansallisen lainsäädännön lähentämistä yhteisön tason parantamisessa, oikeuteen ja yhteistyötä työmarkkinapolitiikassa uudenaikaistamisessa. Siinä edellytetään myös Liettuassa laillisesti työllistettyjen yhteisön työntekijöiden kohtelua ilman kansallisuuteen perustuvaa syrjintää suhteessa heidän työoloihinsa. Valkoisessa kirjassa edellytetään lainsäädäntöä lähentäviä toimenpiteitä yhteisön säännöstön kaikilla aloilla. sosiaaliturvajärjestelmän työturvallisuuden ja Yleiskuvaus Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua käydään neljän tärkeimmän ammattiliiton, joilla on säännölliset yhteydet Euroopan ammatilliseen yhteistyöjärjestöön (EYA), ja useiden työnantajajärjestöjen ja työnantajajärjestöjen liiton UNICE:n jäseniä. Liettuassa on lähes 80 ammattiliittoa, mikä vaikeuttaa edustamiskysymystä. Kolmen osapuolen välinen työmarkkinavuoropuhelu näyttää toimivan hyvin, kun taas kahdenvälisiä neuvotteluja on edelleen kehitettävä. ole Euroopan teollisuuden kesken, jotka eivät Työttömyysaste oli noin 6,2 prosenttia vuonna 1996 ILO:n mukaan. Tämä luku kätkee todennäköisesti ja rakenteelliset erot ovat suuria. Jo ennestään korkea maatalouden työttömyyden osuus on kasvanut viime vuosina 25 prosenttiin. taakseen huomattavan määrän piilotyöttömyyttä. Alueelliset Liettua on kehittänyt alueellistetun työvoimapalvelun johtamaan työmarkkinapolitiikkaa. Liettuaa pitäisi rohkaista kehittämään edelleen Euroopan yhtenäismarkkinoihin liittymiseen soveltuvia työmarkkinalaitoksia. Liettuan sosiaaliturvajärjestelmään tehtiin huomattavia muutoksia vuosina 1990 ja 1991, mutta uudistusta on jatkettava hallinnon rakenteiden vahvistamiseksi ja esimerkiksi sosiaalivakuutuksen kehittämiseksi. Vaikka sosiaaliturva on valtiollinen, sen rinnalla on useita yksityisiä vakuutusjärjestelmiä. Eläkerahaston alulle paneva eläkeuudistus on parhaillaan parlamentin käsiteltävänä. Sosiaaliturvamenot olivat noin 10 prosenttia BKT:stä vuonna 1995 ja ne ovat lisääntyneet huomattavasti viime vuosina. Ne rahoitetaan pääasiassa suurelta osin työnantajien maksamilla sosiaalisilla veroilla. Jatkuvat ponnistelut ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että sosiaaliturvan toimenpiteitä kehitetään edelleen. Liettuan terveydenhuoltojärjestelmää on huomattavasti parannettava. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi :i - Vuonna 1993 Liettua hyväksyi uuden työsuojelulain, jossa asetetaan periaatteet työterveydelle ja -turvallisuudelle, ja joka on muotoiltu EY:n kehysdirektiivin mukaisesti. Useita siihen sisältyviä erityistoimenpiteitä ei kuitenkaan ole vielä otettu käyttöön. Niitä ollaan ottamassa tai uudelleen sovittamassa uuteen toimintamalliin. uuden nyt Liettuan tarkastusjärjestelmän toteuttamiseen. ILO:n yleissopimuksen N:o 81 mukaisesti on annettava tarvittava riippumattomuus olemassa oleville tarkastusjärjestelmille. alkuvaiheessa mitä työtarkastustoiminta tulee on joka yleensä noudattaa EU:n Työlainsäädännössä Liettua kehittää järjestelmää, vaatimuksia. Valmisteilla on lakiesitys työntekijöiden etujen suojelemiseksi työnantajan maksukyvyttömyyden varalta. Muutokset saattavat olla tarpeen työsopimuksia ja työntekijöiden suojelemista yrityksen luovutuksen yhteydessä koskevien säännösten yhdenmukaistamiseksi EY:n sääntöjen kanssa. Tiedottamista työntekijöille ja heidän kuulemistaan yritystasolla joidenkin EY-direktiivien vaatimusten mukaisesti on vahvistettava. Tiedonsaanti- ja kuulemisoikeutta vahvistava laki on valmisteilla. Tasa-arvoisten mahdollisuuksien osalta Liettuan lainsäädäntö kattaa naisten ja miesten välisen syrjinnän kieltävän EY. n lainsäädännön perussäännökset. Tasa-arvoisuutta ei aina noudateta käytännössä erityisesti mitä tulee sama palkka samasta työstä -periaatteeseen ja sukupuoleen perustuvaan työpaikkailmoitteluun. Naisten ja miesten väliset palkkaerot ovat huomattavia. Liettualla ei näytä olevan mitään esteitä työvoiman vapaata liikkumisoikeutta koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpanolle. Oikeus työvoiman vapaaseen liikkuvuuteen edellyttää kuitenkin muutoksia kansalliseen lainsäädäntöön, erityisesti työnsaannin ja kansallisuuteen perustuvan syrjivän kohtelun poistamisen osalta. Siirtotyöläisten sosiaaliturvan osalta unioniin liittyminen ei periaatteessa aiheuta suurempia ongelmia, vaikkakin tietyt tekniset mukautukset ovat tarpeen. Tärkeämpää on hallinnon kyky soveltaa yksityiskohtaisia yhteensovittamissääntöjä yhteistyössä muiden maiden kanssa. Ei ole selvää, onko Liettualla yhteensovittamisj ärj estelmään liittymiseen vaadittavat hallinnolliset rakenteet. Paljon lisäsuunnittelua, -valmisteluja ja -koulutusta tarvitaan Liettuan hallinnon valmistamiseksi yhteensovittamistehtäviin. Savukepakkausten tupakkadirektiivit on siirretty osaksi Liettuan kansallista lainsäädäntöä. varoitusmerkinnöistä enimmäistervapitoisuudesta ja annetut Päätelmät Sosiaalista uudistusta on jatkettava ja julkista terveydenhuoltojärjestelmää parannettava huomattavasti. Myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua on kehitettävä. Liettuan on ponnisteltava huomattavasti varmistaakseen lainsäädäntönsä yhdenmukaisuuden EY:n edellytysten kanssa sellaisilla aloilla kuten työterveys ja -turvallisuus, työlainsäädäntö ja tasa-arvoiset mahdollisuudet lainsäädännön täytäntöönpanorakenteita. Edellyttäen, että Liettua jatkaa pyrkimyksiään sen on mahdollista ottaa vastaan EU-jäsenyyden velvoitteet sosiaalialalla keskipitkällä aikavälillä. ja kehitettävä edelleen tehokkaita Aluepolitiikka ja koheesio 82- Perustamissopimuksen XIV osaston määräysten mukaisesti yhteisö lukee koheesion lujittamista pääasiassa rakennerahastojen välityksellä. Liettuan edellytetään käyttävän näitä välineitä tehokkaasti, ja noudattavan samalla sen liittymisen aikaan voimassa olevia periaatteita, tavoitteita ja menettelyjä. Eurooppa-sopimuksessa edellytetään yhteistyön harjoittamista aluekehityksen ja alueiden käytön ja kansallisten viranomaisten välisen tiedonvaihdon sekä virkamies- ja asiantuntijavaihdon avulla. Valkoisessa kirjassa ei ole erityisedellytyksiä. suunnittelun aloilla erityisesti paikallisten, alueellisten Yleiskuvaus Liettuan kansallinen BKT henkeä kohti oli vuonna 1995 noin 24 prosenttia EU:n keskiarvosta. Tuloeroja esiintyy pääasiassa kaupunkien ja maaseudun välillä. Niistä ei bruttokansantuloa koskevien alueellisten tietojen puuttuessa voida esittää määrällisiä arvioita. Itsenäistymisen jälkeen työttömyysaste on kasvanut ja se oli 8 prosenttia vuonna 1996. Alueelliset erot tilastoidun työttömyyden osalta vaihtelevat Kaunasin 1,7 prosentista Silalesin 10,3 prosenttiin, ja viimeaikaisten arvioiden mukaan erot kasvavat edelleen. Tällä hetkellä Liettualla on hyvin monenlaisia aluekehitystä koskevia ongelmia: - huonolaatuiset tyydyttävät Neuvostoliiton aikaisten infrastruktuurit (ainoastaan standardien mukaan); niiden tilaa pidetään kriittisenä varsinkin maaseudulla teollisen taantuman tai ongelmallisten kaupunkialueiden keskittymät - - puolustukseen liittyvien toimien uudistaminen - yleinen tulotason lasku maaseudulla (jossa on edelleen paljon asukkaita). Kaupunkirakenne Liettuassa ei ole yhtä keskittynyt kuin sen kahdessa Baltian naapurivaltiossa. Vilna, Kaunas ja Klaipeda jakavat kaupunkien tehtävät. Tätä monikeskuksisuutta pyrittiin edellisten suunnittelujärjestelmien avulla kehittämään keskittymällä seuraavaksi tärkeimpiin kaupunkeihin. Liettuassa ei ole itsenäisten aluehallitusten järjestelmää. Kymmenen maakuntaa (keskimäärin 371 000 asukasta) on juuri muutettu korkeamman tason alueellisiksi hallintoyksiköiksi. Koska ne kuuluvat valtionhallintoon, niitä johtaa nimitetty maaherra, jonka tehtävänä on toteuttaa valtion politiikkaa. Aluehallinto on kuitenkin vielä hyvin keskitettyä, eikä maakuntatasolla ole itsehallinnollisia elimiä. Liettuan tasavallan alueellisista hallintoyksiköistä annetun lain mukaisesti on perustettu 56 itsehallinnollista kuntaa (keskimäärin 66 300 asukasta), jotka on saatu yhdistämällä noin 500 maaseutukylää 44 uudeksi yksiköksi ja muodostamalla 12 kaupunkikuntaa. Liettuassa ei tällä hetkellä ole aluekehityspolitiikkaa. Kansallista strategiasuunnitelmaa valmistellaan, mutta se koskee lähinnä alueiden käytön suunnittelua. Liettuassa ei ole varsinaisia aluepolitiikan välineitä. Euroopan yhteisön rakennepolitiikan rahoitukseen käytettäviä mahdollisia kansallisia rahoitusosuuksia Liettuan kehitykseen liittyvistä kokonaismenoista ei ole vielä mahdollista määrittää. Tämän vuoksi Liettuan osarahoituskykyä ei voida vielä arvioida riittävän luotettavasti. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi - 8 3- Käytettävissä olevien tietojen mukaan Liettuan viranomaiset eivät näytä ottaneen soveltamista alueellaan eivätkä aio aloittaa huomioon yhteisön aluepolitiikan aluepolitiikan harjoittamista lähiaikoina. Tämän vuoksi Liettua on edistynyt rajoitetusti Euroopan yhteisön rakennerahastotuen kanavointiin tarvittavien hallinto- ja budjettimenettelyjen käyttöönotossa. Liettuassa onkin luomatta suurin osa tarvittavista hallintorakenteista ja -välineistä, joita edellytetään Euroopan yhteisön rakenneohjelmien toteuttamiseksi. Päätelmät Liettuan edistyminen alueellisia eroja koskevan erillisen kehityspolitiikan luomisessa on selkeästi rajoittunutta. Integroidulle kehitysstrategialle, joka kokonsa puolesta voisi olla erottamaton osa kansallista kehitysstrategiaa, olisi luotava yleinen viitekehys. Myös Liettuan hallinnollista kykyä integroitujen aluekehitysohjelmien hoitamiseen olisi ja Euroopan yhteisön selkeästi parannettava. Yhteisön sääntöjen soveltaminen rakennepoliittisen tehokas kanavointi edellyttää merkittävien uudistusten tuen toteuttamista Liettuassa. 3. 6 Elämän laatu ja ympäristö Ympäristö ennaltaehkäisyyn, Euroopan yhteisön perustamissopimuksien mukaisen ympäristöpolitiikan tavoitteena on kestävä kehitys, joka perustuu EU:n politiikan eri aloihin sisällytettyyn ympäristön ympäristövahinkojen suojeluun, torjumiseen niiden syntypaikassa ja vastuun jakamiseen. Yhteisön säännöstössä on noin 200 säädöstä, jotka koskevat muun muassa veden ja ilman pilaantumista, jätteiden ja luonnonsuojelua. kemikaalien Jäsenvaltioiden on valvottava, että ympäristövaikutukset arvioidaan ennen kuin tietynlaisille valtion tai yksityisille hankkeille annetaan toteuttamislupa. ai h euttamisperi aatteeseen, säteily suojausta bioteknologiaa, käsittelyä, ja Eurooppa-sopimuksessa määrätään, että Liettuan maankäyttöpohtiikan on oltava kestävän kehityksen periaatteen mukaista, ja siinä on otettava aina huomioon ympäristönäkökohdat. Sopimuksessa määrätään myös, että ympäristö kuuluu kahdenvälisen yhteistyön alaan, ja sitä koskeva lainsäädäntö on lähennettävä yhteisön vastaavaan lainsäädäntöön. Valkoisessa kirjassa käsitellään vain pientä osaa yhteisön ympäristöalan säännöstöstä, nimittäin tuotelainsäädäntöä, joka liittyy suoraan tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen. Yleiskuvaus Ympäristötilanne Liettuassa ei ole niin vakava kuin alueen muissa maissa. Teollisuuden ja maatalouden taantuman vuoksi pilaantuminen on vähentynyt. Vesien pilaantuminen on edelleen vaikein ympäristöongelma, mutta ongelmia on myös jätehuollossa ja jätteiden sijoituksessa. 84 Kaupunkijätteiden ja maatalouden aiheuttama jokien, pohjaveden ja rannikkovesien pilaantuminen on erityisen merkittävää. Suurimmissa kaupungeissa on kuitenkin investoitu huomattavasti jätevedenkäsittelylaitoksiin, ja niiden pitäisi vähentää vesiin laskettuja päästöjä vuoteen 2000 mennessä. Jätehuollossa aiheuttavat erityistä huolta vaaralliset jätteet, joita viedään nykyisin epäasianmukaisiin kunnallisiin kaatopaikkoihin tai poltetaan laitoksissa, jotka eivät täytä EU:n päästönormeja. Ilman pilaantuminen, joka johtuu pääasiassa teollisuudesta ja muista kiinteistä lähteistä, on vähentynyt, mutta liikkuvista tilanne ilmansaasteiden kannalta on suhteellisen hyvä. Liettuassa on luonnoltaan erittäin arvokkaita alueita, jotka olisivat merkittävä lisä laajentuneen unionin luontoon. lisääntyneet. Yleisesti ottaen tulevat päästöt ovat lähteistä ja kansallinen vahvistettiin ympäristöstrategia ympäristövaikutusten Vuonna 1992 annettu ympäristönsuojelulaki on Liettuan tärkein ympäristöä koskeva puitelaki, 1996. Aiheuttamisperiaate sisältyy kahteen verolakiin, ja ennaltaehkäisyn periaate on sisällytetty lakiluonnokseen. Laki ympäristönpilaantumismaksuista (koskee ilmansaasteita), joihin kuuluvat liikkuvista lähteistä ilmaan päästettyjä saasteita koskevat maksut, annettiin vuonna 1991. Luonnonsuojelulakia sovelletaan monentyyppisiin alueisiin. Merkittävä osa alakohtaista lainsäädäntöä, johon kuuluvat normit ja alempitasoiset säännökset, ovat perintöä Neuvostoliiton ajalta, mutta tilanteen pitäisi muuttua vuoden 1997 aikana. Taloudellisia välineitä ollaan ottamassa käyttöön. Näihin kuuluvat veronalennukset lyijyttömälle bensiinille ja saastemaksuihin ja -sakkoihin perustuva ympäristörahasto. koskevaan arviointia vuonna Liettua on ratifioinut sekä vuoden 1974 että vuoden 1992 Itämeren suojelua koskevat Helsingin yleissopimukset ja osoittanut sitoutumisensa Itämeren saastuneimpien kohtien puhdistamiseen. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Liettua on edistynyt huomattavasti ympäristölainsäädäntönsä mukauttamisessa EU- normeihin ja myös johdetun oikeuden täytäntöönpanossa ja tarvittavien toimielinten vahvistamisessa. Sillä on kuitenkin vielä paljon tehtävää ennen kuin yhteisön säännöstö on saatettu kansalliseen lainsäädäntöön edes muodollisesti tai tosiasiallisesti. Veden laatua varten on valmisteltu epäpuhtauksia koskevia normeja EY:n vastaavien vesihuoltodirektiivien pohjalta. Liettua otti vastikään käyttöön uudet ilmansaastenormit voimantuotantoon tarkoitettuja polttolaitoksia varten, ja uudet ilman laatua koskevat normit ovat valmisteilla. Jätealalla ollaan ottamassa käyttöön uusia EU:n säännöstön mukaisia lakeja, ja vaarallisia jätteitä koskeva toimintasuunnitelma on valmisteilla. Luonnon säilyttämisen alalla useita käsittelyssä olevia lakiluonnos mukautetaan yhteisön lintu- ja luontotyyppidirektiivin säännöksiin. Liettua on antanut ydinturvallisuutta koskevan puitelain, mutta sitä on täydennettävä säteily suojausta ja radioaktiivisia jätteitä sekä hälytyssuunnitelmaa koskevilla säännöksillä. Alalta puuttuu yleisesti ottaen ilmaa, jätteitä ja vettä turvallisuuskulttuuri. Erityistä huomiota pitäisi kiinnittää ja koskevieen puitedirektiivien vähentämisen yhtenäistämiseksi (IPPC-direktiivi) nopeaan saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä rahoitusstrategioiden vahvistamiseen suuria investointia vaativien vesi-, ilma-ja jätealan lainsäädäntöä varten. sekä ympäristön pilaantumisen annetun direktiivin ehkäisemisen 85 tavoite on saattaa valkoiseen kirjaan sisältyvä Liettuan lainsäädäntö kokonaan olevan kansalliseen ympäristölainsäädännön suhteen Liettua on melko pitkällä unioniin liittymistä koskevan yksityiskohtaisen strategian laatimisessa. Sen pitäisi valmistua vuoden 1997 kuluessa. 2000 mennessä. lainsäädäntöön vuoteen Jäljellä Jotta EY:n säännösten mukaiset lait saatettaisiin tosiallisesti voimaan, Liettuan on lisättävä huomattavasti ympäristöinvestointeja ja vahvistettava täytäntöönpanorakenteita ja -välineitä sekä yleistä tietoisuutta ja osallistumista. Tärkeä ongelma, johon on asiantuntemusta reagoitava, lähentämisprosessin koskevaan Liettuan ympäristöalan strategiaan pitäisi kuulua täytäntöönpanoaikataulut EY:n ympäristöalan säännösten voimaan saattamiseksi. Se aloitettaisiin muun muassa edellä mainittujen puitedirektiivien ja IPPC-direktiivin täytäntöönpanolla. suorittamiseen. Unioniin jolla liittymistä henkilöstön sellaisen puute, olisi on Päätelmät Jos noudatetaan nykyisiä suuntauksia ja uudistetaan edelleen ripeässä tahdissa lakeja ja politiikkaa, Liettua voisi saada yhteisön ympäristösäännökset kokonaan osaksi kansallista lainsäädäntöään keskipitkällä aikavälillä. Kuitenkin monien säännösten (esim. juomavesi, jätteidenkäsittelyä ja ilman pilaantumista koskevan lainsäädännön tietyt näkökohdat) tosiallinen voimaan saattaminen toteutunee vasta pitkällä aikavälillä, ja se edellyttää huomattavaa ympäristöinvestointien lisäämistä sekä paljon työtä hallintokapasiteetin vahvistamiseksi. Kuluttajansuoja Yhteisön säännöstö kattaa kuluttajien taloudellisten etujen suojaamisen (johon sisältyy harhaanjohtavan mainonnan, hintojen ilmoittamisen, kulutusluottojen, kohtuuttomien sopimusehtojen, etämyynnin, matkapakettien, muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tapahtuvan myynnin ja kiinteistöjen osa-aikaisen käyttöoikeuden valvonta) ja tavaroiden yleisen turvallisuuden sekä kosmetiikka-alan, tekstiilien nimitysten ja lelujen erityisalat. Eurooppa-sopimuksessa määrätään lainsäädännön lähentämisestä yhteisön oikeuden kanssa sekä yhteistyöstä, jonka päämääränä on Liettuan ja Euroopan yhteisön kuluttajansuojajärjestelmien täydellinen vastaavuus. Valkoisen kirjan ensimmäisen vaiheen toimenpiteissä keskitytään tuoteturvallisuuden parantamiseen, mukaan lukien kosmetiikka, tekstiilit ja lelut, sekä kuluttajan taloudellisten etujen suojaamiseen, erityisesti harhaanjohtavaa mainontaa, kulutusluottoja, kohtuuttomia sopimusehtoja ja hintojen ilmoittamista koskevilla toimenpiteillä. Toisen vaiheen toimenpiteet liittyvät matkapaketteihin, muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tapahtuvaan myyntiin ja kiinteistöjen osa-aikaiseen käyttöoikeuteen. Euroopan yhteisön uusi lainsäädäntö, joka on otettu käyttöön äskettäin (etämyynti) tai otetaan pian käyttöön (vertaileva mainonta, hintojen ilmoittaminen), on myös otettava huomioon. Yleiskuvaus Liettuan parlamentti hyväksyi kuluttajansuojalain vuonna 1994. Vaikka se muodostaa lainsäädännön perustan kuluttajan oikeuksien suojaamiseksi, se ei täytäntöönpanoon. Uutta luonnosta kuluttajansuojalaiksi käsitellään. Siinä otetaan riitä EY:n 86 käyttöön uusia säännöksiä ja muutoksia, jotta varmistetaan, että Liettua täyttää kuluttaja- asioita koskevat EY:n standardit. ja -asioiden kokonaisvastuu kuuluu valtion kilpailusta Kuluttajapolitiikan ja kuluttajansuojasta vastaavalle virastolle. Viraston tehtävänä on koordinoida valtion ja toimet kuluttajansuojan alalla. Vuonna 1989 Liettua perusti julkisten riippumattoman kuluttajajärjestön, johon kuuluu useita kuluttajaryhmiä. laitosten Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi uusi luonnos Kuluttajansuojapolitiikka on ollut tärkeä asia Liettuan hallitukselle viime vuosina. Kuluttajansuojalain eri direktiivien täytäntöönpanoon, kuten kohtuuttomia sopimusehtoja, matkapaketteja, muualla kuin toimitiloissa tapahtuvaa myyntiä ja kulutusluottoja koskevat elinkeinonharjoittajan direktiivit. Lisäksi valmisteilla on erillisiä ilmoittamisen, matkapakettien sekä tuoteturvallisuuden alalla. Kiinteistöjen osa-aikaista käyttöoikeutta koskevia aloitteita ei näytä olevan suunnitteilla. tähtää Euroopan yhteisön ja palvelujen yleisen luonnoksia hintojen tavaroiden Vaikka kuluttajalakiin sisältyy tuoteturvallisuuden säännöksiä, yhteisön lainsäädännön mukaan laki ei kata koko alaa. Erillinen yleinen tuoteturvallisuutta koskeva lakiluonnos on valmisteilla, ja se auttaa yhdenmukaistamisessa yhteisön vaatimusten kanssa. Lelujen turvallisuuden, tekstiilien nimitysten ja kosmetiikan alalta on olemassa yksittäisiä, hajanaisia säännöksiä, mutta ei erityistoimenpiteitä kuluttajan suojaamiseksi. Yhteisön säännöstön käyttöönottamiseen on liityttävä tehokkaan ja riippumattoman, viranomaisten tukeman kuluttajaliikkeen kehittäminen. Päätelmät Liettuan kuluttajansuojalainsäädännössä on huomattavia puutteita verrattuna EY:n tuoteturvallisuuden alalla. Vaikka Liettuassa on direktiiveihin, erityisesti yleisen perustettu kuluttajansuojalainsäädännön institutionaaliset täytäntöönpanemiseksi, voimassa olevien lakien voimaansaattaminen on kiireellinen ongelma. Jos yhtenäistämispyrkimyksiä kuitenkin jatketaan, Liettuan pitäisi olla valmis saattamaan EY:n kuluttajansuojaa koskeva säännöstö voimaan keskipitkällä aikavälillä. rakenteet 3. 7 Oikeus- ja sisäasiat Nykyiset säännökset Oikeus- ja sisäasioita (YOS) koskeva yhteisön säännöstö perustuu pääasiassa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) VI osastossa (sen K artiklassa) määrättyyn yhteistyöhön, ns. "kolmanteen pilariin", mutta siihen liittyvät läheisesti myös eräät ja "ensimmäisen pilarin" (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen) määräykset lainsäädäntötoimenpiteet. Yhteisön säännöstön soveltamisalaan kuuluvat oikeus-ja sisäasioiden alalla ensisijaisesti turvapaikkakysymykset, yhteisön ulkorajojen valvonta, maahanmuuttoasiat, tulli- ja poliisiyhteistyö vakavien rikosten, mm. huumekaupan, torjumiseksi sekä oikeudellinen - 8 7- rikos- yhteistyö ja yksityisoikeuden alalla. Sopimuksessa Euroopan unionista määritellään tällaisessa yhteistyössä noudatettavat pääperiaatteet, joita ovat erityisesti Euroopan yleissopimus ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi sekä vuonna 1951 tehty pakolaisten oikeusasemaa koskeva Geneven yleissopimus. Lisäksi yhteistyön perustana käytetään tähän alaan liittyviä kansainvälisiä sopimuksia, joita on tehty mm. Euroopan neuvoston, Yhdistyneiden kansakuntien ja Haagin konferenssin piirissä. Kolmanteen pilariin liittyvän yhteisön säännöstön lainsäädännöllinen sisältö on erilainen kuin ensimmäisessä pilarissa, sillä sen muodostavat sopimukset, yhteiset toiminnat, lukien vielä neuvoteltavina olevien yhteiset kannat ja päätöslauselmat (mukaan luonnosten hyväksytyt osat). Neuvosto on hyväksynyt useita yhteisön sopimuksia (mm. vuonna 1990 tapahtuvaa luovuttamista, petoksia ja Europolia koskevat sopimukset), ja ne ovat parhaillaan kansallisten kansanedustuslaitosten ratifioitavina; eräät muut sopimukset, mm. ulkorajoja koskeva sopimus, ovat edelleen neuvoston käsiteltävinä eri vaiheissa. Oikeus- ja sisäasioita koskeva yhteisön sen täytäntöönpanotoimenpiteet ja edellyttää runsaasti käytännön yhteistyötä. tehdyn Dublinin sopimuksen sekä rikoksen lainsäädännön säännöstö johdosta sisältää itse ja Uusi sopimus Kun Amsterdamissa hallitusten välisen konferenssin työn tuloksena laadittu uusi sopimus tulee voimaan, yhteistyökehys useilla edellä mainituilla aloilla muuttuu kokonaan. Uudessa sopimuksessa vahvistetaan pyrkimys tehdä unionista "vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue", ja siksi kyseiset alat ja erityisesti henkilöiden vapaa liikkumisoikeus sekä turvapaikka- ja maahanmuuttokysymykset sisällytetään yhteisön toimialaan. sopimuksessa Erityisesti henkilöiden vapaan määrätään, että Schengenin säännöstö sisällytetään Euroopan unioniin, ja edellytetään, että kukin yhteisön säännöstön kokonaisuudessaan. jäsenyyttä hakeva maa hyväksyy kyseisen liikkumisoikeuden osalta uudessa Rikosoikeudelliset ja poliisiasiat jäävät edelleen hallitusten välisen yhteistyön piiriin, mutta uudessa sopimuksessa vahvistetaan niihin liittyviä yhteistyömenettelyjä. Eurooppa-sopimus ja Valkoinen kirja Eurooppa-sopimus sisältää määräyksiä yhteistyöstä huumeiden väärinkäytön rahanpesun torjumiseksi. ja Valkoisessa kirjassa ei suoranaisesti käsitellä kolmanteen pilariin liittyviä asioita, mutta siinä viitataan sellaisiin ensimmäiseen pilariin kuuluviin asioihin kuin rahanpesu ja henkilöiden vapaa liikkumisoikeus, jotka liittyvät läheisesti oikeus- ja sisäasioihin. Lisäksi viitataan Brysselin ja Rooman sopimuksiin. Yleiskuvaus Yleiset edellytykset yhteistyölle oikeus- ja sisäasioissa Liettua liittyi Euroopan neuvostoon vuonna 1993, ja se on ratifioinut keskeiset tuomiovallan ihmisoikeussopimukset. riippumattomuudesta oikeusvaltion periaatteiden mukaisesti. perustuslaissa säädetään Maan Oikeus- ja sisäasioita käsittelevien hallintoelimien uudistus on käynnissä, mutta henkilöstön ja hallintojärjestelmien osalta on edelleen suuria vaikeuksia. Edistystä on kuitenkin tapahtunut kaikilla kolmanteen pilariin liittyvillä aloilla. Liettua ei ole vielä ratifioinut vuonna 1990 tehtyä tietosuojasopimusta, mutta parlamentti hyväksyi kesäkuussa 1996 tietosuojaa koskevan lain, jonka tarkoituksena on täyttää sopimuksessa ja Euroopan unionin direktiivissä esitetyt vaatimukset. (Ks. myös erillinen jakso sisämarkkinoista). Turvapaikkakysymykset Liettua ratifioi Geneven yleissopimuksen ja siihen liittyvän vuonna 1967 tehdyn pöytäkirjan tammikuussa 1997. Ratifioinnin myötä tulee voimaan pakolaisia koskeva laki, jonka parlamentti hyväksyi vuonna 1995. Turvapaikkahakemuksia koskevan lain käsittely aloitettiin toukokuussa 1997. Laki on laadittu Euroopan unionin vastaavia säännöksiä noudattaen, ja se sisältää mm. käsitteen "turvallinen kolmas maa". Liettuan turvapaikka-asioita koskevan käytännön keskeinen piirre on siirtolaisten valvonta (ulkomaalaisten rekisteröintikeskuksessa Pabradessa); vasta sen jälkeen mahdolliset pakolaiset päästetään Ruklassa sijaitsevaan pakolaiskeskukseen. Pakolaisten vastaanottoa ja ylläpitoa varten tarvittavia rakenteita ollaan luomassa EU:n jäsenvaltioilta (erityisesti Tanskalta) sekä YK:n pakolaisasiain pääkomissaarin virastolta ja Kansainväliseltä siirtolaisj ärj estolta saatavan tuen avulla. Maaharjmuuttokysymykset/R^javalvonta 600 pakolaista tehnyt tällaista maahanmuuttajaa ja mahdollista tilanteestaan. Liettua on Laiton maahanmuutto on kasvava ongelma; laittomia maahanmuuttajia tulee erityisesti Aasiasta tarkoituksenaan siirtyä Liettuan kautta länteen. Järjestäytyneet rikollisjoukkiot kuljettavat laittomia maahanmuuttajia Liettuan läpi Puolaan. Vuoden 1997 alkupuolella noin odotti rekisteröintikeskuksessa päätöstä sopimuksen viisumivapaudesta Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin, Tanskan, Norjan, Ruotsin ja Suomen, useiden Keski-Euroopan maiden ja muiden yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa sekä Viron ja Latvian kanssa, joiden kanssa se muodostaa yhteisviisumialueen. Se aikoo ottaa käyttöön Euroopan unionin luettelon niistä yhteisön ulkopuolisista maista, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi. Liettuan kansalaisuus- ja ulkomaalaislainsäädäntö noudattaa pääpiirteissään demokratian normeja. Takaisinottoa koskeva sopimus on tehty Viron, Latvian, Tanskan, Ruotsin, Suomen, Sveitsin, Norjan ja Ukrainan kanssa. Vastaavat sopimukset on tarkoitus tehdä myös Valko-Venäjän ja Venäjän kanssa, mutta niitä ei ole vielä allekirjoitettu. Rajahallinto Valko-Venäjän ja Venäjän kanssa on edelleen epätyydyttävää eikä rajaa ei ole asianmukaisesti merkitty. Rajavartiosto kärsii hallintorakenteiden, henkilöstön ja valvontalaitteiston puutteista. Poliisiyhteistyö Liettuassa esiintyy runsaasti järjestäytynyttä rikollisuutta erityisesti ihmisten, aseiden, alkoholin ja tupakan salakuljetuksen, rahanpesun ja talousrikosten alalla; väkivaltaa ja kiristystä käytetään erityisesti harmaan talouden alalla toimivia yrityksiä (veronkierto) vastaan. Poliisi- ja lainvalvontaviranomaisille on annettu laajennetut pidätysvaltuudet äskettäin hyväksynyt järjestäytyneen rikollisuuden ja rikoslain rikollisuudentorjuntaohjelman, rangaistusmenettelylain sekä viranomaisia koskevien käytännesääntöjen tarkistamiseksi torjumiseksi. Hallitus on sisältää joka suunnitelman - 8 9- sekä rahanpesua koskevan lain vahvistamiseksi. Lisäksi keskeisissä hallintoelimissä on käynnissä uudelleenjärjestely. Liettua on ratifioinut vuonna 1990 tehdyn rahanpesua koskevan sopimuksen. (Ks. myös erillinen jakso sisämarkkinoista). Liettuassa ei esiinny sisäistä terrorismia. Maa on allekirjoittanut keskeiset terrorismia koskevat kansainväliset sopimukset ja ottanut käyttöön asianmukaiset lainsäädäntö- ja hallintotoimenpiteet terrorismin torjumiseksi. Huumeet Oopiumin johdannaisia, kannabista ja kokaiinia löydetään satunnaisesti. Kotimainen kysyntä ja tuotanto ovat kasvava huolenaihe, joskin huumeiden väärinkäyttö on toistaiseksi vähäistä. Liettua on useimpien kansainvälisten huumeidenvastaisten sopimusten jäsen ja aikoo ratifioida niistä loputkin lähitulevaisuudessa. Valtiollinen huumeidenvalvontakomitea on perustettu kehittämään strategiaa ja torjuntapolitiikkaa huumeiden kuuluu huumeidenvalvontayksikkö. poliisivoimiin väärinkäytön estämiseksi, ja Oikeudellinen yhteistyö Oikeuslaitoksen uudistus ja valmistelu jäsenyyttä varten ovat vielä alkuvaiheessa, mutta työ etenee hyvää vauhtia. Liettua on ratifioinut tärkeimmät rikosoikeudelliset sopimukset ja tarkistaa sekä rikos- että yksityisoikeudellista lainsäädäntöään oikeudellisen yhteistyön mahdollistamiseksi. Liettua ei ole ratifioinut yhtäkään Haagin sopimusta, mutta keskeisten sopimusten osalta lainsäädäntöä valmistellaan. Maan on tarkoitus liittyä Luganon sopimukseen, joka varmistaa yhteensopivuuden Rooman ja Brysselin sopimusten kanssa. ja samalla valmistellaan lainsäädäntöä, Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi on edistynyt Liettua ja lähitulevaisuudessa täytäntöönpanotoimenpiteiden ensisijaisesti laittoman maahanmuuton ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan sekä tehokkaan raj aval vontajärjestelmän luomiseen. laatimisessa. Hallitus keskittyy säännöstön mukaisen säädöskehyksen yhteisön liittyvät voimavarojen niukkuuteen sekä Valtionhallinnon keskeiset ongelmat järjestäytyneen rikollisuuden ja hallintoelinten korruption vaikutuksiin. Uusi hallitus on sitoutunut ryhtymään toimiin näillä aloilla ja tarkistaa parhaillaan oikeus- ja sisäasioita Joillakin koskevaa politiikkaansa virkamiehillä on kokemusta yhteisön jäsenvaltioiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä oikeus- ja sisäasioissa, ja hallitus pyrkii edistämään tällaisen kokemuksen lisääntymistä. sekä näistä aloista vastaavia hallintoelimiä. Päätelmät Liettua on edistynyt eräillä tärkeillä aloilla, mm. turvapaikka-asioissa. Ottaen huomioon oikeus- ja sisäasioihin tarvitaan edelleen suuria ponnistuksia, mikäli maa aikoo toteuttaa oikeus- ja sisäasioita koskevan yhteisön säännöstön (sekä nykyisen että tulevan) keskipitkällä aikavälillä. liittyvien ongelmien laajuuden 90- 3. 8 Ulkosuhteisiin liittyvä politiikka Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet Yhteisön monenväliset ja niiden autonomiset kauppapoliittiset puolustusvälineet muodostavat pääosin tällä alalla yhteisön säännöstön. ja kahdenväliset kauppapoliittiset sitoumukset Eurooppa-sopimuksessa on monilla aloilla määräyksiä, jotka vaativat sopimuspuolia toimimaan Maailman kauppajärjestön/GATTin periaatteiden mukaisesti tai muiden asian kannalta oleellisten kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti. Valkoisessa kirjassa ei ole tätä alaa koskevia määräyksiä. Yleiskuvaus Liettua on kehittänyt avoimen kauppatalouden ja sen odotetaan liittyvän jäseneksi Maailman kauppajärjestöön vuonna 1998. Liettualla on tarkkailijan asema julkisia hankintoja koskevassa sopimuksessa, ja liityttyään unioniin sen olisi noudatettava WTO:n sellaisten useammankeskisten sopimusten määräyksiä, joissa yhteisö on sopimuspuolena. liittyy unioniin, yhteisön Liettualla ei ole nykyisin käytössä määrällisiä rajoituksia tekstiili-ja vaatetuotteille. Kun Liettua tekstiilituotteita koskeva politiikka ulotettaisiin koskemaan Liettuaa. Kaikkia yhteisön rajoituksia, jotka ovat yhä voimassa sinä päivänä kun Liettua liittyy unioniin, olisi mukautettava sopivin määrin Liettuan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Liityttyään unioniin Liettuan pitäisi soveltaa yhteisön yhteistä tullitariffia ja yhteisön maatalouspolitiikan määräyksiä ulkoisesta kaupasta. Uruguayn kierroksen jälkeinen painotettu keskimääräinen suosituimmuustulli teollisuustuotteille on Liettuan osalta 27,5 prosenttia ja yhteisön osalta 3,6 prosenttia. Suhteissaan kansainvälisten järjestöjen kanssa Liettuan pitäisi varmistaa se, että sen toimet tulevien velvollisuuksiensa yhdenmukainen täytäntöönpano yhteisön jäsenenä. sitoumukset noudattavat Eurooppa-sopimusta ja varmistaa ja Liityttään unioniin Liettuasta tulisi yhteisön useiden suosituimmuuskohtelua koskevien sopimukset sopimusten suosituimmuuskohtelusta olisi yleensä lakkautettava liittymisajankohtana. ja kolmansien maiden väliset sopimuspuoli. Liettuan -91 Palvelujen kaupan ja sijoittautumisen alalla Liettua on yrittänyt pitää palvelukaupan yleissopimuksen mukaiset monenväliset sitoumuksensa mahdollisimman yhdenmukaisia yhteisön jäsenyyttä koskevien neuvottelujensa aikana. Mahdolliset jäljellä olevat merkittävät eroavaisuudet pitäisi olla mahdollista ratkaista. sitoumusten kanssa Maailman kauppajärjestön unioniin Liityttyään puolustusvälineitä koskeva sovellettaisiin sen sijaan. Liettuan pitäsi kumota kansallinen lainsäädäntönsä, ja yhteisön vastaavaa kauppapolitiikan lainsäädäntöä Kokemus aikaisemmista unioniin liittymisistä on osoittanut, että olemassaolevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden automaattinen ulottaminen koskemaan uusia jäsenvaltioita aiheuttaa sen, että kolmannet maat aiheuttavat ongelmia asettamalla kyseenalaiseksi tällaisen lähestymistavan asian kannalta oleellisten WTO-määräysten kanssa. On myös nähty, että unioniin liittyminen mahdollistaa sellaisten toimenpiteiden kiertämisen, jotka komissio on ottanut käyttöön kauppapolitiikan puolustusvälineinä. Näin tapahtuu kun ennen liittymistä huomattavat määrät toimenpiteen alaisia tuotteita viedään lasketaan ja automaattisesti vapaaseen liikkeeseen laajentuneella tullialueella. Nämä kaksi ongelmaa pitäisi käsitellä Liettuan unioniin liittymistä valmistelevan vaiheen aikana. jäsenvaltion alueelle tapahduttua ne liittymisen tulevan Liettua ei ole jäsen missään ydinsulkujärjestelyssä, vaikkakin se on ilmaissut kiinnostuksensa jäsenyydestä. Liettuan valvontaluettelo siviili- ja sotilaskäyttöön tarkoitetuista tavaroista on suora käännös yhteisön valvontaluettelosta. Aseiden vienti on myös valvottua. Ei näytä olevan mitään periaatteellista estettä sille, että Liettua soveltaa tällä alueella yhteisön lainsäädäntöä. Päätelmät Liettuan pitäisi pystyä vastaamaan yhteisön vaatimuksiin tällä alalla lähivuosina. Kehitysyhteistyö Yhteisön yleissopimuksesta, joka on voimassa vuoden 2000 alkuun. kehitysyhteistyön säännöstö alalla koostuu pääasiallisesti Lomén Eurooppa-sopimus ja valkoinen kirja eivät sisällä tätä alaa koskevia määräyksiä. Yleiskuvaus Liettualla ei ole etuuskohteluun perustuvia kauppasopimuksia AKT-valtioiden kanssa eikä se sovella yleisiä tullietuusjärjestelmiä. Liettua ei myönnä tuontitullittomuutta. Liettuan talousarvio ei sisällä kehitysyhteistyömäärärahoja. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Unioniin liittymisen jälkeen Liettuan olisi sovellettava etuuskohteluun perustuvaa kauppajärjestelmäänsä AKT-valtioihin ja rahoitettava muiden jäsenvaltioiden kanssa Euroopan kehitysrahastoa (EKR), joka antaa rahoitusapua Lomén yleissopimuksen mukaisesti. 92 Liettualla voisi olla vaikeuksia kokonaisuudessaan unioniin liittymispäivästä. soveltaa Lomén nykyistä kauppajärjestelmää Tavanomaisesti uudet jäsenvaltiot liittyvät Lomén yleissopimuksen sopimuspuoliksi unioniin liittymispäivänä erillisellä pöytäkirjalla. Päätelmät Liettuan on edistyttävä lisää, jotta se voi täyttää Euroopan unionin vaatimukset tällä alalla lähivuosina. Tulli Tullialan säännöstö on yhteisön tullikoodeksi ja sen soveltamista koskevat säännökset, EY:n yhdistetty nimikkeistö, yhteinen tullitariffi mukaan luettuna kauppaa koskevat etuudet, tariffikiintiöt ja tariffisuspensiot, sekä muu tullia koskeva lainsäädäntö, johon ei sovelleta tullikoodeksia. Eurooppa-sopimus koskee vapaakauppa-alueen perustamista yhteisön kanssa ja tullien asteittaista poistamista monilta tuotteilta sopimuksen voimaantulopäivästä aikataulun mukaisesti. Valkoiseen kirjaan sisältyvät ensimmäinen vaihe, toimenpiteet Eurooppa-sopimuksen perusteella vahvistetetun vapaakaupan lujittamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi, mukaan luettuna muun muassa tullikoodeksin ja yhdistetyn nimikkeistön mukainen lainsäädäntö. Toinen vaihe koskee koko yhteisön lainsäädännön käyttöönottoa maan liittämiseksi tulliliittoon j äsenyyden toteutuessa. Yleiskuvaus Euroopan unioniin liittyessään Liettuan tulliviranomaisia vaaditaan ottamaan kaikki vastuu unionin ulkorajan suojelemisesta ja valvomisesta. Välillistä verotusta koskevien säädösten soveltamisen lisäksi tulliviranomaiset vastaavat muun muassa yhteisön yhteisen kauppapolitiikan, yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanosta ja toteuttamisesta yhteisön ulkorajalla. Liettuan kyky soveltaa täysin yhteisön säännöstöä edellyttää mahdollisuutta hyväksyä ja panna täytäntöön yhteisön lainsäädäntö sekä riittävää perusrakenteiden sekä välineiden ja laitteiden tasoa, erityisesti kun on kyse tietokoneistamisesta ja tutkimusvälineistä ja sellaisen tehokkaan tulliorganisaation perustamista, jossa on riittävä määrä pätevää ja motivoitunutta henkilökuntaa, jolla on korkea moraali viranhoidossaan. Liettuan tullihallinnossa on ollut vakavia korruptio-ongelmia, joiden poistamiseksi se on toteuttanut huomattavia toimenpiteitä maaliskuussa 1997. Tulliohjelmissa annetun teknisen avun turvin Liettua ottaa 1 tammikuuta 1998 käyttöön yhteisön tulllikoodeksin ja sen täytäntöönpanosta annettujen säännösten mukaisen tullilain. Tällä hetkellä voimassa oleva lainsäädäntö ja tullikoodeksin ulkopuolinen lainsäädäntö eivät vastaa yhteisön säännöksiä. tulli 93- Liettua on melkein kokonaan yhdenmukaistanut kansallisen tavaranimikkeistönsä yhteisön yhdistetyn nimikkeistön kanssa. Liettuan tullihallinnossa ei kuitenkaan tällä hetkellä ole yhdennettyä tariffia, mikä vaikeuttaa Liettuan tullitariffin tullien vertaamista yhteisen tullitariffin tulleihin. Liettuassa on kuitenkin käytössä yhteisössä sovellettavaa järjestelmää vastaava ennakkotietojärjestelmä. Liettua otti käyttöön 1 huhtikuuta 1997 Euroopan maiden välisen alkuperäkumulaatiota koskevan uuden järjestelmän. Liettua on esittänyt hakemuksen päästä EY:n ja EFTA:n yhteistä passitusmenettelyä koskevan yleissopimuksen sopimuspuoleksi sekä yhtenäisestä hallinnollisesta asiakirjasta tehdyn yleissopimuksen sopimuspuoleksi. Yhteisön erityistyöryhmä avustaa Liettuaa tällä alalla. Liittyminen passitusmenettelyä koskevaan yleissopimukseen vaatii huomattavia lisävalmisteluja. Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Liettuan on tarpeellista mukauttaa kansalliset menettelynsä vastaamaan yhteisön lainsäädäntöä suspensioj ärj estelyistä ja taloudellisesti vaikuttavista tullimenettelyistä. Liettuan liittyessä unioniin eräitä teknisiä siirtymäjärjestelyjä olisi toteutettava erityisesti sellaisten toimintojen osalta, jotka alkavat ennen liittymispäivää, mutta saatetaan päätökseen sen jälkeen. On tärkeätä, että Liettuan tulliviranomaiset voivat osallistua asianmukaisesti erilaisiin tietokoneistettuihin järjestelmiin, jotka ovat välttämättömiä järjestelmien hoitamiseksi tulliliitossa ja sisämarkkinoilla, sovellettaessa tullia ja välillistä verotusta koskevia säännöksiä sekä hoidettaessa tietokoneistettuja järjestelmiä keskinäisen hallinnollisen avun antamiseksi tullia, maataloutta ja välillistä verotusta koskevissa asioissa. Tietokoneistaminen on hyvin alkuvaiheessa Liettuassa. liittyessään Liettuan olisi poistettava Unioniin jäsenvaltioihin Rajanylityspaikkojen kuulumattomien maiden välisillä suunnittelussa. ja muihin unioniin vahvistamiseksi liittyneihin maihin tullivalvonta Euroopan unionin rajoiltaan. unioniin varat Liettuan rajoilla olisi otettava huomioon strategisessa rajoittuvilta tarvittavat ja Päätelmät Liettuan on välttämätöntä jatkaa huomattavia ponnisteluja yhdenmukaistaakseen tullin organisaation ja kehittääkseen henkilöstöä siten, että se vastaa nykyaikaisen tullihallinnon asettamia vaatimuksia. Siinä tapauksessa se saattaa pystyä täyttämään Euroopan unionin vaatimukset keskipitkällä aikavälillä. Yhteinen uiko- ja turvallisuuspolitiikka uudelleen vuonna 1991 Liettua on ja Itsenäistyttyään turvallisuuspolitiikkansa Euroopan unionia ja NATOa kohti. Liettuassa annettiin 8 päivänä kesäkuuta 1992 perustuslain tasoinen laki liittoutumattomuudesta Itä-Euroopan Neuvostoliiton jälkeisiin liittoihin. Kyseisessä laissa hallitusta kielletään liittymästä "entisen Neuvostoliiton perusteella muodostettuihin" liittoihin sekä kielletään entisen joukkojen sijoittaminen Liettuan alueelle. Liettua on Neuvostoliiton valtioiden suunnannut uiko- - 9 4- osallistunut aktiivisesti Euroopan unionin yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan mukaisiin järjestelyihin ja on pyydettäessä tukenut Euroopan unionin toimintaa tässä yhteydessä. Liettua on Yhdistyneiden Kansakuntien, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ), Euroopan neuvoston ja monien muiden kansainvälisten järjestöjen jäsen. Se on Länsi-Euroopan unionin (WEU) liitännäiskumppani, se osallistuu Pohjois-Atlantin yhteistyöneuvoston (NACC) ja rauhankumppanuusohjelman toimintaan ja on selvästi ilmaissut halunsa liittyä Länsi-Euroopan unionin ja NATOn jäseneksi mahdollisimman pian. Se on IFOR/SFOR-rauhanturvajoukkojen toimintaan. Liettua osallistuu myös useiden alueellisten järjestöjen toimintaan, mukaan lukien Itämeren maiden neuvosto ja Itämeren neuvosto, ja se aikoo liittyä Keski- Euroopan vapaakauppasopimuksen CEFTAn sopimuspuoleksi. lähettänyt joukkoja osallistumaan Liettualla ei ole aluekiistoja Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa, vaikka Ruotsin kanssa ei ole vielä päästy sopimukseen merirajan määrittämisestä. Liettualla ei ole myöskään merkittäviä aluekiistoja unioniin assosioituneiden naapurimaiden kanssa. Suhteet Puolan kanssa ovat parantuneet huomattavasti viime vuosina, ja ne perustuvat ystävällisistä suhteista ja hyvästä naapuruudesta vuonna 1994 tehtyyn sopimukseen, joka yhteisen on rauhanturvayksikön. Neuvottelut Latvian kanssa merirajan määrittämisestä jatkuvat ja niissä on edistytty pitkälle. vakautussopimusta. Kyseiset maat perustamassa ovat osa Vaikka Liettua ja Venäjä ovat allekirjoittaneet yli 30 keskinäistä sopimusta, maiden välillä on vielä erimielisyyksiä meri- ja maarajojen määrittämisestä. Liettualla on yhteinen raja Venäjän Kaliningradin oblastin kanssa. Liettuan alueen kautta rautateitse tapahtuvista Venäjän ja Kaliningradin välisistä sotilaallisista kuljetuksista määrätään vuosittain uusittavassa sopimuksessa. Suhteet Valko-Venäjän kanssa perustuvat hyvistä naapuruussuhteista ja yhteistyöstä sekä valtionrajasta tehtyihin sopimuksiin. Molemmat sopimukset tulivat voimaan 26 päivänä huhtikuuta 1996. Rajan täsmällisestä määrittämisestä ei ole vielä päästy sopimukseen. Liettualla on uusi ja vähälukuinen ulkoasiainhallinto, jonka kokemus ja voimavarat ovat rajalliset. Aikanaan sen pitäisi kuitenkin pystyä toimimaan täysipainoisesti Euroopan unionin jäsenenä. Liettualla on 38 ulkomaanedustustoa, ja sen diplomaattisen henkilöstön määrä on noin 325. Liettua tukee ydinaseiden sekä biologisten ja kemiallisten aseiden leviämisen estämistä ja on allekirjoittanut kaikki tärkeimmät asevalvonnasta tehdyt kansainväliset sopimukset. Liettuan pienet asevoimat ovat siirtymässä demokraattiseen valvontaan ja niiden rakennetta ollaan uudistamassa NATOn vaatimusten täyttämiseksi. Liettua osallistuu Baltian maiden rauhanturvapataljoonaan (BALTBAT) ja vuonna 1996 se osallistui rauhankumppanuusohjelmaan kuuluvaan suureen sotilasharjoitukseen (Baltic Challenge). Liettualla ei ole puolustusteollista perustaa. Liettua vahvisti 8 päivänä joulukuuta 1995 jäsenyyshakemuksensa liitteenä olevassa muistiossa sekä vuoden 1996 heinäkuussa annetuissa vastauksissaan komissiolle olevansa valmis ja kykenevä osallistumaan täysipainoisesti ja aktiivisesti Euroopan unionin yhteiseen uiko- ja turvallisuuspolitiikkaan. - 9 5- Liettuan tähänastista uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevan arvion perusteella on odotettavissa, että Euroopan unionin jäsenenä se pystyy täyttämään yhteisestä uiko- ja turvallisuuspolitiikasta johtuvat velvoitteensa. 3. 9 Varainhoitoa koskevat kysymykset Varainhoidon valvonta politiikkojen täytäntöönpano ja Yhteisön ja rakennerahastojen säännökset. valvontajärjestelmiä, Lainsäädäntöjen lähentäminen on lisäksi tarpeen, jotta omien varojen järjestelmä ja siihen liittyvät riittävät kirjanpitoa koskevat säännökset voitaisiin ottaa käyttöön. erityisesti maatalouden hallinnointi- julkisten menojen petostentorjuntaa tehokkaita edellyttää sisältyvät koskevat joihin alalla ja varainhoidon Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä valvonnan alalla, mihin sisältyy yhteisön tarvittaessa antama tekninen apu. Valkoiseen kirjaan ei sisälly alaa koskevia toimenpiteitä. tilintarkastuksen Yleiskuvaus Valtion tarkastusvirasto (State Control, SC) on Liettuan tasavallan korkein (ulkoinen) tilintarkastustuomioistuimella. tilintarkastuselin, Tarkastusvirasto vastaa toiminnan oikeusperustana on vuonna 1995 säädetty laki valtion tarkastuksesta. Virasto osallistuu aktiivisesti tilintarkastusvirastojen kansainvälisten yhteistoimintaelinten toimintaan. jolla on vastaava asema kuin suoraan parlamentille. Sen toiminnastaan sen sekä Tarkastusvirasto valvoo jälkitarkastusten avulla valtion omaisuuden hallinnoinnin ja käytön laillisuutta. lausunnon valtion Tarkastusviraston vuosittaisesta tarkastusvirastoa suorittamaan erikoistutkimuksia. tilinpäätöksestä. Parlamentti voi myös pyytää johtaja antaa parlamentille kertomuksen ja varainkäytön ja täytäntöönpanon talousarvion Sisäisestä tarkastuksesta keskitetysti vastaavaa hallintoelintä ei ole tällä hetkellä olemassa. Kukin ministeri vastaa oman ministeriönsä varainhoidon valvonnasta. Sisäisiä tarkastusyksiköltä on 12:ssa kaikkiaan 18:sta ministeriöstä. Ne eivät kuitenkaan täysin täytä kansainvälisiä standardeja. Koska erityisesti petostentorjunnasta keskitetysti vastaavaa viranomaista ei ole vielä perustettu, vastaa valtiovarainministeriö toistaiseksi tästä tehtävästä. Valtiovarainministeriön ja tullilaitoksen sisäistä tarkastusta hoitaa valtion vero- ja tullitarkastuksen yksikkö. Tullihallinto vastaa tuontitullien kannosta. Tämän hallinnon sisällä tuontitullien hallinnointi on veroyksiköiden tehtävänä. Ne vastaavat tuontitulleja koskevista tileistä, maksamattomien tuontitullien perinnästä, tutkimusten suorittamisesta sekä muutoksenhakumenettelyjen käsittelystä. Suunnitelmien mukaan sekä kansallisia että yhteisön varoja valvotaan ja suojataan petollisilta menettelyiltä samalla tavoin sen jälkeen kun Liettuan sisäiset ja ulkoiset valvontatoimet on saatettu vastaamaan kansainvälisiä standardeja. 96 Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi Sisäisissä valvontaelimissä näyttää olevan heikkouksia (riittämätön määrä päteviä tilintarkastajia). Ulkoinen valvontajärjestelmä näyttää kuitenkin vastaavan yleisesti hyväksyttyjä standardeja. Euroopan unionin politiikkojen täytäntöönpanon onnistumiseksi on otettava käyttöön tarvittavat säädökset. Erityistä huomiota on kiinnitettävä tehokkaiden sisäisten valvontaj ärj estelmien kehittämiseen. Vuoden 1998 alussa voimaan tulevaan uuteen tullilainsäädäntöön näyttää sisältyvän asetuksen 2913/92 kanssa yhdenmukaisia syntymisestä. Kirjanpitomenetteiyjen osalta tarvitaan vielä lisää yhteistyötä komission kanssa. säädöksiä tullivelan Päätelmät Alasta ei näytä keskipitkällä aikavälillä aiheutuvan merkittäviä esteitä liittymiselle, vaikka huomattavaa valmistelutyötä vielä vaaditaankin tarvittavien hallinnointi- ja valvontajärjestelmien perustamiseksi. Vaikutukset yhteisön talousarvioon Tiedonannossa "Agenda 2000" esitetään kokonaisrahoitusta koskeva kehys, johon sen mukaan pitäisi sisältyä tulevien laajentumisten vaikutus talousarvioon keskipitkällä aikavälillä siten, että varmistetaan sen yhdenmukaisuus yhteisön politiikkojen ehdotettujen suuntalinjojen kanssa järkevissä budjettirajoissa. ja Tässä vaiheessa olisi vaikeata, ja varmasti ennenaikaista, arvioida maakohtaisesti niitä vaikutuksia, jotka ehdokasmaiden liittymisellä on talousarvioon. Vaikutus talousarvioon riippuu suurelta osin monesta eri tekijästä: tarkasti - ajankohdasta, jolloin ehdokasmaan liittyminen toteutuu - yhteisön politiikkojen tulevasta kehityksestä, erityisesti yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisen jatkamisen ja rakennetoimien alalla asetettavien uusien suuntaviivojen osalta tehtävistä päätöksistä - ehdokasmaissa tapahtuvasta kehityksestä kasvun, niiden kilpailu- ja tuotantokyvyn lujittamisen sekä säännöstön omaksumiskyvyn osalta - siirtymätoimenpiteistä, joista neuvotteluissa voidaan päättää. Tässä voidaan ainoastaan esimerkinomaisesti esittää joihinkin talousarvion osa-alueisiin kohdistuvien vaikutusten suuruusluokkaa koskevia arvioita sekä kokonaisarvio. Menot Olettaen, esittämien että yhteistä maatalouspolitiikkaa uudistetaan komission suuntaviivojen mukaisesti, Liettuan liittyminen merkitsisi kyseistä uudistusta täysin sovellettaessa ja ainoastaan markkinoihin kohdistuvien interventiotoimenpiteiden osalta menojen lisääntymistä 1 - 2 prosentilla nykyisten 15 jäsenvaltion ennustettavissa olevista vastaavista menoista. - 9 7- Rakennetoimien yhteydessä Liettuan osalle tulevat määrärahat saattaisivat asteittaisen nousun jälkeen olla noin 4 prosenttia maan BKT:sta. Muiden yhteisön sisäisten politiikkojen soveltaminen unioniin vasta liittyneisiin maihin merkitsisi varmastikin suurempaa lisämenoa kuin mitä niiden suhteellinen painoarvo unionin BKT:ssa on, koska joidenkin politiikkojen toteuttamisesta aiheutuvat lisämenot riippuvat osittain asianomaisen väestön koosta, maantieteellisestä soveltamisalasta tai niiden ja yhdenmukaistamista koskevia toimia toteutetaan. Mainittakoon esimerkinomaisesti, että Liettuan BKT on nykyisin 0,1 prosenttia unionin BKT:sta. yhteensovittamista jäsenvaltioiden lukumäärästä, kanssa joiden Liettuan liittymisen ei sitä vastoin pitäisi aiheuttaa merkittäviä lisämenoja unionin ulkoisten toimien osalta. Toisaalta on otettava huomioon, että jokaisen ehdokasmaan liittyminen merkitsee niiden menojen päättymistä, jotka sille on saatettu osoittaa yhteisön talousarviosta liittymistä edeltävien ohjelmien mukaisesti esimerkiksi Pharc-ohjclman kautta. Liettuan liittymisestä kolmella edellä mainitulla alalla aiheutuvien vuosittaisten menojen voidaan edellä mainittujen seikkojen perusteella arvioida sijoittuvan yhteensä 0,7 ja 0,9 miljardin ecun välille vuosina 2005 - 2006 (vuoden 1997 hintoina). Tulot Olettaen, että omien varojen järjestelmää sovelletaan täysin, unioniin vasta liittyneiden maiden yhteisön talousarviosta maksettavaksi tulevan osuuden olisi oltava BKT- ja ALV-tulojen osalta - ottaen huomioon jälkimmäisten osalta tasoitussäännöt - likimain sama kuin niiden osuus unionin BKT. sta. Liettuan tapauksessa se on noin 0,1 prosenttia. Liettuan osuus perinteisistä omista varoista riippuu sen kauppavirtojen rakenteesta liittymisajankohtana. Liettuan nykyistä tullijärjestelmää on tarpeen mukauttaa perinteisten omien varojen toteamisen, valvonnan ja käyttöönasettamisen varmistamiseksi yhteisön säännösten mukaisesti. BKT-tulon asianmukainen laskeminen merkitsee huomattavia parannuksia ja kattavuuteen. Kyseiset kansallisten tilastolliset parannukset ovat välttämättömiä ALV:a koskevan omien varojen määräytymisperusteen vahvistamiseksi, joka edellyttää Liettuan ALV-järjestelmän täydellistä mukauttamista yhteisön direktiiveihin. luotettavuuteen, yhdenmukaisuuteen tilien 4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä Madridin Eurooppa-neuvoston päätelmissä joulukuussa 1995 todettiin yhtenäisen integroitumisen Euroopan unioniin edellyttävän Keski- ja Itä-Euroopan mailta muun muassa hallinnon rakenteiden mukauttamista. Tässä osastossa tarkastellaan Liettuan julkista hallintoa oikeusjärjestelmän keskeisiä piirteitä sivuuttamatta ja arvioidaan maan tämänhetkisiä ja näköpiirissä olevia edellytyksiä suoriutua nykyaikaisen demokraattisen valtion sille asettamista tehtävistä, etenkin yhteisön säännöstön soveltamiseen liittyvien asioiden hallinnoinnista. 98- 4. 1 Hallinnon rakenteet Osastossa 1 on esitetty Liettuan valtiosäännön mukaiset toimielimet, niiden valtaoikeudet ja tehtävät, myös paikallisen ja alueellisen tason elinten osalla. Liettuan keskushallintoon kuuluu Ulkoasiainministeriön yhteydessä toimii integraatioyksikkö. 17 ministeriötä ja pääministerin kanslia. Liettuan parlamentti (Seimas) hyväksyi julkisen hallinnon palveluksessa toimimista koskevan lain vuonna 1995. Sillä luodaan kaksijakoinen julkishallinnon virkamieskunta, jossa A-luokkaan kuuluvat nykyisen hallituksen nimittämät poliittiset virkamiehet ja B- luokkaan vakinaiset virkamiehet. Uusi hallitus on nimittänyt vuonna 1997 kuhunkin ministeriöön rinnakkaisen tasapainottamiseksi hallitus kuitenkin virkamieshallinnon valmistelee parhaillaan julkisen hallinnon palveluksessa toimimista koskevan lain muutosta. rakenteen. Järjestelmän asiantuntijoita korkean luonut tason siten ja Liettua tunnustaa julkisen hallinnon poliittisen riippumattomuuden periaatteen, vaikka puoluepolitiikalla onkin vaikutusta korkean tason virkoihin. Keskushallinnon palveluksessa on 18 000 virkamiestä. Palkkataso ja palvelussuhteen ehdot ovat huomattavasti huonommat kuin yksityisellä sektorilla, mikä on johtanut alhaiseen työmoraaliin ja motivaatioon. Nykyisen hallituksen keskeisenä politiikkana on ollut keskushallinnon uudistaminen, jonka yhteydessä on tehty huomattavia muutoksia ministeriöiden väliseen vastuunjakoon. Muutettu julkisen hallinnon palveluksessa toimimista koskeva laki perustuu osaltaan julkishallinnosta vastaavan ministeriön vuonna 1996 laatimassa politiikkaa koskevassa asiakirjassa 'Liettuan julkisen hallinnon uudistamista koskeva suunnitelma' tehtyihin päätelmiin. Asiakirjassa kehitellään uudistamisstrategiaa sekä siihen kuuluvia hankkeita, aikatauluja ja voimavaroja sekä tehdään organisaatiorakenteita koskevia ehdotuksia. Liettuan hallitus käynnisti julkishallinnosta vastaavan ministeriön ja kunnallishallinnon uudistamishankkeen kesäkuussa 1994. Hankkeen yhteydessä hallitukselle annetaan ehdotuksia hallinnon uudistamista koskevien valtion ohjelmien lainsäädännön muodossa. Hankkeen puitteissa tarkennetaan myös koulutuksen arviointiperusteita sekä julkishallinnon koulutusta ja tutkintotodistuksia koskevaa valtionjärjestelmää. tai Euroopan unioniin liittyvien asioiden hoitamista varten on perustettu pääministerin alaisuudessa toimiva ministeriöiden välinen integraatioasioiden koordinointikomitea. Sen rinnalla ministeriöihin on perustettu integraatioasioista vastaavat yksiköt. Liettuan julkishallinnon keskus, joka kouluttaa virkamiehiä pääasiassa Euroopan unioniin liittymistä koskevien asioiden täytäntöönpanossa, perustettiin vuonna 1993. (Ks. myös johdannosta Euroopan unionin ja Liettuan suhteita käsittelevä jakso). 4. 2 Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky -99 Liettua kuului vuoteen 1991 asti Neuvostoliittoon. Tällä kaudella sitä hallittiin keskitetyn suunnitelmallisuuden avulla. Kommunistinen järjestelmä kumosi lain koskemattomuuden ja alisti sekä oikeuden että hallinnon puolueen politiikan toteuttamisen välikappaleeksi. Tässä tilanteessa yleinen mielipide alkoi pitää hallintoa ja lainkäyttöä yhä enenevässä määrin poliittisen valvonnan välineinä. Julkisen hallinnon tehokkaan hallinnon kannalta asianmukaiset. Vakiintuneen julkishallinnon kehys on olemassa. Merkittävästä edistymisestä huolimatta järjestelmää on kuitenkin tarpeen kehittää edelleen. rakenteet ovat Liettuan julkishallinto kärsii kokemuksen ja voimavarojen puutteesta sekä hallinnon alemmilla tasoilla menneisyyden taakasta, joka rajoittaa hallituksen voimakkaita uudistamispyrkimyksiä. Valtionhallinnon tarkastusyksikkö ja yleisen syyttäjän virasto pystyvät tästä huolimatta toimimaan asianmukaisesti. Erityisesti EU:n laajentumisen yhteydessä järjestelmän vahvana puolena on hallituksen sitoutuminen saavuttamaan Euroopan unionin jäsenyyden edellyttämät standardit. Julkisella hallinnolla on riittävä oikeusperusta. Poliittisesti täysin riippumattoman julkishallinnon kehittyminen vie kuitenkin vielä jonkin aikaa. Julkishallinnossa työskentelee liikaa henkilöstöä. Nykyinen hallitus suunnitteleekin henkilöstömäärän pienentämistä. Tämän pitäisi johtaa mm. varojen vapautumiseen, jotta julkishallinnon palkkatasoa voitaisiin nostaa. Toimen avulla olisi voitava estää yksityiselle sektorille suuntautuvan aivovuodon aiheuttama henkilöstön suuri vaihtuvuus. Kuten missä tahansa julkishallinnossa, osa henkilöstöstä on korkeatasoista. Yleistä tasoa on vaikeata arvioida, mutta hallinnon monissa osissa esiintyy selvästikin huomattavia puutteita. Yleinen luottamus julkishallintoa kohtaan ei ole vakiintunut. Yleisö on tavallisimmin tekemisissä rutiiniluontoisia hallintotehtäviä suorittavien alempien virkamiesten kanssa, mitä ei yleisesti pidetä parhaimpana mainoksena Liettuan julkishallinnolle. Nykyisen hallituksen ensisijaisena lahjonnan lopettaminen. Tullihallinnossa ja yleisen syyttäjän virastossa on erotettu virkamiehiä ja nostettu kanteita väärinkäytösten vuoksi. julkishallinnossa tavoitteena on ilmenevän Nykyisen hallituksen pyrkimykset julkishallinnon uudistamisen alalla ovat myönteisiä. Liettua on edistynyt hyvin kunnallishallinnon uudistamisessa. Uudistuksen kolmas vaihe, jossa otetaan askel eteenpäin hallinnon hajauttamiseksi kuntatasolla, on parhaillaan valmisteltavana. Lainsäädännön tasolla on kuitenkin edelleen epäselvää, miten kuntien olisi hoidettava velvollisuutensa. Hallinnon eri tasojen jaotteluun liittyvää lainsäädäntöä ja politiikkaa koskevat kysymykset ovat kaikkein vaikeimpia kunnallishallinnon alalla. Hallinnon lisähajauttamiseen soveltuvan lainsäädännön muotoilussa ja säätämisessä on edistytty viime aikoina erityisesti kuntien omaisuuden ja maanomistuksen osalta. Samoin on edistytty paikallistason verovalvonnan sekä verotulojen ja valtion tuen välisen suhteen selventämisessä. Euroopan yhdentymistä varten vuodesta 1996 rakenteista on jo saatu joitakin hyviä tuloksia. lähtien luoduista hallinnollisista Yhteisön säännöstön täytäntöönpanon avainalueet 100 Yhteisön oikeuden yhtenäinen soveltaminen: Yhteisön säännöstön soveltaminen käytäntöön edellyttää sitä, että jäsenvaltioiden oikeusviranomaiset pystyvät soveltamaan perustamissopimuksen määräyksiä säännöstön yhtenäisyydestä ja sen soveltamisesta sekä turvaamaan yleisesti yhtenäismarkkinoiden ja yhteisön eri politiikkojen toimivuuden. Tarvitaan korkeatasoisia ja hyvin koulutettuja oikeusviranomaisia, jotta tuomioistuimet noudattavat yhteisön oikeutta myös suoraan sovellettavan lainsäädännön osalta ja tapauksissa, EY:n perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla. tuomioistuimeen yhteisöjen voidaan vedota joissa Liettuan oikeusjärjestelmässä on merkittäviä heikkouksia, erityisesti henkilöstön ja sen asiantuntemuksen osalta. Tässä tilanteessa komissio epäilee suuresti yhteisön säännöstön käytännön soveltamisen onnistumista. Yhtenäismarkkinat : Liettuan kyky toteuttaa moitteettomasti yhteisön vaatimukset yhtenäismarkkinoiden osalta, etenkin tavaroiden ja palveluiden vapaan liikkumisen osalta, edellyttää sellaisten korkeasti kehittyneiden ja toimivien sääntely-, standardointi-, sertifiointi- ja valvontaviranomaisten löytymistä, jotka osaavat toimia EY:n säännösten mukaisesti. Tätä on tarkasteltu luvussa 3. 1 (jaksossa "Neljä vapautta"). Tavaroiden vapaan liikkuvuuden toteuttamisedellytysten tilanne ei Liettuassa hallinnon osalta ole vielä tyydyttävä. Standardointia koskeva lainsäädäntöesitys parantanee vastaavuutta Euroopan yhteisön normien kanssa. Standardiosasto ei kuitenkaan ole itsenäinen elin, kuten Euroopan yhteisön periaatteet edellyttävät. Hyväksyntätoiminnan osalta puuttuu vielä laaduntarkastusjärjestelmiä sertifioiva elin. Palvelujen vapaan liikkuvuuden osalta tilanne on epätyydyttävä sikäli, että Liettuan viranomaisten hallinnolliset edellytykset toteuttaa sovittu laaja lainsäädäntöohjelma nopeasti ovat epävarmat. Liettuan keskuspankilla on 62 työntekijää, valtion vakuutustoiminnan tarkastusvirastolla viisi. Euroopan unionin vaatimusten täyttämiseksi tarvitaan vielä parannuksia henkilöstön yleisessä pätevyystasossa. luvussa 3. 1 Kilpailu: Kuten todettu, kilpailulakien täytäntöönpano edellyttää yrityskeskittymiä ja valtiontukia valvovan elimen perustamista sekä oikeuslaitoksen, julkisen hallinnon ja taloudellisten toimijoiden riittävää kilpailulain ja kilpailupolitiikan ymmärtämystä. "Kilpailu") on (jaksossa Keskeinen viranomainen alalla on Liettuan kilpailu- ja kuluttajavirasto, jolla on 37 työntekijää, mikä riittänee. Asiantuntemuksen taso ei ole korkea. Euroopan yhteisön vaatimusten täyttäminen edellyttää henkilöstön ja teknisten voimavarojen vahvistamista. Televiestintä: Yhteisön säännöstön markkinoiden vapauttamista koskevien asetusten täytäntöönpanemiseksi tarvitaan televiestintäsääntelyä ja -politiikkaa toteuttava elin, jonka on oltava tosiasiallisesti riippumaton alalla toimivista yrityksistä. Komissiolla on rajoitetusti tietoa Liettuan tilanteesta alalla, on kuitenkin kyseenalaista, ovatko hallinnon edellytykset riittävät. Välillinen verotus: Välillistä verotusta koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää, että siitä vastaava elin kykenee panemaan EY:n lainsäädännön sellaisessa täytäntöön arvonlisäveron ja valmisteverojen yhtenäistämisen osalta - 1 0 1- toimintaympäristössä, jossa unionin sisärajat on kumottu ja jossa valmisteverot perustuvat verottomiin varastoihin ja sen jäsenvaltion tasoon, jossa tavara luovutetaan kulutukseen. Tästä suoriutumiseen tarvitaan korkeatasoista, hyvin koulutettua, hyvin varustettua j a ehdottoman rehellisesti toimivaa yksikköä. on valtiovarainministeriö, viranomainen Liettuassa on Asianomainen keskusministeriön lisäksi 56 aluetoimistoa. Työntekijöitä on yhteensä 31 000, joista 3 000 välillisen verotuksen parissa. Koulutetun henkilöstön yksityiselle sektorille siirtymisestä osittain johtuvan henkilöstön suuren vaihtuvuuden takia on vaikea arvioida nykyisen henkilöstön pätevyyttä. Alaa koskevan yhteisön säännöstön hallinnoinnin käytännön toteutumisen vuoksi on tarpeen vahvistaa henkilöstön ammatillista pätevyyttä eri toimien avulla, joihin sisältyvät mm. koulutus ja palkkatason korottaminen. jolla ja kasvinsuojelun Maatalous: Maatalouden osalta hallintoa koskevat vaatimukset liittyvät ennen kaikkea eläinlääkinnän ja maataloustuotteiden vapaaseen liikkuvuuteen ja edellytyksiin hallinnoida YMP:n erilaisia mekanismeja ja vaatimuksia, joihin kuuluu mm. korkealaatuinen varainhoidon valvonta ja tilastointi. Näitä näkökohtia käsitellään luvussa 3. 4 (jaksossa "Maatalous") ja tilastoinnin yleisiä normeja luvussa 3. 3 ("Tilastointi"). tarkastuksiin, kansanterveyden suojeluun Eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun tarkastusten hallinnollisten edellytysten osalta testaus- ja ja taudinmäärityslaitteisto ei Liettuassa ole riittävällä tasolla. Eläinlääkinnän elintarvikkeiden tarkastustoiminnan vahvistaminen olisi hyödyksi. YMP:n yleisten tarpeen muokata vaatimusten huomattavasti. täyttämiseksi nykyisen hallinnon rakennetta on Euroopan yhteisön alalle asettamien vaatimusten täyttämiseksi tarvitaan huomattavia parannuksia. Liikenne: Euroopan yhteisön sisämarkkinoiden ja kilpailua koskevien vaatimusten liittyvien säännösten soveltaminen kehittäminen sekä muut yhteisön säännöstön näkökohdat asettavat haasteita uusien jäsenvaltioiden hallinnolle. liikenteen alalla, infrastruktuuriin tarvittavien liikenneministeriö (86 henkilöä). Ministeriön Vastaava viranomainen on Liettuan henkilövahvuus ei ole komission tiedossa. Pätevästä henkilöstöstä on pulaa. Tämä vaatii kiinnittämään huomiota erityisesti turvatarkastusten täytäntöönpanoon. Työllisyys ja sosiaalipolitiikka: Keskeinen yhteisön säännöstön hallinnolle asettama vaatimus koskee riittävää tarkastuskapasiteettia, erityisesti työsuojelun osalta. Liettuassa työsuojelutarkastuksessa toimii 50 työntekijää, henkilöstön määrää ja sen asiantuntemusta on lisättävä huomattavasti. Aluepolitiikka ja koheesio: Keskeiset vaatimukset hallinnolle ovat asianmukaiset ja toimivat hallinnolliset yksiköt sekä henkilöstön pätevyys ja rehellisyys yhteisön varojen hallinnoinnissa. Liettuassa ei ole kansallisesti vahvistettua aluepolitiikkaa. Varainhoidon valvonnan osalta tilanne ei ole vielä tyydyttävä (ks. jäljempänä "Varainhoidon valvonta"). Alaa koskevan 102 yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää talousarvion valvontapuitteiden luomista. tarvittavien hallinnon ja Ympäristö: Koska Euroopan yhteisön ympäristöpolitiikassa ympäristönsuojelu on sisällytetty yhteisön eri politiikkoihin, hallinnolle asetetaan laaja-alaisia vaatimuksia monen sellaisenkin elimen osalta, joka tavallisesti ei ole tekemisissä ympäristönsuojelun kanssa. Päävastuu kuitenkin kuuluu ympäristöministeriölle ja sen alaisille eri elimille. Liettuan ympäristöministeriön henkilöstö vahvuus on 130. Valvontaa suorittaa yhteinen tutkimuskeskus, täytäntöönpanosta vastaavat ministeriöt ja 44 aluevirastoa. Nämä järjestelyt eivät ole vielä riittävät ja täytäntöönpanorakenteita on vahvistettava. Yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää henkilöstöön panostamista etenkin lainsäädännön vaiheittaista lähentämistyötä varten. Kuluttajansuoja: Alaa koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää vastuun keskittämistä erityiselle valtion virastolle, joka laatii ja panee täytäntöön kuluttajapolitiikkaa ja kuluttajansuojaa koskevan lainsäädännön. Liettuassa valtion kilpailu- ja kuluttajansuojavirasto, toimintaansa kuluttaja-asioiden alalle laajentanut kilpailuviranomainen, vastaa pääasiallisesti kuluttajansuojapolitiikan kehittämisestä ja toteuttamisesta (7 henkilöä kuluttajansuojan parissa). Valtiosta riippumattomat kuluttajaelimet ovat edelleen aivan liian heikkoja. Kuluttajapolitiikan tarkasta alasta ja päämääristä on epäselvyyttä. Tämä selittää osaltaan kuluttajalakien täytäntöönpanossa kohdatut vaikeudet, ja muita mainittavia syitä ovat asiantuntevan henkilöstön puuttuminen, organisaatioiden puutteet ja oikeusviranomaisten riittämätön tietoisuus kuluttajakysymysten merkityksestä. sisäasiat: Oikeus- ja Oikeus- ja sisäasiainministeriöille. ja maahanmuuttoasioita, rajahallintoa sekä poliisialan ja oikeudellista yhteistyötä. Tarvitaan ensisijaisesti riittävän suurta ja riittävästi koulutettua henkilöstöä, joka on ehdottoman rehellistä. sisäasioiden on hoito kuuluu Hallintoelinten turvapaikka- hoidettava oikeus- ja Liettuan oikeus- ja sisäasiainministeriöillä on tarpeeksi henkilöstöä. Turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa ei vielä kyetä hoitamaan varmasti, sillä turvapaikkahakemusten käsittely on aloitettu toukokuussa 1997 ja tiloja pakolaisten vastaanottamiseksi ollaan parhaillaan rakentamassa. Rajahallinto on riittämätöntä, henkilöstöä ja välineistöä järjestäytynyttä puuttuu. Poliisihallintoa ollaan järjestämässä uudelleen torjumaan rikollisuutta. Oikeuslaitoksen uudistuksia toteutetaan, tosin nykyisin on vain vähän käytännön yhteistyötä EU:n kanssa. Alaa koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää teknisten voimavarojen ja henkilöstön lisäämistä ja lahjonnan torj untatoimenpiteitä. Tulli: Alaa koskevan yhteisön riittävää säännöstön infrastruktuuria ja välineistöä, mukaan lukien tietokoneistaminen ja tutkimuspanostus, ja tehokkaan tulliorganisaation luomista sekä riittävän suurta, riittävästi koulutettua ja motivoitunutta henkilöstöä, joka on ehdottoman rehellistä. soveltaminen edellyttää Liettuan tullihallintoon kuuluu 3 295 henkilöä. Suuri vaihtuvuus vaikeuttaa henkilöstön tehokkuuden ja määrän riittävyyden arvioimista. Yhteisön säännöstön käytännön 103 hallinnointi edellyttää koulutetun ja kokeneen henkilöstön pysymistä tullihallinnon palveluksessa, tullihallinnon tietokoneistamista ja erityisesti määrätietoista tarttumista lahj ontaongelmaan. suojaaminen kehittämistä, tuomarit) ja taloudellisten etujen edellyttää Varainhoidon valvonta: Yhteisön erikoistuneen henkilöstön kouluttamista petostentorjuntayksiköiden (tutkimuksista vastaavat virkamiehet, tiettyjen yhteistyöjärjestelmien vahvistamista. Yhteisöpolitiikkojen toteuttaminen edellyttää etenkin maatalouden ja ja rakennerahastojen osalta valvontajärjestelmiä petostentorjuntasäännöksineen. On olennaista pitää sisäinen ja ulkoinen tarkastus hallinnollisesti selvästi erillisinä. Poliisi- ja oikeusviranomaisten on etuihin vaikuttavaa kyettävä käsittelemään tehokkaasti yhteisön ja monimuotoista kansainvälistä talousrikollisuutta (petolliset menettelyt, rahanpesutoiminta mukaan lukien). julkisten varojen käytön hallinnointi- taloudellisiin tehokkaita lahjonta Liettuan pääasiallinen ulkoista tarkastusta suorittava virasto on tilintarkastusvirasto, jossa on 295 työntekijää. Alaa koskevan yhteisön säännöstön tehokas hallinnointi edellyttää huomattavia valmisteluja tarvittavien johtamis- ja valvontajärjestelmien luomiseksi. 4. 3 Yleisarvio hallintorakenteiden Liettuan vahvistettuja uudistusponnistuksia, jotta niiden kapasiteetti riittäisi yhteisön säännöstön tehokkaaseen hallinnointiin keskipitkällä aikavälillä. huomattavia tarvitaan osalta ja Tässä vaiheessa on vaikea arvioida lopullisesti oikeuslaitoksen edellytyksiä soveltaa yhteisön oikeutta. 104 C. TIIVISTELMÄ JA PÄÄTELMÄT Liettua jätti Euroopan unioniin liittymistä koskevan hakemuksensa 8. joulukuuta 1995. Hakemuksen jossa Euroopan jakautuminen päättyy ja joka osoittaa demokratian juurtumisen Liettuaan. jättäminen on osa historiallista kehitysvaihetta, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan mukaisesti komissio on Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä laatinut Liettuan jäsenyyshakemusta koskevan lausunnon. Liettua on valmistautunut liittymiseen pääasiassa 1. tammikuuta 1995 voimaan tulleen vapaakauppasopimuksen pohjalta. Euroopan unioni allekirjoittivat Eurooppa-sopimuksen 12. kesäkuuta 1995. Kun ratifiointimenettely on saatettu päätökseen ja sopimus on tullut voimaan, se korvaa vapaakauppasopimuksen. Liittymistä valmistelevan strategian toisen oleellisen osan eli vuoden 1995 toukokuussa annetun sisämarkkinoita koskevan valkoisen kirjan täytäntöönpanossa on noudatettu Liettuan hallituksen vuoden 1996 syyskuussa esittämää lainsäädännön yhdenmukaistamisen kansallista ohjelmaa. Hallitus on myös perustanut Euroopan yhdentymispolitiikan täytäntöönpanosta vastaavat kansalliset koordinointirakenteet. ja Liettua 1993 kesäkuussa Jäsenyyshakemusta on kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemien arviointiperusteiden mukaisesti. Päätelmien lopussa todetaan, että seuraavat edellytykset täyttävät Keski- ja Itä-Euroopan maat voivat liittyä Euroopan unioniin: arvioitu Kööpenhaminassa vuoden laillisuusperiaatteen demokratian, sekä vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen ja niiden suojan takaavat vakaat toimielimet, noudattamisen, ihmisoikeudet toimiva markkinatalous sekä edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista Euroopan unionissa, edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet, joista tärkeimpiä ovat sitoutuminen poliittisen, taloudellisen ja rahaliiton tavoitteisiin. Näiden kolmen arviointiperusteen - poliittiset perusteet ja taloudelliset perusteet sekä edellytykset ottaa käyttöön yhteisön säännöstö - arviointi perustuu myös julkishallinnon ja oikeuslaitoksen edellytyksiin panna täytäntöön demokratian ja markkinatalouden periaatteet sekä soveltaa yhteisön säännöstöä ja varmistaa sen noudattaminen. Noudatetun menetelmän mukaisesti jokaisesta hakijamaasta on tehty keskipitkän aikavälin tulevaisuutta koskeva arviointi, jossa on otettu huomioon tähänastinen edistyminen ja jo aloitetut uudistukset. Poliittisten edellytysten osalta komissio on tarkastellut nykytilannetta toimielinrakenteen kuvaamisesta demokratian todelliseen toimintaan. n Poliittiset arviointiperusteet Liettuan poliittiset toimielimet ovat vakaita ja toimivat säännöllisesti. Vallan eri alueiden haltijat pysyvät oman toimivaltansa rajoissa ja tekevät yhteistyötä. Vuosien 1992 ja 1996 vaalit olivat vapaat ja rehelliset, ja mahdollistivat kummallakin kerralla vallanvaihdon 105 asianmukaisissa olosuhteissa. Oppositio osallistuu tavallisesti toimielinten toimintaan. Parannuksia tarvitaan vielä oikeuslaitoksen toiminnassa ja lahjonnan torjunnassa. Perusoikeuksien kunnioittamisessa ei ole suuria ongelmia. täyttää näin ollen Liettua laillisuusperiaatteen noudattamisen, kunnioittamisen ja niiden suojan takaavat vakaat toimielimet. sellaisen demokratian on ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen oikeuksien tunnusmerkit, jolla 2) Taloudelliset arviointiperusteet Itsenäisyyttä seuranneiden kolmen ensimmäisen vuoden aikana tuotanto laski jyrkästi. Tämä lasku pysähtyi, kun otettiin käyttöön uusi rahayksikkö ja perustettiin "currency board" (valuuttahallitus) vuosina 1993-1994. Sen jälkeen kasvu on ollut positiivista joka vuosi (3,6 % vuonna 1996) huolimatta vuoden 1995 pankkikriisistä. Vähäisistä verotuloista huolimatta Liettua on ylläpitänyt suhteellisen tiukkaa veropolitiikkaa. Ulkoinen velkaantuminen on vähäistä ja kauppavaje hallinnassa. Rahan arvon aleneminen on hidastunut vuosien 1992-1993 erittäin korkeista tasoista ja oli 24,6% vuonna 1996. BKT asukasta kohti on noin 24 % Euroopan unionin keskiarvosta, ja maan asukasluku on 3,7 miljoonaa. Maatalous työllistää 24 % aktiiviväestöstä ja edustaa 9 prosenttia jalostusarvosta. Euroopan unioni on Liettuan tärkein kauppakumppani, ja sen kanssa käytävän kaupan osuus on 37 % Liettuan ulkomaankaupasta. Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston arviointiperusteiden osalta tilanne Liettuassa on seuraava: asettamien taloudellisten Liettua on edistynyt huomattavasti markkinatalouteen siirtymisessä. Kauppa ja hinnat on vapautettu, ja makrotaloudellisessa vakauttamisessa on edistytty merkittävästi. Tätä työtä on kuitenkin jatkettava erityisesti hintojen mukauttamisen, laajan yksityistämisen ja konkurssimenettelyjen aloilla. Merkittävä puute on vielä se, ettei rahoituskuria sovelleta yrityksiin. Liettualla lienee suuria vaikeuksia selviytyä unionin kilpailu- ja markkinapaineiden paineista keskipitkällä aikavälillä. Jos viime aikoina harjoitettua politiikkaa markkinamekanismien käyttöön ottamiseksi jatketaan ja parannetaan, markkinatalouteen siirtyminen nopeutuisi ja kilpailukyky vahvistuisi. Yritysten rakenneuudistus on kuitenkin vielä välttämätön. Maatalous on nykyaikaistettava, ja rahoitusala on edelleen heikko. 3^ Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet Yhteisön säännöstön käyttöönottoa on arvioitu seuraavien tekijöiden perusteella: Eurooppa-sopimus, sijoittautumisoikeuteen, kansalaisuuden perusteella tapahtuvaan kohteluun, vapaakauppaan, henkiseen omaisuuteen ja julkisiin hankintoihin liittyvistä velvoitteista, jossa määrätään erityisesti yhtenäismarkkinoiden luomiseksi tarvittavien valkoisessa kirjassa toimenpiteiden toteuttaminen, lueteltujen 106- yhteisön muun lainsäädäntöä. säännöstön asteittainen saattaminen osaksi kansallista tiettyihin mainittuihin Eurooppa-sopimuksen voimaan tulosta lähtien Liettua on pyrkinyt mukautumaan täyttänyt sopimuksessa vapaakauppasopimuksen velvoitteet ja noudattaa siinä määrättyä aikataulua. Yhtään vakavaa kahdenvälistä ongelmaa ei ole ilmaantunut. Liettua on myös pyrkinyt mukautumaan yhtenäismarkkinoiden keskeisiin edistynyt kauppaoikeuden, tietosuojan ja kirjanpidon aloilla. Enemmän on kuitenkin vielä tehtävä henkisen omaisuuden, julkisten hankintojen, pääomamarkkinoiden vapauttamisen, rahoituspalvelujen, verotuksen, kilpailusääntöjen ja muilla aloilla. sääntöihin. Se on velvoitteisiin. on Se Yleisesti ottaen Liettuan julkishallinnon heikkous on ongelma, joka tuntunee sekä Liettuan lainsäädännön lähentämisen nopeudessa että lakien täytäntöönpanossa ja soveltamisessa. Jos Liettua jatkaa aktiivisesti säännöstön siirtämistä lainsäädäntöönsä, sillä ei pitäisi olla erityisiä vaikeuksia yhteisön muun säännöstön täytäntöönpanemisessa keskipitkällä aikavälillä varsinkaan seuraavilla aloilla: koulutus, nuoriso ja ammatillinen koulutus, tutkimus ja teknologinen kehittäminen, audiovisuaalinen ala, pienet ja keskisuuret yritykset, ulkomaankauppa ja kehitysyhteistyö. Sen sijaan tarvitaan huomattavasti lisää työtä televiestinnän, tilastojen, kalastuksen ja tullitarkastuksen aloilla. Jos Liettua jatkaa teollisuutensa rakenneuudistusta ja yksityistämistä lähes kaikilla aloilla, sen pitäisi pystyä osallistumaan yhtenäismarkkinoihin keskipitkällä aikavälillä. Ympäristön osalta on toteutettava erittäin merkittäviä toimenpiteitä, joihin kuuluu laajoja tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi. Yhteisön koko säännöstön käyttöönotto voi tapahtua vasta pitkällä aikavälillä, ja se edellyttää julkisten menojen lisäämistä. vahvistaminen lainsäädännön investointeja hallinnon ja saattamisessa suuria vaikeuksia EU:n Liettualla ei pitäisi olla lainsäädäntöönsä liikenteen alalla, jos se kiinnittää riittävästi huomiota meriliikenteen turvallisuuteen ja ympäristönormien noudattamiseen. Investoinnit ovat tarpeen Euroopan laajuisten verkkojen laajentamiseksi, jotta varmistettaisiin yhtenäismarkkinoiden hyvä toiminta. säännöstön Liettuan pitäisi pystyä saattamaan osaksi kansallista lainsäädäntöään keskipitkällä aikavälillä työllisyyttä ja sosiaaliasioita koskeva voimassa oleva yhteisön sääniiöstö, jotta se voisi mukauttaa lainsäädäntönsä Euroopan unionin vahvistamiin velvoitteisiin mm. työturvallisuuden ja -terveyden alalla sekä työlainsäädännön alalla. Alue- ja koheesiopolitiikan alalla Liettuan on toteutettava tarvittavat hallintouudistukset ja otettava käyttöön toimiva rahoitustarkastusjärjestelmä, jotta se pystyisi käyttämään unionin alue-ja rakennerahastoja edistääkseen tehokkaasti kehitystä. Maataloudessa on tehtävä rakenneuudistus. Yhteisen maatalouspolitiikan soveltamisessa tarvittavia mekanismeja on nykyisin käytössä vähän. Liettualta vaaditaan vielä paljon 107- pitkäjänteistä työtä, jotta se voisi valmistautua unioniin liittymiseen keskipitkällä aikavälillä. Energia-alalla Liettua on varsin riippuvainen ydinenergiasta. Se on sitoutunut sulkemaan Ignalinan voimalan, ja sen on noudatettava siinä sovittua aikataulua. Sillä välin Liettuan on suoritettava lyhyellä aikavälillä tarvittavat mukautukset, jotta voimala täyttäisi kansainväliset turvallisuusvaatimukset. Liettualla ei pitäisi olla muita suuria liittymiseen liittyviä ongelmia tällä alalla, vaikka työtä on vielä tehtävä monopolien, kantaverkkoihin pääsyn ja hintojen määräämisen aloilla. Ottaen huomioon kyseisten alojen kokonaisarvio, on vaikea arvioida tällä hetkellä, milloin Liettua pystyisi ottamaan käyttöön ja panemaan tarvittavat toimenpiteet sisärajoilla tehtävien tarkastusten poistamiseksi ja niiden siirtämiseksi unionin ulkorajoille. täytäntöön Liettuan osallistumisessa talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen, joka edellyttää talouspolitiikkojen yhteensovittamista ja pääomanliikkeiden täydellistä vapauttamista, voisi olla joitakin vaikeuksia keskipitkällä aikavälillä. On liian varhaista arvioida, pystyykö se osallistumaan liittymisajankohtana euroalueeseen: lähentymisedellytysten täyttyminen riippuu meneillään olevien rakenteellisten uudistusten onnistumisesta. Tämä ei ole kuitenkaan jäsenyyden edellytys. ja sisäasioissa Liettua on Oikeus- esimerkiksi turvapaikkakysymyksessä. Työtä kuitenkin riittää edelleen, jos Liettua haluaa saattaa EU:n asiaa koskevat säännökset kansalliseen lainsäädäntöönsä keskipitkällä aikavälillä. edistynyt jonkin verran Liettuan pitäisi pystyä mukautumaan ongelmitta ulkopolitiikan turvallisuuspolitiikan velvoitteisiin. ja yhteisen Liettualla ei myöskään ole suuria rajakiistoja minkään jäsenvaltion tai hakijamaan kanssa. Se on kiinnittänyt paljon huomiota Puolan suhteidensa parantamiseen. 4^ Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky Liettuan on vielä tehtävä suuria uudistuksia hallintorakenteisiinsa, jotta ne olisivat keskipitkällä aikavälillä riittävät yhteisön säännöstön tosiasialliseen käyttöönottoon ja täytäntöönpanoon. Oikeuslaitoksen kyky varmistaa yhteisön oikeuden yhdenmukainen soveltaminen on tärkeä tekijä erityisesti yhtenäismarkkinoiden toteutumisen kannalta. Tässä vaiheessa on vaikea arvioida tätä alaa. 108- PÄÄTELMÄT Tekemänsä arvioinnin perusteella komissio esittää seuraavat päätelmät: Liettualla on sellaisen demokratian tunnusmerkit, jolla on laillisuusperiaatteen noudattamisen, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen ja niiden suojan takaavat vakaat toimielimet, Liettua on edistynyt merkittävästi markkinatalouteen siirtymisessä, mutta sillä olisi vakavia vaikeuksia kilpailun ja markkinavoimien paineista selviytymisessä Euroopan unionin sisämarkkinoilla keskipitkällä aikavälillä, Liettua on edistynyt erityisesti sisämarkkinoita koskevan yhteisön säännöstön saattamisessa kansalliseen lainsäädäntöönsä ja sen täytäntöönpanossa. Jos se vielä tekee täysimääräisesti huomattavia ponnistuksia, yhtenäismarkkinoihin keskipitkällä aikavälillä. Maataloudessa sekä energian ja ympäristön aloilla tarvitaan erityisesti investointeja, jotta säännöstö voitaisiin ottaa käyttöön mainituilla aloilla. Liettuan hallintorakenteiden lujittaminen on välttämätöntä, jotta Liettualla olisi välineitä, joiden avulla yhteisön säännöstö voidaan tosiasiallisesti panna täytäntöön ja joiden avulla täytäntöönpanoa voidaan valvoa. sen pitäisi pystyä osallistumaan Näiden päätelmien mukaisesti komissio suosittelee, että jäsenyysneuvottelut Euroopan unioniin liittymisestä aloitetaan Liettuan kanssa heti, kun se on riittävästi edistynyt edellytysten Kööpenhaminan täyttämisessä. Eurooppa-neuvoston määrittelemien jäsenyyden Vahvistetulla liittymistä valmistelevalla strategialla Liettuaa autetaan valmistautumaan mahdollisimman nopeasti liittymistä koskevien velvoitteiden täyttämiseen ja korjaamaan lausunnossa yksilöityjä puutteita. Komissio antaa kertomuksen Liettuan edistymisestä viimeistään vuoden 1998 lopussa. 109 LIITTEET Parlamentin kokoonpano VIIME PARLAMENTTIVAALIEN TULOKSET (1996) Puolue Isänmaan puolue Kristillisdemokraattinen puolue Keskustaliitto Demokraattinen työväenpuolue Sosiaalidemokraatit Demokraattinen puolue Naisten liitto Liberaaliliitto Poliittisten vankien ja karkotettujen liitto Puolalaisten vaalitoiminta Kansallisliitto Nuori Liettua Tilallisten puolue Riippumattomat YHTEENSÄ Lyhenne Paikkojen määrä 70 6 3 2 4 137* * Neljää paikkaa ei voitu jakaa liian pienen äänestysprosentin vuoksi asianomaisissa piireissä. 110 Single Market: White Paper measures 30-06-97 LT This table is based on information provided by the Lithuanian authorities and confirmed by them as correct as at the end of June 1997. It does not indicate the Commission's agreement with their analysis. The table includes directives and regulations cited in the White Paper which total 899. These have been listed in accordance with the categorization used in the White Paper and in relation to the policy areas covered. The table shows the number of measures for which the Lithuanian authorities have notified the existence of adopted legislation having some degree of compatibility with the corresponding White Paper measures. White Paper chapters l. Free Movement of Capital 2. FM and Safety of Industrial Products 3. Competition 4. Social policy and action 5. AgnCUlture 6. Transport 7. Audi0Visual 8. Environment ^Telecommunication lO. Direct Taxation 1 l. Free movement of goods 12. Public Procurement 13,Financial services H. Protection of personal data 15. Company Law 16. Accountancy 17. Civil law 18. Mutual rec. of prof. Quai. ^. Intellectual property 20. Energy 21. Customs law 22. 1ndirect Taxation 23. Consumer Protection Total Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures L,thuama Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Lithuania Number of White Paper measures Direc tives Regul: itions Total Stage I 1 3 25 56 1 3 10 12 47 93 16 19 1 1 17 31 7 9 0 2 0 0 5 5 11 13 0 0 2 2 0 3 0 1 1 2 4 5 6 10 0 2 10 15 0 8 164 295 Stage II/III 1 l 59 104 0 0 2 15 15 46 11 15 0 0 0 7 3 7 0 2 0 0 1 l 6 8 0 2 3 3 0 2 0 1 8 16 2 3 1 2 1 1 6 54 0 3 119 293 Stage I 0 0 3 4 1 1 0 0 7 62 6 8 0 0 3 7 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 3 1 14 0 0 0 0 24 99 Stage II/III 0 0 0 i 0 0 2 2 0 2 4 13 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 l 0 0 0 0 0 0 0 3 0 0 2 184 0 6 0 0 9 212 2 4 87 165 2 4 14 29 69 203 37 55 1 1 20 45 10 16 0 4 0 0 6 6 17 21 0 2 6 6 0 5 0 2 9 18 6 n 10 15 4 201 16 75 0 II 316 899 /14/1- À/l I Source: TAIEX Tilastotiecl ot ja jonka kanssa Eurostat Jollei muuta ole mainittu, tämän liitteen tiedot on kerätty Liettuan tilastolaitokselta (STATISTIKOS DEPARTAMENTAS), jäsenvaltioiden tilastolaitokset ovat jo useiden vuosien ajan tehneet yhteistyötä Phare-ohjelmassa. Yhteistyöhön kuuluu säännöllinen tietojen keruu ja levittäminen, jolla pyritään yhteisön säännösten j< toimintamallien soveltamiseen tilastoalalla. Jäljempänä olevien tietojen laadinnassa o:\ mahdollisuuksien mukaan noudatettu EU:n määritelmiä ja normeja, jotka joissain tapauksissa poikkeavat kansallisesta käytännöstä. Nämä tiedot saattavat tämän vuoksi toisinaan poiketa muihin raportin osiin sisältyvistä tiedoista, jotka yleensä tietoihin. perustuvat hakijamaiden kyselylomakkeessa Kyselylomake toimitettiin hakijamaille huhtikuussa 1996. Tietojen yhdenmukaisuutta yhteisön tilasi eilisten normien kanssa ei kuitenkaan vielä voida taata, joten luvut eivät välttämättä ole vertailukelpoisia yhteisön tilastojen lukujen kanssa, erityisesti niiden tilastotietojen osalta, joita ei ole toimitettu Eurostatin kautta vaan jotka on saatu suoraan hakijamailta, -ukuja on täydennetty tilastotietojen sisältöä ja ominaisuuksia koskevilla metodologisella selityksillä aina, kun se on ollut mahdollista. Tilastot perustuvat toukokuusta 1997 lähtien saatavilla olleisiin tietoihin tarkistettuihin ilmoittamiin / M* PERUSTIEDOT Kokonaispinta-ala Väkiluku (viitejakson lopussa) - yhteensä - naisia - miehiä Väestöntiheys Kaupunkiväestö Kuolleisuus Syntyvyys 1990 1993 1994 1995 1996 6530. 1 6530. 1 6530. 1 6530. 1 I 000 3724. 0 3717. 7 3711. 9 3707. 2 1962. 8 1961. 1 1959. 3 1952. 2 1761. 2 1756. 6 1752. 6 1749. 0 56. 8 68. 1 56. 9 56. 8 68. 0 67. 8 osuus koko väestöstä, % I 000 henkeä kohti 12. 3 12. 5 12. 2 12. 5 11. 5 11. 1 11. 6 10. 6 Tulot ja BKT asukasta kohti -kuukausikeskiansio palkansaajaa kohti -BKT asukasta kohti Tuotantorakenne: toimialan osuus bruttoarvonlisäyksestä osuus bruttoarvonlisäyksestä, % -maatalous -teollisuus -rakentaminen -palvelut 27. 7 32. 8 10. 5 29. 0 114 70 932 9. 3 29. 0 6. 7 55. 0 share of branch GVA in 1990 • o. o share of branch GVA in 1995 -agriculture B gl -industry Q -construction rj • -services - Others I ,29. 0 10. 5 • 27. 7 il g m rj -agriculture -industry -construction r|j -services B - Others ,55. 0 29. 0 ,32. 8 D6. 7 share of branch GVA in 1990 = Toimialan osuus BAL:stä vuonna 1990 - agriculture = maatalous - industry = teollisuus - construction = rakentaminen - services = palvelut - others = muut share of branch GVA in 1995 = Toimialan osuus BAL:stä vuonna 1995 - agriculture = maatalous - industry = teollisuus - construction = rakentaminen - services = palvelut - others = muut Kokonaispinta-ala: Vuoden lopun tilanne. 115 KANSANTALOUDEN TILINPITO 1990 1991 1992 1993 1994 1995 I (MM) (MM), kansallisena valuuttana Bruttokansantuote (käypiin hintoihin) 12897. 2 42282. 1 3386. 7 11107. 9 16980. 7 23829. 0 1 000 000 000 ecua Bruttokansantuote (käypiin hintoihin) 1. 2 2. 0 2. 9 3. 5 Bruttokansantuote Bruttokansantuote Kulutusmenot -kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt -julkisyhteisöt Kiinteän pääoman bruttomuodostus Tavaroiden ja palveluiden vienti Tavaroiden ja palveluiden tuonti Kulutusmenot -kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt -julkisyhteisöt Kiinteän pääoman bruttomuodostus Tavaroiden ja palveluiden vienti Tavaroiden ja palveluiden tuonti ostovoimakorjattu, asukasta kohti 3411. 7 3592. 3 4128. 0 muutos edelliseen vuoteen verrattuna, % -3. 3 -13. 1 -34. 0 -30. 4 10 3. 0 osuus BKT sta, % 74. 9 54. 9 11. 0 28. 8 54. 2 63. 0 66. 5 55. 5 11. 0 22. 0 29. 1 20. 6 82. 1 69. 4 12. 7 29. 2 31. 8 22. 8 85. 5 69. 1 16. 4 24. 2 86. 1 94. 3 90. 6 72. 4 18. 2 20. 6 55. 1 61. 1 89. 2 69. 5 19. 8 21. 4 53. 6 65. 4 116 BKT (muutos ed. vuoteen verrattuna, %) -117- TÄRKEIMMÄT TALOUDEN INDIKAATTORIT Inflaatioaste 9. 1 216. 4 1020. 8 410. 2 72. 2 39. 6 24. 6 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 muutos edelliseen vuoteen verrattuna, % Teollisuustuotannon volyymi-indeksi Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen) - yhteensä - alle 25-vuotiaita -25- Ulkomaan bruttovelka Maksutase -tavaroiden vienti -tavaroiden tuonti -kauppatase -palvelut, netto -tulot, netto -vaihtotase -pääoma-ja rahoitustase (pl. valuuttavaranto) -valuuttavaranto edeltävä vuosi = 100 92 osuus työvoimasta, % 3. 5 3. 5 3. 5 73. 4 82 4. 5 4. 3 4. 5 105. 3 110 103. 7 115. 0 7. 3 5. 9 7. 7 6. 2 5. 1 6. 4 USD 1 000 000 000 0. 038 0. 321 0. 578 USD 1 ()()()()()() 2026 -2181 -155 -55 8 -86 401 -308 2029 -2234 -205 -55 9 -94 321 -180 2706 -3404 -698 -13 -13 -614 558 -231 Inflaatioaste: Vuosikeskiarvon prosentuaalinen muutos edelliseen vuoteen verrattuna - kokonaisindeksi (tiedot perustuvat kansallisiin KHI:hin, jotka eivät ole täysin vertailukelpoisia). Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi: Indeksit perustuvat kaikkien maatalouden kokonaistuotantoon kuuluvien yksittäisten tuotteiden tietoihin. Kiinteät hinnat ovat vuoden 1989 hintoja. Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen): -työnvälitykseen ilmoittautuneiden prosentuaalinen osuus taloudellisesti aktiivisesta väestöstä. Työttömyysaste on johdettu työvoimatutkimuksen tuloksista ja sitä määritettäessä on noudatettu seuraavia ILO:n määritelmiä ja suosituksia: työttömiksi Työvoima jäljempänä esitettyjen ILO:n määritelmien mukaiset työlliset ja työttömät henkilöt. Työlliset kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka viitejakson aikana työskentelivät vähintään tunnin ajan palkkaa tai muuta korvausta vastaan työntekijöinä, yrittäjinä, osuuskuntien jäseninä tai yrittäjäperheenjäseninä. Työllisiin kuuluvat myös asevoimien palveluksessa olevat henkilöt ja hoitovapaalla olevat naiset. Työttömät kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka täyttävät samanaikaisesti kaikki kolme ILO:n käyttämään työttömän henkilön määritelmään sisältyvää ehtoa, eli henkilöt, (i) jotka ovat ilman työtä, (ii) hakevat työtä aktiivisesti ja (iii) voivat ottaa työpaikan vastaan kahden viikon kuluessa. Ulkomaan bruttovelka: luku perustuu OECD:n laatimiin ulkomaanvelkatilastoihin. Maksutase: Tiedot on saatu Kansainvälisen valuuttarahaston tietokannasta eikä niiden ja yhteisön tilastotietojen välistä Tavaroiden vertailukelpoisuutta voida taata, koska maksutase perustuu pääosin valuuttarahaston laatimiskäytäntöön. kauppatase on laadittu maksutaseen periaatteiden mukaisesti. Vienti ja tuonti ovat molemmat fob-hintaisia. Nettotulo sisältää tulot suorista sijoituksista, portfoliosijoituksista ja muista sijoituksista sekä työntekijöille maksetuista korvauksista. Vaihtotase on Kansainvälisen valuuttarahaston viidenteen käsikirjaan sisältyvän määritelmän mukainen, eikä se sisällä pääoman siirtoja. Valuuttavaranto: kohdassa on ilmoitettu valuuttavarannon muutos vuoden aikana, (+) merkitsee lisäystä ja (-) vähennystä. 118 ULKOMAANKAUPPA Tuonti ja vienti (käypiin hintoihin) - tuonti - vienti - kauppatase Ulkomaankaupan volyymi-indeksit - tuonti - vienti 1993 1994 1995 1996 IISD I (XX) 000 2255. 5 2004. 4 -251. 2 2351. 7 2030. 4 -321. 3 3648. 5 2705 -943. 5 4404. 5 3279. 8 -1124. 8 edeltävä vuosi " 100 Tuonti SITC:n mukaan (käypiin hintoihin) osuus koko viennistä, % - (0+1) elintarvikkeet ja elävät eläimet, juomat ja tupakka - 2 raaka-aineet, ravinnoksi kelpaamattomat - 3 poltto-ja voiteluaineet - 4 eläin-ja kasviöljyt, jne. - 5 kemialliset aineet ja tuotteet -6 valmistetut tavarat pääasiassa valmistusmateriaalin mukaan luokiteltuina - 7 koneet, laitteet ja kuljetusvälineet - 8 erinäiset valmiit tavarat Vienti SITC:n mukaan (käypiin hintoihin) - (0+1 ) elintarvikkeet ja elävät eläimet, juomat ja tupakka - 2 raaka-aineet, ravinnoksi kelpaamattomat - 3 poltto-ja voiteluaineet - 4 eläin- ja kasviöljyt, jne. - 5 kemialliset aineet ja tuotteet -6 valmistetut tavarat pääasiassa valmistusmateriaalin mukaan luokiteltuina - 7 koneet, laitteet ja kuljetusvälineet - 8 erinäiset valmiit tavarat osuus koko tuonnista, % Ulkomaankaupan hintaindeksit edeltävä vuosi = 100 - tuonti - vienti Tuonti ja vienti (käypiin hintoihin) Kauppaa koskeviin tietoihin ei sisälly suora jälleenvienti, palveluiden kauppa, kauppa tullivapaiden alueiden kanssa eikä lisenssien, taitotiedon ja patenttien kauppa. Tiedot perustuvat yleiseen kaupan järjestelmään, ja ne päivitetään säännöllisin väliajoin. Kaupan luokitukset: Liettua käyttää tavaroiden luokittelussa yhdistettyä nimikkeistöä (CN). Tuonti kirjataan cif-hintoina. Vienti kirjataan fob-hintoina. - 119 ULKOMAANKAUPPA Tuonti tärkeimpien tuontimaiden mukaan (käypiin hintoihin) osuus koko tuonnista, % 1993 1994 1995 1996 2. 3. 4. 5. RU 53. 7 RU 39. 3 RU 31. 2 RU 26 DE 9. 7 DE 13. 8 DE 14. 3 DE 15. 7 UA 6. 2 UA 5 PL 4. 2 PL 5. 1 BY 3. 3 PL 4 UA 3. 7 GB 4 DK 2. 4 BY 3. 8 BY 3. 6 DK 3. 8 muut maat 24. 7 34. 1 43 45. 4 Vienti tärkeimpien vientimaiden mukaan (käypiin hintoihin) osuus koko viennistä, % 1. 2. 3. 4. 5. muut maat RU 33. 1 RU 28. 2 RU 20. 4 RU 23. 8 UA 11. 2 DE 11. 5 DE 14. 4 DE 13 BY LV PL 7. 4 LV 8. 4 BY 10. 8 BY 10. 1 7. 3 BY 6. 5 UA 7. 5 LV 9. 3 7 UA 6. 1 LV 7. 1 UA 7. 7 34 39. 3 39. 8 36. 1 120 Tärkeimmät vientimaat vuonna 1996 Tärkeimmät tuontimaat vuonna 1996 Structure of export by main partners in 1996 Structure of import by main partners in 1996 DKGB 3. 8 ^ 0% 1>L 5 1% LV PL RU Latvia Puola Venäjä BY Valko-Venäjä 1)1 • Saksa Tanska DK GB Yhdistynyt kuningaskunta UA Ukraina - 121- SOSIAALISET INDIKAATTORIT Väkiluku 1. tammikuuta 1991 1992 1993 1994 1995 3736. 5 3746. 9 3736. 5 3723. 97 3717. 7 Väestön ikäjakauma (1. 1. 1995) osuus koko väestöstä, % 0-14 15-24 25-44 45-64 65- Elävänä syntyneet Kuolleet Vuotta nuorempana kuolleet - vuotta nuorempana kuolleet - kuolleena syntyneet Avioliitot Avioerot Yleinen avioituvuusluku Yleinen eronneisuusluku Luonnollinen väestönkasvu Nettomuuttoluku Väestönkasvu Kokonaishedelmällisyysluku Imeväiskuolleisuus Sikiökuolleisuus Elinajanodote - miehet - naiset Elinajanodote - miehet - naiset 56219 41013 806 408 34241 15250 9. 2 4. 06 4. 05 -1. 41 2. 64 1. 97 14. 34 7. 21 42832 46486 603 297 23337 11061 6. 3 3. 0 -1 -0. 7 -1. 7 1. 54 14. 08 6. 89 kokonaismäärä 53617 41455 887 434 30112 13981 46727 46107 746 370 23709 13884 I 000 henkeä kohti 8. 02 3. 72 3. 25 -5. 91 -2. 66 1. 89 16. 54 8. 03 6. 36 3. 721 0. 16 -3. 51 -3. 35 1. 67 15. 97 7. 86 syntymästä 65-vuotiaana 21. 9 14. 6 29. 5 22. 1 11. 8 6. 0 2. 8 12. 5 63. 6 75. 2 12. 9 16. 9 Avioliitot ja avioerot: Avioituvuus -ja eronneisuusluvut on laskettu uudelleen käyttämällä nimittäjänä maassa asuvan väestön lukumäärää. Nettomuuttoluku: Kokonaisnettomuutto on laskettu vähentämällä kokonaismuutoksesta luonnollinen kasvu. Tietoihin eivät kuitenkaan sisälly entisten neuvostotasavaltojen alueelta tai alueelle muuttaneita koskevat luvut, koska muuttoliikkeen laskennassa noudatetaan eri menetelmiä. - 122 TYÖMARKKINAT Työvoimaosuus (ILO:n menetelmän mukainen) Työllisten vuosikeskiarvo Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen) - yhteensä - alle 25-vuotiaita -25- Työttömiksi ilmoittautuneet (viitejakson lopussa) 1993 1994 1995 1996 65. 3 1778. 2 osuus 15 vuolin täytläncistä. % 61. 1 1 000 1675 61. 4 1643. 6 osuus työvoimasta, % 3. 5 3. 5 3. 5 7. 3 5. 9 7. 7 osuus taloudellisesti aktiivisesta väestöstä, % 4. 5 4. 3 4. 5 3. 5 4. 5 7. 3 62. 3 1659 6. 2 5. 1 6. 4 6. 2 Keskimääräinen palkansaajia kuvaava indeksi toimialoittain (NACE) edeltävä vuosi = 100 1993 1994 1995 1996 - maa-, riista-, metsä-ja kalatalous - kaivostoiminta ja louhinta - teollisuus - sähkö-, kaasu-ja vesihuolto - rakentaminen - kuljetus, varastointi ja tietoliikenne Kuukausiansioindeksit - reaalinen - nimellinen 110. 2 66. 7 84. 1 109. 5 74. 9 80. 6 61 311. 2 97. 7 100 80 112. 9 87. 5 92. 2 114. 2 196. 6 100. 1 97. 5 90 112. 2 103. 4 103. 3 103. 2 144 102. 2 89. 7 95. 3 100 100. 8 98. 8 104. 0 129. 6 Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen): työnvälitykseen työttömiksi ilmoittautuneiden prosentuaalinen osuus taloudellisesti aktiivisesta väestöstä. Työttömyysaste on johdettu työvoimatutkimuksen tuloksista ja sitä määritettäessä on noudatettu seuraavia ILO:n määritelmiä ja suosituksia: Työvoima jäljempänä esitettyjen ILO:n määritelmien mukaiset työlliset ja työttömät henkilöt. Työlliset kaikki 15 vuotia täyttäneet henkilöt, jotka viitejakson aikana työskentelivät vähintään tunnin ajan palkkaa tai muuta korvausta vastaan työntekijöinä, yrittäjinä, osuuskuntien jäseninä tai yriltajäperhccnjäsuninä. Työllisiin kuuluvat myös asevoimien palveluksessa olevat henkilöt ja hoitovapaalla olevat naiset. Työttömät kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka täyttävät samanaikaisesti kaikki kolme ILO:n käyttämään työttömän henkilön määritelmään sisältyvää ehtoa, eli henkilöt, (i) jotka ovat ilman työtä, (ii) hakevat työtä aktiivisesti ja (iii) voivat ottaa työpaikan vastaan kahden viikon kuluessa. Työttömiksi ilmoittautuneet (jakson lopussa): Työttömiksi ilmoittautuneiden osuus prosentteina - työttömiksi ilmoittautuneiden prosentuaalinen osuus taloudellisesti aktiivisesta siviiliväestöstä, jota koskevat tiedot on saatu otantaan perustuvasta työvoimatutkimuksesta. Työttömiksi työnhakijoiksi asuinalueensa paikalliseen työnvälitystoimistoon. ilmoittautuneisiin kuuluvat henkilöt, jotka ovat ilmoittautuneet Kuukausiansioindeksit: Nimellisansiot perustuvat nimellisiin nettoansioihin. 123 JULKINEN TALOUS Valtion talousarvio -valtion sulautetut tulot -avustukset - valtion sulautetut menot -julkisyhteisöjen sulautetut menot - valtion sulautettu ali/ylijäämä -julkisyhteisöjen ali/ylijäämä Valtion talousarvio - valtion sulautetut menot - julkisyhteisöjen sulautetut menot - valtion sulautettu ali/ylijäämä -julkisyhteisöjen ali/ylijäämä 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1 (KM) (KM), kans valuuttana 133. 3 0. 5 120 139. 2 13. 8 17. 4 2688. 1 5. 5 2475. 3 3253 218. 3 244 osuus BKTsta, % 22. 3 29. 3 2. 0 2. 2 4031. 9 2. 2 4292. 1 5660. 1 -258 -282. 8 25. 3 33. 3 -1. 5 -1. 7 5661. 1 0 6079. 1 7860. 4 -418 -384. 5 27. 4 35. 4 -1. 9 -1. 7 Valtion talousarvio: Tiedot koskevat sekä valtionhallintoa että julkisyhteisöjä. Liitteenä ovat lisäksi taulukot, joista käy ilmi, miten julkisyhteisöjen sulautetut menot ja ali/ylijäämä on laskettu Kansainvälisen valuuttarahaston valtioiden tiedoista {Government Finance Statistics Yearbook 1996, dl-SY). Mukaan on oteltu myös vuosikirjaan sisältyvät Liettuaa koskevat tiedot. tilastolliseen vuosikirjaan taloutta käsittelevään sisältyvistä Koska tilastollinen vuosikirja ei sisällä julkisyhteisöjen tilastoja, vaan tilastot on laadittu erikseen kullekin hallinnon tasolle, tässä esitetyt sulautetut tiedot perustuvat valtion-ja paikallishallinnon tietoihin, jotka on mukautettu sulauttamalla julkisen sektorin sisäiset siirrot. Vaikka tilastot kattavat vuosikirjassa julkaistut valtion- ja paikallishallinnon tiedot, täydellistä kattavuutta ei välttämättä saavuteta, sillä tiettyjen valtion- tai paikallishallinnon yksiköiden tiedot voivat puuttua tilastoista. Kattavuutta voidaan arvioida vertaamalla tilastolliseen vuosikirjaan sisältyvää valtiokohtaista kattavuutta koskevaa huomautusta valtion- ja paikallishallinnon yksiköiden luetteloon. Tässä ilmoitettu ali/ylijäämä on saatu vähentämällä tuloista ja avustuksista menot. Laskennassa ei ole otettu huomioon antolainausta, josta on vähennetty takaisinmaksut (katso jäljempänä). Taulukkoja tukipalkkioista. Muita hallinnon eri laadittaessa tehty julkisen sektorin sisäisten siirtojen nettouttaminen koskee ainoastaan tulon- ja pääomansiirtoja, jotka koostuvat yksilöidyistä avustuksista sekä hallinnon eri tasojen välisistä tulon- ja pääomansiirtojen muotoisista työnantajan sosiaaliturvamaksujen maksua tai vastavuoroista tavaroiden ja palveluiden hankintaa, ei yleensä luokitella julkisen sektorin sisäisiksi siirroiksi, joten niitä ei ole sulautettu. Aina ei ole selvää, johtuuko tulon- tai pääomansiirtoja koskevien tietojen puuttuminen siitä, ettei siirtoja ole tehty, vai siitä, ettei tehdyistä siirroista ole saatu tietoa. Tietojen puuttuminen tulkitaan kuitenkin kaikissa tapauksissa osoitukseksi siitä, ettei siirtoa ole tapahtunut. taloustoimia, kuten verojen tasojen välisiä ja a. Valtion menot koostuvat julkisyhteisöjen tavaroiden ja palveluiden hankinnasta aiheutuneista kulutus-ja investointimenoista, korkomenoista sekä tulon-ja pääomansiirroista. Niihin eivät kuulu muut kuin rahamääräiset taloustoimet. rahamääräisistä, b. Ali/ylijäämä on laskettu vähentämällä rahamääräisistä tuloista ja avustuksista rahamääräiset menot. Tämä ali/ylijäämän laskentamenetelmä eroaa edellä mainitussa tilastollisessa vuosikirjassa käytetystä menetelmästä, jossa ali/ylijäämä saadaan vähentämällä rahamääräisistä tuloista ja avustuksista rahamääräiset menot ja peUplHQtPnantP Kun yhtälöstä jätetään pois nettoluotonanto 0 «ka koostuu tilastollisessa vuosikirjassa sovellettavan menetelmän mukaan rahoitusvaroja ja -velkoja koskevista toimista, jotka eivät liity vakavaraisuuteen vaan tietyn poliittisen tarkoituksen toteuttamiseen), saadaan ali/ylijäämä lähemmäs kansantalouden tilinpidon nettoluotonotto/nettoluotonanto -käsiteparia. Nettoluotonannon pois jättäminen aiheuttaa myös sen, etteivät yksityistämisestä saadut tulot (jotka tilastollisen vuosikirjan menetelmän mukaan luokitellaan takaisinmaksuiksi) vaikuta taulukossa ilmoitetun ali/ylijäämän määräytymiseen (eivätkä näin vähennä alijäämää). - 124 RAHOITUSSEKTORI Raha-aggregaatit - Raha(M 1 ) - Quasi money 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 USD 1 000 000 000(10*9) 0. 45 0. 24 0. 62 0. 47 0. 88 0. 55 0. 91 0. 49 Koko valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa, jakson lopussa) USD I (MH) (MH) (10%) Lyhytaikaiset keskikorot - antolainaus - talletus Virallinen diskonttokorko (jakson lopussa) USA:n dollarin kurssi viitejakson keskikurssi kurssi viitejakson lopussa ecun kurssi viitejakson keskikurssi kurssi viitejakson lopussa 350. 35 525. 45 757. 07 777. 21 91. 9 48. 7 62. 3 27. 4 27. 1 8. 4 1. 773 4. 344 3. 978 3. 79 3. 9 4 2. 787 5. 675 5. 820 6. 876 6. 364 2. 147 4. 846 4. 893 5. 257 5. 012 Raha-aggregaatit (jakson lopussa): Raha (Ml) sisältää avistatalletukset ja yleisön hallussa olevan rahan. Quasi money sisältää aikatalletukset, säästötalletukset ja ulkomaanvaluutan määräiset talletukset. Kansallisen valuutan sekä vaihdettavien ja sidottujen ulkomaanvaluuttojen määräiset aikatalletukset. Eurostat on muuntanut kansalliset valuutat USA:n dollareiksi käyttämällä Kansainvälisen valuuttarahaston vuosittaisia viitejakson lopun kursseja. Lyhytaikaiset keskikorot: Tiedot perustuvat Kansainvälisen valuuttarahaston kuukausittaisiin kansainvälisiin rahoitustilastoihin (International Financial Statistics, IFS). Lyhytaikaisten antolainaus- ja talletuskeskikorkojen arvot ovat viitejakson keskiarvoja. Antolainauskorko on yleensä ilmoittajapankkien myöntämistään lainoista perimä keskikorko. Talletuskorko on avista- ja aikatalletusten tai aikatalletusten keskikorko. Nämä korot eivät välttämättä ole täysin vertailukelpoisia eri maiden välillä, koska ilmoittajapankkien suhteellisessa edustavuudessa ja käytetyissä painorakenteissa on eroja. Koko valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa, jakson lopussa): Virallista valuuttavarantoa koskevat tiedot on otettu Kansainvälisen valuuttarahaston kuukausittaisista kansainvälisistä rahoitustilastoista (International Financial Statistics, IFS). Valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa) muodostuu keskuspankin ulkomaanvaluutan määräisistä varoista ja muista ulkomaisista saamisista (brutto). Valuuttavarantoon eivät tämän määritelmän mukaan kuulu kotimaiset ulkomaanvaluutan määräiset saamiset Virallinen valuuttavaranto arvostetaan kunkin viitejakson lopussa voimassa olevien markkinakurssien ja -hintojen mukaan. Koko valuuttavarantoa (lukuun ottamatta kultaa) koskevat kansainvälisissä rahoitustilastoissa julkaistut tiedot voivat poiketa kansallisten viranomaisten julkaisemista tiedoista. Eroja voivat aiheuttaa Kansainvälisen valuuttarahaston varannon arvostamisessa käyttämät menetelmät sekä sidotun valuutan määräisten saamisten käsittelyssä esiintyvät erot. USA:n dollari n kurssi: Kansainvälisen valuuttarahaston valuuttakurssit julkaisusta: "Statistiques Financières Internationales". •11 Ç INFLAATION KEHITYS (12 kk) Kuluttajahintaindeksin prosentuaalinen muutos edeltävän vuoden vastaavaan kuukauteen verrattuna (t/l-12) tammi helmi maalis huhti touko kesä heinä elo syys loka marras joulu 1993 797. 9 594. 9 613. 6 708. 8 753. 5 707. 1 553. 2 477. 0 364. 5 319. 2 247. 0 188. 6 1994 176. 3 158. 1 119. 5 78. 5 68. 4 61. 9 60. 7 62. 8 59. 8 53. 1 48. 4 45. 1 1995 46. 4 47. 8 45. 1 44. 9 39. 3 37. 7 38. 5 36. 1 35. 7 36. 3 37. 2 35. 7 1996 32. 4 30. 4 31. 6 31. 4 28. 8 28. 1 24. 9 24. 3 22. 3 18. 6 15. 0 13. 1 Inflaatio (KHT. n muutos, %) 800. 0 700. 0 f 600. 0 500. 0 < 400. 0 • 300. 0 - 200. 0 -, 100. 0 0. 0 Maa Tou Tam-93 H e' Syy Mar Maa Tou " "' ^ Mar Maa Tou H C' SW Mar Maa Tou H C' SW Mar Tam-94 Tam-95 Tam-96 Inflaation kehitys (12 kk): Inflaatioaste (12 kk) ilmoittaa KHI. n prosentuaalisen muutoksen edeltävän vuoden vastaavaan kuukauteen verrattuna. Inflaatioaste perustuu kansallisiin KHLhin, eivätkä hakijamaiden indeksit ole keskenään täysin vertailukelpoisia. Ne eivät myöskään ole täysin vertailukelpoisia yhteisön YKHLen kanssa (indeksien laatimisessa käytetään erilaisia menetelmiä, käsitteitä ja menettelytapoja). -12 6 TEOLLISUUS BKT:n jakautuminen toimialoittain (NACE, käypiin hintoihin) osuus BKT:sta, % 1993 1994 1995 1996 - kaivostoiminta ja louhinta - teollisuus - sähkö-, kaasu-ja vesihuolto 24. 8 5. 6 23. 1 2. 7 25. 9 3 25. 2 3. 1 Teollisuustuotannon volyymi-indeksit toimialoittain (NACE) edeltävä vuosi " 100 - yhteensä - kaivostoiminta ja louhinta - teollisuus - sähkö-, kaasu-ja vesihuolto 73. 4 105. 3 103. 7 65. 3 70. 2 88. 4 100. 9 121. 9 101. 3 110. 8 -n** INFRASTRUKTUURI 1985 1990 1995 1996 km/l 000 km2 Rautateiden rataverkko 40. 8 39. 8 km Moottoriteiden pituus 318 421 394 404 asukkaita Asukkaiden lukumäärä henkilöautoa kohti 10. 7 7. 8 5. 4 -7 ts MAATALOUS Maa-ala maankäyttölajeittain - yhteensä - maatalousmaata - metsää - peltoa - pysyvää luonnonniittyä ja laidunta Maatalousmaa oikeudellisen aseman mukaan - valtion yrityksiä - osuuskuntia -muita 1992 1993 6530. 1 3524 3007. 9 459. 8 6530. 1 3519. 3 1972. 7 2979. 9 473. 6 1994 1 000 h;i 6530. 1 3513 1975. 5 2958. 3 495. 9 1995 1996 6530. 1 3506. 8 1990. 2 2946. 8 500. 5 6530. 1 3504 1978. 8 2567. 9 500. 5 osuus maatalousmaasta, % 31. 3 1310. 4 2177. 6 26. 6 935. 4 2551 25. 4 679 2802. 4 24. 5 547. 7 2931. 8 Osuus BKT:sta 1992 1993 1994 osuus UKI slit, % 1995 1996 - maa-, riista-, metsä- ja kalatalous (NACH:n pääluokat I II 7. 4 9. 4 11. 4 A+B) Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksit Tärkeimpien viljelykasvien pinta-alat - viljakasveja - joista: vehnää - perunaa - sokerijuurikasta - rehujuurikasta Tärkeimpien viljelykasvien sadot - viljakasveja -joista: vehnää - perunaa - sokerijuurikasta - rehujuurikasta Teuraaksi myydyt tai hankitut eläimet - sikoja - karjaa - siipikarjaa Karjankasvatuksen osuus (jakson lopussa) - karjaa -josta: lehmiä - lampaita J - sikoja edeltävä vuosi 100 92 82 1 000 ha 110 115 1084 351. 7 126 32 54 1134 283. 5 114 33 56 19. 4 29. 4 94. 9 190. 6 251. 8 1268. 4 375. 5 122 35 54 1194. 5 270 117 27 55 100 kg/ha 21. 1 23. 7 145. 4 246. 5 371. 4 17. 6 20. 4 94. 1 173. 5 239. 4 1026. 7 260. 6 125 24 65 18. 5 24. 5 128 283. 7 338. 8 1992 1993 1994 1995 1996 elopaino 1 000 t 30. 1 195. 4 13. 2 kpl/l 000 ha maatalousmaata 23. 5 116. 7 15. 8 32. 5 90. 2 20. 7 426 208 14 386 206 13 kpl/l 000 ha peltoalaa 319 175 10 45. 0 103. 9 20. 4 315 176 8 434. 6 499. 9 452. 2 400. 5 - 129- Lithuania 1995 Legend: A/ Country boundary A/ Region boundary COUNTRY NAME REGION NAME CTTYNAME Selected major settlements: (1 000 inhabitants) o 200- 250 • • • 250- 500 500- 1000 >1000 General information about the country: Age groups (in years): ^^^^^\ HI <15 15- 65 >65 Living standard (in 1993): ECU 585 (SDP par capita) Area: 65 300 km2 Administrative regions: 10 provinces Population: 3 712 500 Sourca: Lithuanian Dapartmantof 81*tSafca Cartograp1iyaitdgaoBraphkilnh)rTmlk>i)manaqarnaritQI8CO 25 76 km eurosta ISSN 1024-4492 KOM(97) 2007 lopullinen ASIAKIRJAT FI 11 01 06 Luettelonumero : CB-CO-97-375-FI-C ISBN 92-78-22878-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg