title: 371 R 0281 : Commission Regulation (EEC) No 281/71 of 9 February 1971 determining the composition of the list of waterways of a maritime character provided for in Article 3 (e) of Council Regulation (EEC) No 1108/70 of 4 June 1970(OJ No L 33, 10.2.1971, p. 11)(Series-1 71 (I) p. 57).,371 R 0281 : Komission asetus (ETY) N:o 281/71, annettu 9 päivänä helmikuuta 1971, 4 päivänä kesäkuuta 1970 annettu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 3 artiklan e alakohdassa tarkoitetun meriväylän luonteisten vesiväylien luettelon sisällöstä(EYVL N:o L 33, 10.2.1971, s. 11)(EP.07/NIDE 01, s. 115).,371 R 0281 : Kommissionens forordning nr. 281/71 af 9. februar 1971 vedrørende fastlæggelse af den i artikel 3, litra e) i Rådets forordning (EØF) nr. 1108/70 af 4. juni 1970 nævnte fortegnelse over sejlbare vandveje med maritim karakter(EFT nr. L 33 af 10.2.1971, s. 11)(SU 1. serie 71(I) s. 53).,371 R 0281 : Kommissionens förordning (EEG) nr 281/71 av den 9 februari 1971 om fastställande av den förteckning över vattenvägar för havsgående sjöfart som avses i artikel 3 e i rådets förordning (EEG) nr 1108/70 av den 4 juni 1970(EGT nr L 33, 10.2.1971, s. 11)(SU 7/Vol. 1, s. 115).,371 R 0281 : Reglamento (CEE) n̊ 281/71 de la Comisión de 9 de febrero de 1971 relativo a la determinación de la lista de las vías navegables de carácter marítimo contemplada en la letra e) del artículo 3 del Reglamento (CEE) n̊ 1108/70 del Consejo, de 4 de junio de 1970(DO n̊ L 33 de 10.2.1971, p. 11)(EE 07, v 1, p. 168).,371 R 0281 : Regolamento (CEE) n. 281/71 della Commissione del 9 febbraio 1971 che fissa l'elenco delle vie navigabili a carattere marittimo di cui all'articolo 3, lettera e), del regolamento (CEE) n. 1108/70 del Consiglio, del 4 giugno 1970(GU n. L 33 del 10.2.1971, pag. 11).,371 R 0281 : Regulamento (CEE) n̊ 281/71 da Comissão de 9 de Fevereiro de 1971 relativo à determinação da lista das vias navegáveis de carácter marítimo referida na alínea e) do artigo 3̊ do Regulamento (CEE) n̊ 1108/70 do Conselho de 4 de Junho de 1970(JO n̊ L 33 de 10.2.1971, p. 11)(EE 07 F 1, p. 168).,371 R 0281 : Règlement (CEE) n̊ 281/71 de la Commission du 9 février 1971 relatif à la détermination de la liste des voies navigables à caractère maritime visée à l'article 3 sous (e) du règlement (CEE) n̊ 1108/70 du Conseil du 4 juin 1970(JO n̊ L 33 du 10.2.1971, p. 11).,371 R 0281 : Verordening (EEG) nr. 281/71 van de Commissie van 9 februari 1971 tot vaststelling van de lijst van waterwegen van maritieme aard, bedoeld in artikel 3, sub e), van Verordening (EEG) nr. 1108/70 van de Raad van 4 juni 1970(PB nr. L 33 van 10.2.1971, blz. 11).,371 R 0281 : Verordnung (EWG) Nr. 281/71 der Kommission vom 9. Februar 1971 zur Festlegung des in Artikel 3 Buchstabe e) der Verordnung (EWG) Nr. 1108/70 des Rates vom 4. Juni 1970 genannten Verzeichnisses der Seeschiffahrtsstraßen(ABl. Nr. L 33 vom 10.2.1971, S. 11).,371 R 0281 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 281/71 της Επιτροπής της 9ης Φεβρουαρίου 1971 περί καθορισμού του πίνακος των πλωτών ποταμίων οδών θαλασσίου χαρακτήρος που αναφέρεται στο άρθρο 3 περίπτωση ε) του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1108/70 του Συμβουλίου της 4ης Ιουνίου 1970(ΕΕ αριθ. L 33 της 10.2.1971, σ. 11)(ΕΛ Τ7 01 σ. 170).

eurovoc_concepts:
consolidation of EU law
network of navigable waterways
ship canal


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2321/97 do Deputado Leonie van BLADEL ao Conselho. Segurança jurídica no que se refere à posse de um passaporte neerlandês

eurovoc_concepts:
Netherlands
Surinam
civil rights
foreign national
migrant
nationality
passport
young person

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 2208/97 by Hartmut NASSAUER to the Council. Protocols to European Union Conventions concerning the Court of Justice

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
EU Member State
Europol
Intergovernmental Convention (EU)
Protocol (EU)
computer systems
customs
financial interests of members

formats: html pdf print

text: 3. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 102/15 (98/C 102/22) KYSYMYS E-2114/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) (24. kesa¤kuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) N:o 258/97 › salliminen lajikeluetteloon siirta¤ma¤lla¤ Tarvitaanko jatkossa siirtogeenisille kasveille erillinen hyva¤ksymistapa ja lupa yleiseen lajikeluetteloon siirta¤misen lisa¤ksi? Vastaus (31. lokakuuta 1997) Asetus 258/97 ei koske kasveja sellaisenaan, ovatpa ne siirtogeenisia¤ tai eiva¤t, vaan ainoastaan elintarvikkeita ja elintarvikkeiden ainesosia kyseisen asetuksen 1 artiklassa eritellylla¤ tavalla. (98/C 102/23) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2118/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) (24. kesa¤kuuta 1997) Aihe: Uuselintarvikkeita koskeva asetus (EY) N:o 258/97 › lajikkeiden salliminen Jos kasvilla on jo lajikkeita koskeva lupa, niin onko sen jatkotuotteista tehta¤va¤ elintarvikkeita koskevan asetuksen (EY) N:o 258/97 (1) mukaisesti erillinen ilmoitus ja onko ne tarkistettava ja hyva¤ksytta¤va¤ erikseen? (1) EYVL L 43, 14. 2. 1997, s. 1. Vastaus (31. lokakuuta 1997) Asetuksessa 258/97 ei erityisesti oteta huomioon sita¤, onko kasvi jatkotuote vai ei. (98/C 102/24) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2208/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Hartmut Nassauer (PPE) (18. heina¤kuuta 1997) Aihe: Euroopan yhteiso¤jen tuomioistuinta koskevien Euroopan unionin yleissopimusten po¤yta¤kirjat Tarkasteltaessa jokaista kolmanteen pilariin liittyva¤a¤ Euroopan unionin yleissopimuksen po¤yta¤kirjaa, jossa ka¤sitella¤a¤n tuomioistuimen ennakkotapauksia, voiko neuvosto ilmoittaa pa¤iva¤ma¤a¤ra¤n, jolloin po¤yta¤kirja allekirjoitettiin, ja ajankohdan, jolloin se julkaistiin Euroopan yhteiso¤jen virallisessa lehdessa¤, luetella ne ja¤senvaltiot, jotka ovat ta¤ha¤n mennessa¤ antaneet ilmoituksen siita¤, etta¤ ne hyva¤ksyva¤t tuomioistuimen oikeudenka¤ytto¤vallan po¤yta¤kirjan asianomaisen artiklan mukaisesti, seka¤ ilmoittaa pa¤iva¤ma¤a¤ra¤n, jolloin ilmoitus tehtiin, samoin kuin sen pa¤iva¤ma¤a¤ra¤n, jolloin kyseinen ilmoitus julkaistiin virallisessa lehdessa¤?


title: Rapport til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts virksomhed (artikel 17 i Rådets forordning nr. 1360/90 af 7. maj 1990)

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
European Training Foundation
activity report
operation of the Institutions
vocational training

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 18. 07. 1997 KOM(97) 379 endelig udg. RAPPORT TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OM DET EUROPÆISKE ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTS VIRKSOMHED (ARTIKEL 17 I RÅDETS FORORDNING NR. 1360/90 AF 7. MAJ 1990) (forelagt af Kommissionen) 1. INDLEDNING 2. INSTITUTTETS BAGGRUND, MÅLSÆTNINGER OG ROLLE 2. 1 Politisk baggrund 2. 2 Målsætninger og opgaver 3. INSTITUTTETS ETABLERING, ORGANISATION OG OPERATIONER 3. 1 Etablering og infrastruktur 3. 2 Beslutningstagning og intern organisation 3. 3 Arbejdsmetoder og aktiviteter 3. 4 Finansielle ressourcer og udgifter 1 1 1 3 3 3 4 4 7 4. EVALUERING AF DET EUROPÆISKE ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTS 8 VIRKSOMHED 4. 1 Evalueringens kontekst og målsætninger 4. 2 Evaluatorens resultater, konklusioner og anbefalinger 4. 3 Opfølgning af evalueringen 5. DET EUROPÆISKE ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTS FREMTIDIGE VIRKE 5. 1 Afklaring af instituttets funktion 5. 2 Retningslinjer for instituttets funktion inden for rammerne af fællesskabsaktioner 6. KONKLUSION 8 8 10 11 11 12 14 K- RAPPORT TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OM DET EUROPÆISKE ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTS VIRKSOMHED (ARTIKEL 17 I RÅDETS FORORDNING NR. 1360/90 AF 7. MAJ 1990) 1. INDLEDNING Formålet med denne rapport er at give en oversigt over de i forbindelse med Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts virksomhed indhøstede erfaringer. Rapporten forelægges i henhold til artikel 17 i Rådets forordning om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut, hvori det pålægges Kommissionen at fastlægge en procedure for tilsyn med og evaluering af instituttets virksomhed og at forelægge en rapport om de første resultater af denne procedure. Nærværende rapport omhandler fire emner (kapitel 2-5): • • • • instituttets baggrund, målsætninger og rolle; instituttets etablering, organisation og aktiviteter; evaluering af instituttets hidtidige virksomhed; overvejelser over instituttets fremtidige virke. I overensstemmelse med artikel 17 i Rådets forordning er rapporten baseret på materiale indsamlet i forbindelse med tilsynet med instituttets aktiviteter og på resultaterne af en uafhængig evaluering. Kommissionens erfaringer fra samarbejdet med instituttet er også taget i betragtning. 2. INSTITUTTETS BAGGRUND, MÅLSÆTNINGER OG ROLLE 2. 1 Politisk baggrund Det Europæiske Råd anmodede på sit møde den 8. og 9. december 1989 i Strasbourg Kommissionen om at udarbejde et forslag om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut for Central- og Østeuropa. Rådet vedtog dette forslag den 7. maj 1990. Det Europæiske Råd tog dette initiativ med det formål at yde støtte til de fremspirende demokratier og omstillingen til markedsøkonomi i forbindelse med de iværksatte politiske, sociale og økonomiske reformer i Østeuropa. Fællesskabsprogrammet om økonomisk bistand til denne reformproces (Phare-programmet) blev vedtaget af Rådet den 18. december 19892 og omfattede i begyndelsen kun Ungarn og Polen, men blev efterfølgende udvidet til at omfatte andre lande i Central- og Østeuropa. Phare-programmet ydede støtte til 1 Rådets forordning (EØF) nr. 1360/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (EFT nr. L 131 af 23. maj 1990, s. 1), senere ændret ved Rådets forordning nr. 2063/94 af 27. juli 1994 (EFT nr. L 216 af 20. august 1994, s. 9). Disse retsakter er i det følgende benævnt "Rådets forordning". 2 Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89 af 18. december 1989 (EFT nr. L 375 af 23. december 1989, s. 11). 1 bl. a. erhvervsuddannelse, som ansås for at være en vigtig faktor for omstruktureringen af partnerlandenes økonomier på længere sigt. 24-landegruppen (G 24), der anså det for vigtigt med en koordinering af den økonomiske bistand til modtagerlandene, anmodede Kommissionen om at varetage denne koordineringsopgave. Instituttet ansås for velegnet til at koordinere den udenlandske bistand på erhvervsuddannelsesområdet. Beslutningen om at oprette et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut var baseret på følgende overvejelser: • • Problemerne med erhvervsmæssig uddannelse af arbejdskraften i Central- og Østeuropa, og navnlig rekonstruktionen af erhvervsuddannelsessystemerne som helhed, var så komplekse, at det ansås for nødvendigt at oprette et særorgan, som udelukkende beskæftigede sig med denne opgave. De erfaringer, der var indhøstet på erhvervsuddannelsesområdet på fællesskabsplan, i medlemsstaterne og i tredjelande, såvel i den private som den offentlige sektor, kunne mest effektivt stilles til rådighed for de lande, der var i gang med en omstillingsproces, hvis de kanaliseredes via en velegnet institutionel ramme. Selv om instituttet skulle fungere uafhængigt og fleksibelt for at kunne samarbejde med nationale og internationale instanser og virksomheder, forventedes det at bevare nære organiske forbindelser med Kommissionen og respektere Fællesskabets og dets institutioners overordnede politiske ansvar. Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut blev oprettet ved Rådets forordning i maj 1990, men forordningen trådte først i kraft i oktober 1993, da Det Europæiske Råd på sit møde i Bruxelles besluttede, at instituttet skulle have hjemsted i Torino. Den forsinkede ikrafttrædelse betød, at instituttet måtte tilpasse sig en situation, der var forskellig fra den konjunktur, hvori det var blevet konciperet. Der var nu iværksat omfattende EF-bistandsprogrammer, Phare- og Tacis-programmerne, der havde til formål at yde støtte til løsning af modtagerlandenes prioriterede opgaver på området udvikling af menneskelige ressourcer. Disse aktioner og prioriteter var ikke nødvendigvis sammenfaldende med de målsætninger, der var fastsat i Rådets forordning om oprettelse af instituttet (som ikke var blevet udmøntet i praksis i mangel af en beslutning om instituttets hjemsted). Derfor blev instituttet i stedet inddraget i forvaltningen af de iværksatte bistandsprogrammer, idet det i dets vedtægter tilføjedes, at en af dets opgaver består i at iværksætte programmer på erhvervsuddannelsesområdet, som er vedtaget af Kommissionen. 3 Instituttets arbejdsområde udvidedes til at omfatte de uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen og Mongoliet ved Rådets forordning nr. 2063/94 af 27. juli (EFT nr. L 216 af 20. august 1994, s. 9) ifølge henstilling fra Det Europæiske Råd i Bruxelles i oktober 1993. Kommissionen har foreslået, at instituttets geografiske arbejdsområde udvides til at omfatte MED A-programmernes deltagerlande (Kommissionens forslag af 28. april 1997, (KOM(97)177). 4 Afgørelse truffet ved fælles aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer den 29. oktober 1993 (EFT nr. C 323 af 30. november 1993, s. 1). 5 Artikel 3, litra c, tredje led, i Rådets forordning, tilføjet ved forordning nr. 2063/94 af 27. juli 1994 (EFT nr. L 216 af 20. august 1994, s. 9). 2. 2 Målsætninger og opgaver Som fastsat i Rådets forordning (artikel 1 og 2), har instituttet til formål at yde et bidrag til udviklingen af erhvervsuddannelsessystemerne i partnerlandene i Central- og Østeuropa og i Mongoliet. Instituttets virkefelt omfatter erhvervsmæssig grunduddannelse og efter- og videreuddannelse samt omskoling af unge og voksne, herunder navnlig lederuddannelse. Med henblik på at opfylde målsætningerne skal instituttet varetage fire hovedopgaver, som udgør dets primære aktivitetsområder (artikel 3 i Rådets forordning): • • • bistå modtagerlandene ved fastlæggelsen af erhvervsuddannelsesbehov og forsyne Fællesskabet, medlemsstaterne og tredjelande med rådgivning og information om igangværende foranstaltninger og fremtidige behov på erhvervsuddannelsesområdet (policy-rådgivning); bistå Kommissionen ved iværksættelsen af uddannelsesprogrammerne som led i fællesskabsbistanden til tilsynet med og evalueringen af modtagerlandene erhvervsuddannelsesbistanden til disse lande; (Phare- og Tacis-programmerne) og ved fremme internationalt samarbejde, navnlig gennem fælles projekter, herunder pilotprojekter. Instituttets bidrag, som også kan omfatte samfinansiering af udarbejdelsen af projekter, tager bl. a. sigte på at fremme gennemførelse af multinationale projekter finansieret ved bidrag fra et eller flere lande. Mere generelt skulle instituttet fungere som et clearingkontor, hvorigennem alle tilbud om bistand kunne kanaliseres; • formidle information og tilskynde til udveksling af erfaringer på erhvervsuddannelsesområdet, bl. a. gennem publikationer og møder. 3. INSTITUTTETS ETABLERING, ORGANISATION OG OPERATIONER 3. 1 Etablering og infrastruktur I henhold til Det Europæiske Råds afgørelse påbegyndte instituttet efter et halvt års forberedelsesperiode sit virke i Torino i januar 1995 med aktiv støtte fra Kommissionen. Der er indgået et 30-års-lejemål med de italienske myndigheder. Et omfattende indretningsarbejde finansieres via fællesskabstilskuddet til instituttet (5 mio ECU ). Hertil kommer en samlet investering på 3,3 mio ECU til kontorudstyr og almindelige driftsudgifter i perioden 1994-1996. Fra og med 1997 vil de løbende investeringer og udgifter være på omkring 1,7 mio ECU årligt. I dag råder instituttet bl. a. over moderne databehandlingsfaciliteter, som gør det muligt at drive en moderne højt ydende internet-site og dermed få kontakt til et stort publikum over hele verden. En aftale med den italienske regering om de retlige forhold i forbindelse med etableringen i Italien og personalets retsstilling blev undertegnet den 19. december 1994 og ratificeret af det italienske Parlament i april 1997. cl 994:2 mio ECU; 1995: 1 mio ECU; 1996: 1 mio ECU; 1997: 1 mio ECU. 3 Ansættelsen af medarbejdere påbegyndtes i midten af 1994, idet bestyrelsen den 20. maj 1994 udnævnte en direktør. På indeværende tidspunkt har instituttet i alt 150 ansatte (130 midlertidigt ansatte, 16 hjælpeansatte, 4 eksperter udlånt fra nationale administrationer) Kontrakternes løbetid er på 3-5 år og kan fornys. Da først afgørelsen om instituttets hjemsted var truffet, blev dets etablering på stedet gennemført i løbet af relativ kort tid. 3. 2 Beslutningstagning og intern organisation Instituttets øverste beslutningsorgan er en bestyrelse bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og to repræsentanter for Kommissionen, hvoraf den ene varetager formandskabet. Bestyrelsen holder møde to gange om året, og i perioden 1994-97 løste den følgende opgaver: udnævnelse af direktøren og Gruppen af Rådgivere vedtagelse af regler for lokalt ansatte og for et personaleudvalg fastlæggelse af de finansielle bestemmelser for instituttet vedtagelse af instituttets årlige arbejdsprogrammer vedtagelse af de årlige budgetter decharge til direktøren for gennemførelsen af budgettet for 1994 og 1995 godkendelse af udkast til årsberetninger. Direktøren spiller en central rolle i organisationen. Han har ansvaret for forberedelsen og tilrettelæggelsen af arbejdet i bestyrelsen og navnlig for udarbejdelsen af udkastet til instituttets årlige arbejdsprogram, gennemførelsen af instituttets budget og alle personaleanliggender. Han repræsenterer instituttet i retsforhold og varetager kontakten til Kommissionen og myndighederne i medlemsstaterne og partnerlandene. Instituttet har tre afdelinger, der beskæftiger sig med henholdsvis erhvervsuddannelsesprogrammer, undersøgelse og udvikling og teknisk bistand til Tempus-programmet. Desuden er der et direktorat, som består af en direktør og to vicedirektører. Lederuddannelse foregår via en horisontal matrixorganisation med anvendelse af personale fra afdelingerne. Desuden omfatter instituttet fire tjenesteafdelinger: finansielle og juridiske anliggender, personale og administration, information og publikationer samt afdelingen for informatiksystemer. En organisationsplan findes i bilag 2. Kontrollen med instituttets udgifter under dets eget budget varetages af Kommissionens finansinspektør. Af hensyn til den administrative effektivitet blev denne opgave for nyligt uddelegeret til Kommissionens finanskontrolafdeling i Ispra. Kontrollen med udgifterne til de af instituttet forvaltede Phare- og Tacis- programmer varetages ligeledes af Kommissionens finansinspektør. 3. 3 Arbejdsmetoder og aktiviteter Instituttets aktiviteter har udviklet sig betydeligt i de tre år, der er gået siden midten af 1994. Vægten blev i begyndelsen (1994) lagt på udviklingen af et strukturelt koncept, navnlig et koncept for et observationsorgan. Efter at instituttet var etableret i Torino, lagdes hovedvægten fra og med 1995 på programstyringsfunktioner, idet instituttet fik til opgave at bistå Kommissionen ved forvaltningen af Tempus-programmet. Kommissionen ydede aktiv støtte til udviklingen af redskaber og metoder, især hvor disse havde umiddelbar relevans for fællesskabsaktioner (observationsorgan, forvaltning af fællesskabsprogrammer). 7 Instituttets etableringsplan er vedføjet som bilag 1. Instituttets redskaber - observationsorganet og Gruppen af Rådgivere andre, kompetente myndigheder og i partnerlandene, Formålet med observationsorganet, et koncept foreslået og støttet af Kommissionen, er at indsamle og information og at undersøge udviklingstendenser, behov og prioriteter på analysere up-to-date erhvervsuddannelsesområdet i partnerlandene. Sådanne oplysninger og undersøgelser er principielt stilet til at partnerlandenes til erhvervsuddannelsesreformer dets medlemsstater. Observationsfunktionen varetages gennem et net af "nationale observationsorganer" i partnerlandene (kontrahenter, som er tilknyttet en eksisterende institution eller myndighed). I 1996 var der oprettet nationale observationsorganer i 11 støtteberettigede lande under Phare-programmet og i 8 lande under Tacis- programmet i samarbejde med de nationale myndigheder i de pågældende lande. Instituttet stod for den nødvendige personaleuddannelse, tilrettelagde netværksaktiviteter og fastlagde strukturerede rapporterings-, støtte- og række undersøgelsesrapporter om erhvervsuddannelsessystemet i de 11 Phare-lande. I selve instituttet oprettedes et særligt observationsorgan, som bl. a. har foretaget en gennemførlighedsanalyse vedrørende oprettelse af en database (1996). Observationsorganet er i dag funktionsdygtigt på en lang række områder. til navnlig Fællesskabet I 1996 udarbejdedes ønsker og tilsynssystemer. første støtte yde der en i henhold til Rådets forordning over en gruppe af rådgivere, som består af Instituttet råder erhvervsuddannelsessagkyndige for arbejdsmarkedets parter og relevante internationale organisationer. Hermed råder instituttet over en betydelig fond af erfaringer og viden om uddannelsesanliggender i alle de berørte lande. Gruppen af Rådgivere holder møde en gang om året, både i form af et plenarmøde og møder i undergrupper, og den bistår instituttet med rådgivning om erhvervsuddannelsesanliggender og forslag til prioriterede arbejdsområder. fra medlemsstaterne og partnerlandene, herunder repræsentanter Instituttets aktiviteter må stort set siges at være i overensstemmelse med de i Rådets forordning fastsatte hovedopgaver (jf. 2. 2 i nærværende rapport). I det følgende beskrives de hidtidige resultater af instituttets virke: Fastlæggelse af erhvervsuddannelsesbehov og levering af information og rådgivning (policy-rådgivning) til Fællesskabet, medlemsstaterne og partnerlandene Efter at have udviklet sit observationsnet har instituttet anvendt sin analysekapacitet til at forsyne først og fremmest Kommissionen med information og rådgivning: På Kommissionens anmodning har instituttet udarbejdet en række analyser og strategipapirer, bl. a. til brug ved vurderingen af erhvervsuddannelsessystemerne i partnerlandene i Central- og Østeuropa inden for rammerne af førtiltrædelsesstrategien (1996) og til Tacis-programmets vejledende programmer for 1996-99 og aktionsprogrammer for 1996-97. Endvidere har instituttet på Kommissionens anmodning udarbejdet en række forslag til projekter på områder af central interesse. I modsætning til det omfattende input fra Kommissionen har medlemsstaterne ikke i videre omfang gjort brug af i forbindelse med programmering og udformning af deres bilaterale bistandsprogrammer. Dette er et område, der skal udvikles yderligere. instituttets ekspertise af menneskelige Instituttet har derimod leveret en række serviceydelser til partnerlandenes myndigheder i form af policy- rådgivning, iværksættelse af netværksaktiviteter i og mellem partnerlandene og foranstaltninger på området gennemført målrettede udvikling personaleudviklingsprogrammer i partnerlandene med det formål at forbedre policy-udviklingskompetencen og kompetencen generelt hos nøgleaktører fra den offentlige og den private sektor og arbejdsmarkedets parter. Regionale "partnerkonferencer" har været forum for netværksaktiviteter og policy-rådgivning. Instituttet har desuden arrangeret rundborde, workshops og seminarer med henblik på udbredelse af erfaringer med god ressourcer. Der siden 1995 er praksis og policy-rådgivning og har desuden rådgivet i forbindelse med udarbejdelse af forslag til ny lovgivning på erhvervsuddannelsesområdet. Siden 1995 har instituttet regelmæssigt arrangeret møder for de lokale programstyringsenheder i alle Phare-landene med det formål at tilskynde til samarbejde på erhvervsuddannelsesområdet. Varetagelse af programforvaltningsopgaver for Kommissionen Levering af tjenesteydelser til Kommissionen i form af programforvaltning, teknisk bistand og overvågning af projekter/programmer har været instituttets hovedaktivitet i dets første tre år. Instituttet har bistået Kommissionen ved forvaltning og overvågning af projekter/programmer på tre områder: • • • Instituttet overtog forvaltningen af en række bistandsprojekter på erhvervsuddannelsesområdet under Phare- og Tacis-programmet, hvoraf nogle dækkede et enkelt land, og andre var flerlandeprogrammer. Driftsbudgettet var på 81,5 mio ECU. Instituttet leverede disse administrative serviceydelser på grundlag af skriftlige aftaler med Kommissionen, hvori instituttets kommissorium og bestemmelser vedrørende forvaltningen af bevillingerne til det pågældende program/projekt var fastsat. Instituttet og Kommissionen indgik i marts 1997 en rammeaftale om standardisering af mekanismerne for overførsel af projektforvaltning instituttet og fastlæggelse af rollefordelingen mellem Kommissionen og instituttet med hensyn til Phare/Tacis-programmeringsforløbene. I henhold til denne aftale varetager instituttet autonomt forvaltningen af fællesskabsprojekter, - der gøres til genstand for efterfølgende kontrol - men Kommissionen er ansvarlig for projektprogrammering og -udformning. til Efter etableringen i Torino fik instituttet pålagt den opgave at yde Kommissionen faglig bistand til gennemførelsen af Tempus-programmet, ligeledes på grundlag af årlige aftaler. I den forbindelse har instituttet forestået en række løbende administrative aktiviteter efter Kommissionens retningslinjer, herunder forberedelse af projektudvælgelsesprocessen, forvaltning af tilskudskontrakter og udbetaling af tilskud, projektovervågning, udbredelse af resultater, udarbejdelse og publicering af dokumenter og almindelig administrativ bistand. FællesskabsbeviWingerne hertil beløb sig til 321 mio ECU. I 1996-97 inddrog Kommissionen instituttet i gennemførelsen af nogle foranstaltninger, der skulle forberede de associerede central- og østeuropæiske lande på deltagelsen i Fællesskabets Leonardo da Vinci-program. Fremme af internationalt samarbejde og kanalisering af international bistand (clearingkontor) Der er iværksat lovende initiativer på dette område, som åbner mulighed for videreudvikling og udvidelse af aktiviteterne: På initiativ af den russiske undervisningsminister og arbejdsminister blev der udformet et fælles pilotprojekt til fremme af erhvervsuddannelsesreformer i fire sektorer (elektronik/telekommunikation, turisme, transport og træindustri) i det nordvestlige Rusland på basis af samarbejde mellem institutter i EU og Rusland. Projektet startede i april 1996 og modtager aktiv bistand fra Østrig, Finland, Tyskland, Nederlandene og Flandern. Instituttet har en koordinerende rolle. Medlemsstaterne forventes at bidrage med i alt 1,5 mio ECU i 1996-97; instituttets samfinansiering har indtil dato beløbet sig til 0,175 mio ECU. international instituttet begyndt at deltage På et mere generelt plan er erhvervsuddannelsesbistand, bl. a. med tilrettelæggelsen af en første "donor-workshop" i juni 1996, hvori deltog repræsentanter for nationale ministerier, nationale og internationale bidragydere og sagkyndige fra i koordineringen af En detaljeret liste findes i bilag 4. partnerlandene. Lignende workshops afholdtes i Albanien og Bosnien-Herzegovina (januar og april 1997). Endvidere har instituttet udarbejdet en studie vedrørende strategier for internationalt samarbejde (1997). Instituttets fremtidige aktioner på dette område vil være baseret på denne studie. Formidling af information og udveksling af erfaringer Udover tilrettelæggelse af internationale møder, såsom "donor-workshops", og opfølgning af planlagte foranstaltninger er instituttet gået i gang med at udarbejde to erhvervsuddannelsesglossarer og en liste over ofte forekommende nøgletermer for dermed at tilskynde til en fælles arbejdsterminologi i partner landene. Instituttet anvender desuden nettet omkring Gruppen af Rådgivere og andre net som et instrument til at fremme udvekslingen af information og erfaringer. Indsamlingen af information og materiale som led i førtiltrædelsesstrategien foregår i samarbejde med CEDEFOP. De to institutioner er i færd med at udarbejde en detaljeret hensigtserklæring, hvori der fastsættes konkrete samarbejdsforanstaltninger. 3. 4 Finansielle ressourcer og udgifter Da instituttet er et "andengenerationsagentur", kunne dets finansielle ressourcer i princippet bestå af bidrag fra interesserede parter (artikel 9 i Rådets forordning). I realiteten forholder det sig imidlertid sådan, at instituttet hidtil udelukkende er blevet finansieret af Fællesskabet. Fællesskabsfinansieringen ydes i form af en årlig bevilling over det almindelige budget (budgetkonto B7- 501), og beløbet fastsættes under hensyn til de samlede finansielle retningslinjer for økonomisk bistand til partnerlandene (artikel 10 i Rådets forordning). Dette bidrag udgør instituttets eget budget, som gennemføres af instituttets direktør. Fællesskabsbevillingen dækker udgifter til personale, infrastruktur, løbende udgifter og faste udgifter hidrørende fra gennemførelsen af instituttets vedtægtsmæssige opgaver (jf. 1. 1 i nærværende rapport) samt driftsudgifter i forbindelse med dets særopgaver. Fællesskabsbevillingen er anvendt således : Budgetår EU-bidrag Forplig-telsesbe- villinger fremførte bevil det linger efterføl-gende år til ikke-udnyttede bevillin-ger 1994 1995 1996 1997 5. 000. 000 3. 159. 569 11. 000. 000 10. 079. 446 16. 500. 000 14. 507. 757 319. 000 142. 370 665. 000 1. 521. 431 778. 184 1. 327. 243 15. 400. 000 Foruden bidraget til instituttets budget indgik Kommissionen en kontrakt med instituttet om et supplerende bidrag til gennemførelsen af nogle af instituttets vedtægtsmæssige nøgleopgaver i en begrænset opstartsfase. Formålet hermed var at fremskynde oprettelsen af det nationale net af observationsorganer, som kan være til 9 En mere detaljeret oversigt over indkomster og udgifter findes i bilag 3. 10 De overskydende budgetbevillinger i 1994 skyldes, at der gik et godt stykke tid mellem instituttets formelle oprettelse og ansættelsen af personale og investeringen i infrastruktur. Gennemførelsen af budgettet i 1995 og 1996 vanskeliggjordes af Europa-Parlamentets sene frigivelse af bevillinger opført under reserven. 7 nytte for andre fællesskabsaktioner (udgifter finansieret over instituttets budget indtil dato: 0. 95 MECU; Kommissionens samfinansiering: 2. 57 MECU). Direkte udgifter i tilknytning til fællesskabsprogrammer, der administreres af instituttet, blev finansieret over de respektive programbudgetter, idet personalelønninger og faste omkostninger finansieredes over den årlige bevilling. De direkte udgifter i tilknytning til forvaltningen af Tempus-programmet finansieredes over de respektive budgetkonti på Fællesskabets almindelige budget for 1997 (1,55 mio ECU). 4. EVALUERING VIRKSOMHED AF DET EUROPÆISKE ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTS 4. 1 Evalueringens kontekst og målsætninger Der er blevet gennemført en ekstern evaluering som i den fortløbende overvågnings- og evalueringsprocedure, der foretages af instituttet og Kommissionen i fællesskab i overensstemmelse med artikel 17 i Rådets oprettelsesforordning. Overvågnings- og evalueringsprocessen har til formål at give instituttet feed-back med hensyn til effektiviteten af dets procedurer og aktiviteter og at skabe tillid til instituttet. led Nærværende evaluering blev gennemført af en ekstern, uafhængig kontrahent i perioden februar-april 1997. Evalueringen omfattede perioden fra midten af 1994 til begyndelsen af 1997. Kommissoriet omfattede: opnåede resultater sammenholdt med de i Rådets grundforordning udstukne målsætninger; organisatoriske og operationelle foranstaltninger. 4. 2 Evaluatorens resultater, konklusioner og anbefalinger1 ' I dette afsnit gives et resumé af de resultater, konklusioner og anbefalinger i evalueringsrapporten, som efter Kommissionens mening fortjener særlig opmærksomhed: Resultater og konklusioner • Det bemærkes, at instituttet for tiden fokuserer på gennemførelsen af erhvervsuddannelsesprogrammer for Kommissionen i overensstemmelse med ændringen af Rådets oprettelsesforordning i 1994. Dette vidner efter de evalueringssagkyndiges mening om en ændring af instituttets funktion i forhold til den funktion, det var tiltænkt, da det oprettedes i 1990: et skift fra funktionen som internationalt clearingkontor til en funktion som gennemførelsesorgan for Kommissionen. Dette har ifølge de evalueringssagkyndige bevirket, at instituttets strategi inden for dets "eget" arbejdsområde først for nylig er begyndt at tage form. Efter Kommissionens mening skyldes dette skift for en stor del instituttets forsinkede opstart (jf. afsnit 2. 1). • Det bemærkes i evalueringen, at instituttet skaber en form for "merværdi" i forvaltningen af Phare- og Tacis-projekter, fordi det har en bedre bemanding (sammenlignet med Kommissionens tjenestegrene) og 11 Yderligere oplysninger om metode, evalueringsaktiviteter og resultater findes i den fuldstændige evalueringsrapport, som kan erhverves efter anmodning. Evaluatorens resultater, konklusioner og anbefalinger repræsenterer ikke nødvendigvis Kommissionens synspunkter. • • • • på grund af dets faglige ekspertise, der er til stor nytte i forbindelse med bedømmelsen af modtagerlandene. Ingen af de besøgte modtagerlande anfægtede instituttets ekspertise. De phare- og Tac is-projekter, der forvaltes af instituttets, vurderes at yde en effektiv bistand til gennemførelsen af erhvervsuddannelsesreformer. Instituttets deltagelse har medført en markant forbedring af effektiviteten af projekter, som i mange tilfælde var påbegyndt, før instituttet overtog forvaltningen af dem. Det påpeges i evalueringsrapporten, at rammeaftalen med Kommissionen (jf. afsnit 3. 3) er et instrument, som præciserer instituttets rolle i Phare- og Tacis-programmeringsforløbene, men at Kommissionen fortsat har ansvaret for beslutninger om overførsel af projekter, programmering og ex-post kontrol med projektforvaltningen. Evaluatorerne mener, at aftalen vil åbne mulighed for at øge effektiviteten af instituttets virksomhed, men de finder det kritisabelt, at instituttet kun i så ringe grad er inddraget i programmeringen og udformningen af Phare- og Tacis-projekter. Om de nationale observationsorganer hedder det, at de udgør et "enestående netværk for indsamling, analyse og udbredelse af (relevante) data". Dette netværk vil, når det er fuldt funktionsdygtigt, kunne give et væsentligt bidrag til bedømmelsen af behov og strategier og udgøre en værdifuld informationskilde for instituttet i forbindelse med dets udarbejdelse af studier og andet materiale til brug for instituttet, Kommissionen og et bredere publikum. Evalueringsrapporten understreger, at det er vigtigt at fastlægge en langsigtet strategi for udviklingen af nettet af observationsorganer og navnlig at undgå at overbelaste det med for mange funktioner, og endvidere understreges vigtigheden af at yde fortløbende bistand til netværket, ikke mindst økonomisk bistand. Policy-rådgivning og erhvervsuddannelsesaktiviteter finansieret over instituttets eget budget har udmøntet sig i en række konkrete tiltag. Såvel de temaorienterede workshops og seminarer som personaleudviklingstiltag anses for at være relevante for varetagelsen af instituttets hovedopgave bestående i at yde rådgivning i erhvervsuddannelsesanliggender, idet personaleudviklingstiltag anses for at være det bedste instrument for en sådan rådgivning. Også Gruppen af Rådgivere har efter evaluatorernes mening på trods af gruppens størrelse haft en relevant indvirkning på udviklingen af erhvervsuddannelsesstrategier. Et signifikant resultat er udformningen og iværksættelsen af et pilotprojekt i det nordvestlige Rusland med bistand fra fem bilaterale donorer. Instituttets organisatoriske struktur anses for at være velegnet til dets nuværende rolle (dvs. primært forvaltning af Phare- og Tac is-programmer), men det anføres, at den eventuelt skal tilpasses, hvis instituttet i højere grad skal fungere som clearingkontor og rådgivningscenter. Personalets kvalifikationsniveau, som i det store og hele menes at svare til den nuværende opgaveprofil, kan højnes ved at ansætte flere erhvervsuddannelsessagkyndige i den afdeling, der beskæftiger sig med erhvervsuddannelsesprogrammer. Instituttet anses for at have et godt grundlag for at udvikle institutionel ekspertise, dvs. at udvikle effektiv sagkundskab på et givet område. Den generelle konklusion er, at instituttet i løbet af to år har opnået yderst positive resultater. Evalueringsrapporten peger dog også på visse aspekter, der bør forbedres, hvilket er i god overensstemmelse med Kommissionens opfattelse af situationen: • Hvad instituttets management angår, er der behov for visse tilpasninger som f. eks. (1) oprettelse af et internt ledelsesinformationssystem med henblik på supervising af gennemførelsen af programmer og til bestyrelsen og Kommissionens relevante projekter og formidling af sådanne oplysninger tjenestegrene; (2) en mere tværgående kommunikation i instituttet baseret på allerede iværksatte foranstaltninger samt udvikling af yderligere kompetence med henblik på opbygning af institutionel ekspertise; (3) fastlæggelse af en ramme for kvantitative, aktivitetsrelaterede udgiftsanalyser, som kan skabe gennemsigtighed nødvendighed. i instituttets udgifter. Sidstnævnte anses for at være en presserende Det påpeges, at det er nødvendigt at forbedre instituttets finansielle procedurer, ligesom organiseringen af dets finansieringstjenester skal forbedres. Instituttet opfordres til at videreføre den igangværende omorganisering af dets finansieringstjenester med henblik på en mere ensartet og gennemsigtig finansforvaltning og til at harmonisere sine udbudsprocedurer med dem, der anvendes i forbindelse med Phare- og Tacis-bevillinger. Denne vurdering er i overensstemmelse med Kommissionens opfattelse. Kommissionens finansinspektør anbefaler, at der indføres en ensartet finansforvaltning, som dækker samtlige instituttets aktiviteter og til finansforvaltning, regnskabsføring og sikring en sammenhængende approach med hensyn rapportering. Kommissionen finder det positivt, at der, som det anføres i evalueringsrapporten, er truffet foranstaltninger til at forbedre de ansvarliges kompetence på området og bistå dem ved gennemførelse af udbudsproceduren og tildelingen af kontrakter. Anbefalinger Evalueringsrapporten indeholder en række anbefalinger, som skal gennemgås grundigt af de kompetente instanser. På policy-planet foreslås det at overveje at flytte vægten fra den nuværende "kvantumsstrategi" (bestående i at påtage sig ansvaret for så mange projekter som muligt) til en fokusstrategi. Det anbefales, at instituttet koncentrerer sig mere om sine oprindelige opgaver, nemlig at fungere som internationalt clearingkontor og center for ekspertise på erhvervsuddannelsesområdet og med henblik herpå at udvikle observationsfunktionen, personaleudviklings- og policy-rådgivningsaktiviteterne, m. m. Det anbefales, at opgaven med at forvalte projekter for Kommissionen videreføres, men at instituttet indgår et tættere samarbejde med Kommissionen for at sikre, at de projekter, det overtager, er i overensstemmelse med instituttets vedtægtsmæssige målsætninger. 4. 3 Opfølgning af evalueringen Det er vigtigt, at evalueringsrapportens konklusioner og anbefalinger analyseres og følges op på de områder, hvor det er nødvendigt. Evalueringsrapporten er primært stilet til instituttet, og derfor er det først og fremmest op til instituttet og navnlig dets direktør at følge evalueringen op. En række anbefalinger drejer sig om forbedring af instituttets ledelse, af dets finansielle procedurer og dets forbindelser til forskellige "klienter". En mere generel diskussion om instituttets fremtidige rolle og strategi vil på grundlag af evalueringens anbefalinger kunne føre til en klarere definition af instituttets prioriteter. Alle policy-anliggender vil blive drøftet i de kompetente organer og navnlig i bestyrelsen, som snarest vil tage disse spørgsmål op til behandling i forbindelse med overvejelserne over instituttets arbejdsprogram for 1998-2000. Instituttets bestyrelse har tilkendegivet, at den er indstillet på at bidrage til at udlede de politiske konklusioner af evalueringen og at drage omsorg for, at de nødvendige administrative tilpasninger gennemføres. 10 5. DET EUROPÆISKE ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTS FREMTIDIGE VIRKE I dette kapitel redegøres der for Kommissionens forslag vedrørende instituttets fremtidige strategi. Forslagene skal ses som et bidrag til en bredere debat, og bidrag til en sådan debat vil blive hilst velkommen. To emner vil blive behandlet: dels spørgsmålet om en mere præcis definition af instituttets arbejdsområde som anbefalet i evalueringsrapporten og dels retningslinjerne for instituttets fremtidige virke inden for rammerne af fællesskabsprogrammer og -politikker. 5. 1 Afklaring af instituttets funktion Kommissionen noterer sig evalueringens anbefaling, at instituttet "i højere grad fokuserer på sin oprindelige funktion" som et internationalt clearingkontor for erhvervsuddannelsesinitiativer og som ekspertforum, der yder bistand til erhvervsuddannelsesreformer gennem målrettet rådgivning. Instituttet skal også fremover bistå Kommissionen ved gennemførelsen af fællesskabsprojekter (Phare- og Tacis-programmerne), men det må ikke ske på bekostning af instituttets nøgleopgaver. For at styrke instituttets oprindelige funktion anbefaler Kommissionen, at instituttet: • • • • sikrer sin analytiske kapacitet. Dette kræver øremærkning af de nødvendige midler på instituttets budget til videreudvikling af nettet af observationsorganer; udbygger sin interne ekspertise og arbejdet med at identificere de bedste fremgangsmåder på centrale erhvervsuddannelsesområder under fuld udnyttelse af CEDEFOP's ekspertise; videreudvikler herunder personaleudviklingsprogrammer, bidrag til udarbejdelse af lovgivning på erhvervsuddannelsesområdet, målrettede studier, workshops, konferencer m. m. ; policy-rådgivnings-aktiviteterne partnerlandene, over for styrker sin kapacitet som clearingkontor, der forsyner nationale og internationale organer med behovsanalyser og kanaliserer bistandsinitiativer. Dette skal ske i tæt samarbejde med partnerlandene. Under henvisning til instituttets oprindelige opgaver som fastsat i Rådets forordning (jf. 2. 2) forekommer det, at der bør lægges større vægt på følgende: Formidling af information og udveksling af ekspertise Eftersom reformprocesssen på erhvervsuddannelsesområdet i partnerlandene i vid udstrækning er betinget af tilgængeligheden af ekspertise og knowhow, må formidlingen af information og udvekslingen af erfaringer styrkes. Kommissionen opfordrer instituttet til at fortsætte bestræbelserne på at udvikle en struktureret informationsstrøm fra Den Europæiske Union til partnerlandene (og også partnerlandene imellem) via oprettelse af netværk mellem kompetente organer og målrettede informationsaktiviteter (publikationer, seminarer, Internet osv. ), og at bistå partnerlandene med at udnytte erfaringerne med de bedste fremgangsmåder i Unionen og omlægge deres strategier i retning af moderne europæiske standarder på erhvervsuddannelsesområdet. Når instituttet bistår med knowhow til omstruktureringen af erhvervsuddannelsessystemer, bør det tage hensyn til: • Fællesskabets erhvervsuddannelsespolitik, som er iværksat i henhold til artikel 127 i traktaten, og de erfaringer Fællesskabet har gjort i forbindelse med dets forskellige erhvervsuddannelsesprogrammer. De 11 handlingsforslag, der er fremsat inden for denne ramme, f. eks. vedrørende gensidig anerkendelse af kvalifikationer, gennemsigtighed i fastsættelsen af standarder, grænseoverskridende mobilitet og anvendelse af de nye teknologier på uddannelsesområdet, er også relevante for visse partnerlande, som har brug for at forbedre konkurrenceevnen og bekæmpe arbejdsløshed og social udstødelse. Det tætte samarbejde med CEDEFOP på dette område må selvsagt videreføres; • medlemsstaternes erhvervsuddannelsespolitikker og de nationale erfaringer, navnlig den ekspertise, der findes i regionale/nationale, offentlige/private organer i medlemsstaterne, og som repræsenterer en omfattende og righoldig informationskilde. Styrkelse af samarbejdet med medlemsstaterne I overensstemmelse med instituttets mandat til at yde rådgivning til Fællesskabets medlemsstater og forsyne dem med information om erhvervsuddannelsesbistand til partnerlandene og at varetage funktionen som clearingkontor for internationalt samarbejde (artikel 3, litra b, i Rådets forordning) foreslås det, at instituttet udbygger sit samarbejde med medlemsstaterne ved at: • gøre data og analyser hidrørende fra instituttets net af observationsorganer systematisk tilgængelige for medlemsstaterne og yde rådgivning på dette grundlag; på grundlag af de positive erfaringer med pilotprojektet i det nordvestlige Rusland iværksætte flere multinationale pilotprojekter med faglig og finansiel bistand fra medlemsstater og i overensstemmelse med instituttets opgaver og målsætninger; • • forbedre informationsstrømmen mellem nationale myndigheder om erhvervsuddannelsesbehov og - bistand via målrettede netværksaktiviteter; styrke bestyrelsens rolle med hensyn til instituttets arbejdsprogram, f. eks. ved at arrangere diskussioner mellem bestyrelsens medlemmer om emner af fælles interesse. 5. 2 Retningslinjer for instituttets funktion inden for rammerne af fællesskabsaktioner Kommissionen erkender nødvendigheden af at styrke instituttets oprindelige funktion, men forventer også, at instituttets deltagelse i forvaltningen af Phare- og Tacis-programmerne fortsætter. Koordinering med de relevante fællesskabsaktioner og -politikker er derfor af allerstørste betydning. Kommissionen anser de nuværende tætte forbindelser med instituttet for en nødvendig forudsætning for at sikre en fælles approach til erhvervsuddannelsespolitiske problemstillinger. Rammeaftalen Den nyligt indgåede rammeaftale præciserer instituttets forbindelser med Kommissionen og dets rolle i forhold til Fællesskabets samlede bistandsprogrammer. Aftalen er et instrument, der mere præcist definerer, hvilke projekter der kan overtages af i retning af at efterleve evalueringsrapportens anbefaling om at udvælge sådanne programmer "med stor omhu". Instituttets bidrag til førtiltrædelsesstrategien instituttet. Dette er et skridt Som led i fællesskabsaktionerne til forberedelse af associerede central- og østeuropæiske landes tiltrædelse opfordres instituttet, der er oprettet specielt med henblik på at bistå disse lande, til at målrette sin indsats efter 12 de krav, der stilles til erhvervsuddannelsesreformer inden for rammerne af førtiltrædelsesprocessen. I den forbindelse kan følgende prioriteter nævnes: • De landes integration forudsætter associerede i Den Europæiske Union fleksible erhvervsuddannelsessystemer som led i de strukturelle økonomiske tilpasninger, som ganske givet vil blive nødvendige, for at de omhandlede lande kan leve op til markedsøkonomiens og konkurrencens krav inden for en udvidet Union og for at fremme beskæftigelsen. Instituttets primære mål bør derfor være at bistå ved gennemførelse af reformer af erhvervsuddannelsessystemerne og tilpasning af strukturerne til de ovennævnte krav. Med henblik herpå anbefales det, at instituttet fremmer overførslen af den ekspertise på området, der er erhvervet i Fællesskabet og dets medlemsstater (jf. afsnit 5. 1) og yder policy-rådgivning på dette grundlag. Det bør ligeledes udbygge sine personaleuddannelsesaktiviteter og overveje muligheden af at oprette netværk mellem de referencegrupper, det i forvejen har kontakt med i partnerlandene (beslutningstagere på erhvervsuddannelsesområdet og arbejdsmarkedets parter) og tilsvarende instanser i EU. • Gennemførelsen af acquis på det inddrages socialpolitiske communautaire i større omfang i og udformningen omfatte erhvervsuddannelsesaspekter i bredere forstand. For det første er det nødvendigt, at arbejdsmarkedets parter fastsættelsen af kvalifikationskrav navnlig på efter- og videreuddannelsesområdet. For det andet vil det være nødvendigt at styrke samarbejdet mellem erhvervsliv og myndigheder med henblik på fremme af efter- og videreuddannelsesmulighederne for særlige målgrupper. Endvidere skal nationale og regionale myndigheder i partnerlandene gøres bekendt med fællesskabsmål, -metoder og procedurer på dette område. Fremtidige aktiviteter kan bygge på det forberedende arbejde, som instituttet allerede har udført. identificeringen af arbejdsmarkedsbehov, af uddannelsesforanstaltninger, område vil • Tilpasningen til acquis communautaire i en række nøglesektorer vil kræve forskellige former for investering, der f. eks. kan fremmes gennem nationale investeringsfonde og faciliteter til støtte for SMV. Ved siden af kapital investeringer skal der lægges behørig vægt på de nødvendige immaterielle investeringer. Erhvervsuddannelsesbistand vil højst sandsynligt være nødvendig for at bakke kapital investeringerne op og for at sikre, at de bidrager til at fremme tilpasningen til europæiske standarder. Instituttets mulighed for at bidrage til sådanne sektorbestemte foranstaltninger vil blive undersøgt nærmere. De tidligere jugoslaviske republikker og Albanien I disse lande bør instituttet videreføre og udvide sine aktiviteter til støtte for omstruktureringen af erhvervsuddannelsessystemerne og koordineringen af donororganisationernes arbejde. Tacis-landene i disse lande vil bestå i at skabe større bevidsthed om nødvendigheden af En hovedudfordring erhvervsuddannelsesreformer på baggrund af de aktuelle problemer som følge af den centraliserede planøkonomis sammenbrud og de tidligere overspecialiserede erhvervsuddannelser. Denne opgave skal derfor profileres mere i den europæiske og internationale bistand, og i den forbindelse opfordres instituttet til: • i starten at fokusere på analyse af kvalifikationsbehov med henblik på at præcisere karakteren af de fornødne strukturreformer og udvikle sin kapacitet til at yde kompetent rådgivning til partnerlandene, Kommissionen og de internationale donorer; 13 • på Kommissionens anmodning at deltage i programmering og udformning af erhvervsuddannelsesbistand under Tacis-programmet og tilskynde til innovative problemløsninger; • at forbedre koordineringen af international erhvervsuddannelsesbistand. Udvidelse til MEDA-programmets deltagerlande - Ændring af Rådets forordning Euro-Middelhavskonferencen i Barcelona, hvis konklusioner Det Europæiske Råd godkendte i november 1995, understregede betydningen af at inddrage erhvervsuddannelsesområdet i Euro-Middelhavssamarbejdet. I det arbejdsprogram, der blev vedtaget på konferencen, opfordres bl. a. Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut til at deltage. Kommissionen er enig i, at Fællesskabets erfaringer på erhvervsuddannelsesområdet inden for de institutionelle rammer, der er fastsat for instituttet, også kan stilles til rådighed for Middelhavspartneme, og den har derfor foreslået at udvide instituttets geografiske arbejdsområde til de lande, der deltager i MEDA-programmet, gennem en ændring af Rådets grundforordning om oprettelse af erhvervsuddannelsesinstituttet1. i de af MEDA-programmet omfattede Kommissionen har gjort en stor indsats for at fremme en ajourføring af de erhvervsfaglige og tekniske uddannelser frugtbare arbejdsforbindelser med institutioner og rådgivende virksomheder i EU-medlemsstaterne. Den hilser inddragelsen af instituttet velkommen som en yderligere ressource, den kan trække på. Som nybegynder i denne region vil instituttet skulle opbygge sin interne kompetence og fastlægge sin rolle i tæt samarbejde med Kommissionens MEDA-tjenester. Fastlæggelse af analyseredskaber forekommer at være et logisk første skridt. lande og har udviklet tætte og Effektiv koordinering med fællesskabspolitikker og -organer Det lovgivningsmæssige forslag om at udvide Rådets grundforordning om oprettelse af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut til at omfatte Middelhavslandene foreslår tillige visse foranstaltninger til forbedring af instituttets effektivitet. Disse foranstaltninger er komplementære til resultaterne af den eksterne evaluering. Det foreslås navnlig at fastsætte overordnede policy-retningslinjer for instituttet, som vil gøre det muligt for det at bringe sine aktiviteter i fuld overensstemmelse med de fællesskabspolitikker, der vedtages over for partnerlandene, navnlig inden for rammerne af førtiltrædelsesstrategien. Kommissionen agter ligeledes at styrke koordineringen med andre fællesskabsorganer, navnlig CEDEFOP. 6. KONKLUSION Kommissionen deler evalueringsrapportens generelt positive vurdering af instituttets og dets personales virksomhed og finder, at instituttets hidtidige resultater har bekræftet, at det kan give et værdifuldt bidrag til reformprocessen på erhvervsuddannelsesområdet i partnerlandene. Instituttets gode resultater skyldes efter Kommissionens mening i høj grad instituttets bestyrelse, som har gjort en stor indsats for at få instituttet til at fungere hensigtsmæssigt, ikke mindst med dens hurtige vedtagelse af alle de nødvendige bestemmelser, de årlige budgetter og arbejdsprogrammerne. En del af æren for instituttets vellykkede og hurtige etablering tilfalder de italienske myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan, der med deres konstruktive input har været til stor hjælp. 12 Kommissionens forslag af 28. april 1997, KOM(97)177. 14 Sammenfattende fremgår det af evalueringsresultaterne, at instituttet med sit virke har skabt en merværdi på visse nøgleområder: forvaltning af erhvervsuddannelsesprogrammer under Phare og Tacis, indsamling og i analyse erhvervsuddannelsesanliggender til Kommissionen og partnerlandene. af observationsorganer og kompetent af oplysninger gennem nettet rådgivning Nogle af instituttets vedtægtsmæssige aktiviteter må imidlertid vies større opmærksomhed. Dette gælder navnlig følgende: samarbejdet med medlemsstaterne, fremme af internationalt samarbejde (clearingkontor) samt udbredelse af information om europæisk ekspertise og erfaringer på erhvervsuddannelsesområdet. Her er der behov for en styrket indsats, hvilket ikke er til hinder for, at instituttet også fremover skal deltage i gennemførelsen af Phare- og Tacis-programmer. Sidstnævnte aktivitet vil blive mere fokuseret ifølge rammeaftalen med Kommissionen. Kommissionen forventer, at der vil blive taget behørigt hensyn til de i evalueringsrapporten indeholdte anbefalinger, for så vidt angår instituttets ledelsesstruktur og finansielle procedurer. Instituttet har også fremover en rolle at spille i forbindelse med førtiltrædelsesprocessen. Dets bidrag inden for rammerne af MEDA-programmet skal planlægges omhyggeligt, når Rådet engang vedtager lovgivningsgrundlaget herfor. I den forbindelse er det uomgængelig nødvendigt, at instituttet har nære forbindelser med Kommissionen for at sikre en fælles approach til erhvervsuddannelsespolitikken. Kommissionen har foreslået nogle ændringer til Rådets forordning med henblik på at styrke retningslinjerne for og effektiviteten af instituttets virksomhed. Kommissionen ser gerne, at der iværksættes en bred debat om instituttets fremtidige retningslinjer og opfordrer navnlig instituttets bestyrelse til at deltage i en sådan debat. 15 Bilag 1 Etableringsplan \k Midlertidigt ansatte A 2 A3 A4 A A B B B C C C 5 7 1 3 5 1 3 5 I ALT 1 2 7 16 34 4 10 32 2 3 19 130 Andre ansatte ved instituttet Hjælpeansatte lait Lokalt ansatte Udstationerede nationale eksperter A B C D 0 25 ftæ * 3,50 ftæ 3,16 ftæ 0,66 ftæ 7,75 ftæ 9,00 ftæ 4,00 ftæ ftæ = fuldtidsækvivalent rt Bilag 2 Organisationsplan l£ EUROPÆISKE ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUT: Organisationsstruktur Decern feci 1996 direktørens sekretariat 2A, IC direktør Peter DE ROOIJ IA vice-direktør Ulrich HILLENKAMP IA, IC vice-direktør Livio PESCIA IA, IC Departement for Tempus Departement for erhvervsuddannelse Olivier RAMSAYER 16A,12B,4C Jean - Raymond MASSON 16A,11B,3C Departement for analyse og udvikling Hans Konrad KOCH 12A,5B,2C _D Kontor for Phare- programmet Kontor for Tacis- programmet Peter BEDEWELL Sandra STEFAN I Kontor for Phare- programmet Anthony GRIBBEN Kontor for Tacis- programmet Markku JUNKKARI Observations organet Strategisk kontor Ton F ARLA Lindsay JACKSON Ledelses- uddannelses programmet Departement for regnskab og juridiske anliggender Dominique HUBART 4 A. 6 B. 2C Departement for administration og personale Francesco PANZICA 2 A , 4 B , 5C Departement for information og publikationer Gisela SCHURINGS 2 A. 3 B. 4C Departement for computer systemer Jeff HARRIS 3 A , 5 B, IC Bilag 3 Indtægts- og udgiftsfordeling lo Budget-år Budgetafsnit EU-bidrag Forpligtelses bevillinger Bevillinger fremført til det efterfølgende år Ikke-udnyttede bevillinger 1994 1995 1996 Afsnit 1 - personaleudg Afsnit 2 - leje, udstyr og løbende udg. Afsnit 3 - driftsudg Afsnit 9 - reserve lait Afsnit 1 - personaleudg Afsnit 2 - leje, udstyr og løbende ud£ Afsnit 3 - driftsudg Afsnit 9 reserve lait Afsnit 1 - personaleudg Afsnit 2 - leje, udstyr og løbende udj Afsnit 3 - driftsudg Afsnit 9 - reserve lait V^ 1. 391. 750 3. 323. 250 285. 000 5. 000. 000 6. 769. 953 2. 471. 538 1. 658. 509 100. 000 11. 000. 000 9. 794. 188 2. 485. 062 4. 220. 750 620. 089 2. 387. 193 152. 286 3. 159. 569 6. 360. 136 2. 271. 926 1. 447. 384 10. 079. 446 8. 715. 845 2. 453. 404 3. 338. 508 319 000 771. 661 617. 057 132. 714 319ÆCa 1. 521. 431 142. 370 142,370 665. 000 409. 817 199. 612 68. 755 100. 000 778. 184 1. 078. 343 31. 658 217. 242 16. 500. 000 14. 507. 757 665. 000 1. 327. 243 Bilag 4 Liste over Phare- og Tacis-projekter som forvaltes af instituttet 21 LAND PROGRAM BETEGNELSE AFTALE-NR. BUDGET BETALT AF INSTITUTTET PR. 31/12/96 UNDER TEGNELSES- DATO AFTA-LENS UDLØB Den Tjekkiske Republik Estland Letland Litauen Polen Rumænien Den Slovakiske Republik Slovenien Albanien Estland Letland Bulgarien Bulgarien Estland Estland Phare (fierlande- program) Phare (flerlande- program) Phare (flerlande- program) Phare(flerlande- program) Phare erhvervsudd. og reform CZ9305 4. 000. 000 3. 215. 836 14. 2. 95 31. 12. 97 erhvervsudd. erhvervsudd. erhvervsudd. erhvervsudd. erhvervsudd. erhvervsudd. og reform og reform og reform og reform og reform og reform erhvervsudd. og reform erhvervsudd. og reform handelsudd. og højere udd. , sprogundervis-ninj handelsuddannel-sesreform lederuddannelse erhvervsudd. og reform højere udd. forskning uddannelse, videnskab, informations system personaleudvik-ling nationale observations organer højere udd. fj ernundervis-ning forberedende foranstaltninger ES9409 LA9408 L19410 PL94016 RO9405 SR9403 SL9405 AL9506 ES9502 LE9502 BG9315 BG9506 ES961201 ES961202 ZZ9432 ZZ 9407 ZZ9520 ZZ9507 Leonardo 3. 000. 000 3. 000. 000 4. 000. 000 4. 000. 000 25. 000. 000 4. 000. 000 3. 000. 000 700. 000 1. 700. 000 1. 000. 000 1. 399. 000 9. 000. 000 1. 600. 000 600. 000 1. 400. 000 1. 000. 000 3. 500. 000 5. 000. 000 700. 000 1. 244. 163 2. 069. 795 2. 048. 079 3. 442. 759 10. 491. 487 1. 144. 220 1. 803. 197 641. 435 122. 237 1. 885. 140 558. 473 339. 016 64. 000 13. 788 510 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 2. 95 14. 3. 96 1. 3. 96 1. 3. 96 17. 10. 96 26. 6. 96 18. 2. 97 18. 2. 97 15. 3. 95 23. 3. 95 15. 7. 96 16. 7. 96 23. 1. 96 31. 12. 98 31. 12. 98 31. 12. 98 31. 12. 97 31. 12. 98 31. 12. 98 31. 12. 98 31. 12. 99 31. 12. 99 31. 12. 99 31. 12. 97 31. 12. 99 31. 12. 99 31. 12. 99 31. 12. 98 31. 12. 98 31. 12. 98 31. 12. 98 30. 11. 97 LAND PROGRAM BETEGNELSE Tacis nationale observations-organer Tacis nationale observations-organer lederuddannelse AÊÏÀLE-NR. BUDGET BETALT AF UNDER INSTITUTTET TEGNELSES- PR. 31/12/96 DATO AFTA-LENS UDLØB 93,0509 96,5166 96,5167 602. 400 101. 320 17. 8. 95 31. 12. 97 969. 800 100. 000 3. 7. 96 31. 12. 97 530. 200 174. 032 3. 7. 96 31. 12. 97 information, formidling, overvågning Tempus WW94. 03 577. 000 131. 456 10. 11. 95 31. 12. 96 sprogundervisning sprogundervisning 96,5168 96,5572 500. 000 782. 649 3. 7. 96 7. 2. 97 31. 12. 97 31. 12. 97 Tempus Il-program (1995- Tempus Il-program (1996- Tempus Il-program (1997- Tempus faglig bistand Tempus faglig bistand Tempus Il-program (1995- Tempus Il-program (1996- Tempus Il-program (1997- Tempus faglig bistand 98) 99) 2000) 1998) 1999) 2000) Tempus II Phare Tempus II Phare Tempus II Phare Tempus II Phare ZZ9432 Tempus II Tacis Tempus II Tacis Tempus II Tacis Tempus II Tacis 81. 561. 049 29. 590. 942 102. 100. 000 83. 000. 000 56. 500. 000 930. 000 1. 200. 000 23. 000. 000 29. 660. 000 24. 000. 000* 624. 360 321. 014. 360 66. 534. 495 24. 244. 002 1. 058. 428 15. 265. 082 107 102. 007 402. 575. 409 136. 692. 949 3. 4. 96 27. 1. 95 27. 1. 95 22. 1. 97 15. 3. 95 9. 3. 95 30. 6. 96 22. 1. 97 22. 1. 97 31. 12. 98 31. 12. 99 31. 12. 2000 31. 12. 97 31. 12. 96 31. 12,98 31. 12. 99 31. 12. 2000 31. 12. 97 Tacis (flerlande- program) Tacis (flerlande- program) Tacis (flerlande- program) Tacis (flerlande- program) Tacis (flerlande- program) Tacis (flerlande- program) £ I ALT Phare Phare Phare Phare Phare Tacis Tacis Tacis Tacis SUBTOTAL TOTAL * vurdering ISSN 0254-1459 KOM(97) 379 endelig udg. DOKUMENTER DA 16 11 Katalognummer : CB-CO-97-369-DA-C ISBN 92-78-22804-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 2s


title: WRITTEN QUESTION No. 2355/97 by Leonie van BLADEL to the Council. Military offensive by Angolan government army despite the peace agreement

eurovoc_concepts:
Angola
UN Security Council
armed forces
ethnic conflict
international sanctions
peacekeeping
settlement of disputes
the EU's international role

text: C 102/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 4. 98 (98/C 102/46) SKRIFTLIG FR¯GA E-2354/97 fr(cid:229)n Leonie van Bladel (UPE) till r(cid:229)det (18 juli 1997) A¤mne: Angolanska regeringstruppers roll vid Kabilas ero¤vring av Zaire Hur bedo¤mer r(cid:229)det att regeringstrupper med effektivt milita¤rt sto¤d fr(cid:229)n den officiella angolanska arme·n har hja¤lpt Kabilas trupper att ero¤vra zairiskt territorium? Har r(cid:229)det givit till ka¤nna att det motsa¤tter sig ett s(cid:229)dant understo¤d, som finansieras med fo¤rsa¤ljning ur de befintliga oljereserverna, i en situation d(cid:229) dessa pengar skulle beho¤vas med tanke p(cid:229) utvecklingen av Angola i allma¤nhet och den humanita¤ra situationen i landet i synnerhet? Hur a¤mnar r(cid:229)det fo¤rklara fo¤r medborgarna i Europa att Angolas oljereserver redan s(cid:229)lts fo¤r tre (cid:229)r fram(cid:229)t och att vinsterna fr(cid:229)n denna fo¤rsa¤ljning bland annat anva¤nts fo¤r anskaffning av krigsmateriel fo¤r offensiva a¤ndam(cid:229)l? Denna materiel har till stor del ko¤pts fr(cid:229)n ett land som medverkat vid uppkomsten av fredsavtalet, na¤mligen Ryssland och ko¤pen har a¤gt rum vid en tidpunkt d(cid:229) EU sta¤llt anslag till fo¤rfogande fo¤r den allma¤nna utvecklingen av landet. Svar (13 november 1997) Enligt de rapporter som r(cid:229)det har f(cid:229)tt verkar det som om angolanska arme·fo¤rband sto¤dde Kabilas trupper medan fo¤rband fr(cid:229)n UNITA samtidigt sto¤dde den fo¤rre presidenten MOBUTO. Nyligen erka¤nde Rwandas regering offentligt den roll som dess trupper spelade i kampen om kontroll o¤ver landet. Det st(cid:229)r klart att trupper fr(cid:229)n andra la¤nder i omr(cid:229)det likaledes var indragna i denna konflikt. R(cid:229)det har fo¤rdo¤mt all yttre milita¤r inblandning i konflikten i f. d. Zaire och har uppmanat de kongolesiska parterna att lo¤sa konflikten p(cid:229) fredlig va¤g. P(cid:229) diplomatisk va¤g och genom sitt sa¤rskilda sa¤ndebud fo¤r omr(cid:229)det kring de stora sjo¤arna, Aldo Ajello, har r(cid:229)det uppmanat regeringarna i la¤nderna i omr(cid:229)det att avh(cid:229)lla sig fr(cid:229)n all inblandning. Fr(cid:229)gan om den angolanska regeringens ko¤p av krigsmateriel omfattas inte av r(cid:229)dets beho¤righet. Men r(cid:229)det anser det naturligtvis o¤nskva¤rt att de angolanska myndigheterna, s(cid:229)va¤l som UNITA, avsa¤tter mesta mo¤jliga av sina inkomster till de gemensamma utvecklingsm(cid:229)l som (cid:229)terges i Lome·konventionen. (98/C 102/47) SKRIFTLIG FR¯GA E-2355/97 fr(cid:229)n Leonie van Bladel (UPE) till r(cid:229)det (18 juli 1997) A¤mne: Angolanska regeringstrupper g(cid:229)r till offensiv trots fredsavtal Den angolanska arme·n har inlett en offensiv mot Unita trots fredsavtalet i Lusaka av (cid:229)r 1994. Denna offensiv inneba¤r ett hot mot det bra¤ckliga fredsavtalet. Regeringstrupperna har p(cid:229) olika h(cid:229)ll utka¤mpat strider mot Unita, bland annat i omr(cid:229)den som enligt fredsavtalet st(cid:229)r under provisorisk kontroll av Unita. Anser inte r(cid:229)det att det vore p(cid:229)kallat med en aktivare roll inom fredsprocessen, till skillnad fr(cid:229)n den passiva 1. roll r(cid:229)det spelat i samband med utvecklingen i Demokratiska republiken Kongo p(cid:229) senaste tiden och med beaktande av att en av medlemsstaterna, na¤mligen Portugal, intensivt medverkat vid uppkomsten av fredsavtalet? Anser inte r(cid:229)det att utvecklingen p(cid:229) senaste tiden inneba¤r ett hinder fo¤r att den sto¤rsta oppositionen i landet, 2. allts(cid:229) Unita, med fortsatt fo¤rtroende skall kunna delta i fredsprocessen? O¤ verva¤ger r(cid:229)det att dra in det finansiella sto¤det till Angola om regeringen inte ofo¤rdro¤jligen insta¤ller sina 3. milita¤ra aktioner?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2298/97 van Peter SICHROVSKY aan dee Raad. Afwezigheid van regeringsleden bij vergaderingen van de Raad

eurovoc_concepts:
Austria
Council of the European Union
ministerial meeting
quorum

text: C 117/10 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 4. 98 De deelneming in de KEDO laat de humanitaire hulp die de Gemeenschap aan de bevolking van Noord-Korea biedt onverlet. Op 23 mei verklaarde de Commissie een pakket van 46,3 miljoen ecu aan voedselhulp te zullen leveren in nauwe samenwerking met het Wereldvoedselprogramma van de VN. Dit werd aangevuld met 9,5 miljoen ecu aan steun voor de volksgezondheid en voedselsteun en komt bovenop de bijna 10 miljoen ecu die reeds werd toegekend na de overstromingen in 1995 en 1996. (98/C 117/12) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2298/97 van Peter Sichrovsky (NI) aan de Raad (18 juli 1997) Betreft: Afwezigheid van regeringsleden bij vergaderingen van de Raad Is het gebruikelijk dat regeringsleden niet aanwezig zijn bij vergaderingen van de Raad? Hoe vaak zijn leden van de Oostenrijkse regering sinds januari 1995 niet aanwezig geweest bij vergaderingen van de Raad? Is de Raad van mening dat besluiten die hij in afwezigheid van regeringsleden van een lidstaat treft, voor deze lidstaat van geringere politieke betekenis zijn? Hoe bracht Oostenrijk zijn stemgedrag tot uitdrukking wanneer de leden van de Oostenrijkse regering afwezig waren? Antwoord (1 december 1997) Uiteraad doen de lidstaten hun uiterste best om ervoor te zorgen dat zij in de Raad op ministerieel niveau vertegenwoordigd zijn; de ervaring leert echter dat dit niet altijd mogelijk is en dat het derhalve niet ongebruikelijk is dat een of meer lidstaten niet door de ministers of staatssecretarissen worden vertegenwoordigd maar door andere personen (gewoonlijk zijn dat dan de Permanente Vertegenwoordigers of hun plaatsvervan- gers). In dat geval mogen de vertegenwoordigers niet aan de stemmingsprocedure deelnemen. Volgens artikel 150 van het EG-Verdrag en artikel 7, lid 3, van het Reglement van Orde van de Raad (1) mag ieder lid van de Raad zijn/haar stemrecht echter overdragen aan een ander lid van de Raad dat op ministerieel niveau is vertegenwoordigd. In combinatie met het quorumvoorschrift in artikel 7, lid 4, van het reglement van orde van de Raad, waarin staat dat voor het houden van een stemming de aanwezigheid van acht leden van de Raad op ministerieel niveau vereist is, kan de overdracht van het stemrecht ertoe leiden dat in totaal zeven leden tijdens een bepaalde Raadszitting hun stemrecht aan de overige acht Raadsleden overdragen. Oostenrijk is sinds zijn toetreding in januari 1995 op alle Raadszittingen vertegenwoordigd geweest. Telkens wanneer het betrokken lid van de regering verhinderd was, werd de Oostenrijkse delegatie geleid door de Permanente Vertegenwoordiger van Oostenrijk bij de Europese Unie (of diens plaatsvervanger), zoals gebruikelijk is in de Europese Unie. Het is niet aan de Raad om een uitspraak te doen over de vraag of het politieke belang dat een lidstaat hecht aan besluiten die tijdens een Raadszitting worden genomen, kan worden afgelezen aan de persoon die de lidstaat op die bewuste zitting vertegenwoordigt. Het standpunt en de stem van Oostenrijk over zaken die in Raadszittingen worden besproken, worden kenbaar gemaakt volgens de artikelen 146 en 150 van het EG-Verdrag en artikel 7, leden 3 en 4, van het reglement van orde van de Raad, zoals hierboven is uiteengezet. Voorts wordt het geachte lid van het Europees Parlement erop gewezen dat, wanneer er in de Raad een stemming plaatsvindt, de uitslag daarvan openbaar wordt gemaakt door middel van een mededeling van de Raad aan de Pers, overeenkomstig de bepalingen van het reglement van orde van de Raad. (1) Besluit van de Raad van 6 december 1993 houdende vaststelling van zijn reglement van orde (PB L 304 van 10 december 1993, blz. 1, gewijzigd bij Besluit van de Raad nr. 95/24/EG, Euratom, EGKS van 6 februari 1995 (PB L 31 van 10 februari 1995, blz. 14)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2501/97 του Anita POLLACK προς την Επ τροπή. Διάσκεψη CITES - Ελεφαντοστούν

eurovoc_concepts:
Botswana
Namibia
Zimbabwe
code of conduct
common position
material of animal origin
non-governmental organisation
protected species
protection of animal life
wild mammal


title: Mitteilung der Kommission an den Rat - Programm der Maßnahmen zur Verbrauchsförderung und zur Erweiterung der Märkte für Milch und Milcherzeugnisse im Wirtschaftsjahr 1997/98

eurovoc_concepts:
action programme
consumption
market enlargement
milk
milk product

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Urussiil, den IS 07 KOM(97)377 endg. IW MITTEILUNG DER KOMMISSION AN DEN RAT Programm der Maßnahmen zur Verbrauchsförderung und zur Erweiterung der Märkte für Milch und Milcherzeugnisse im Wirtschaftsjahr 1997/98 MITTEILUNG DER KOMMISSION AN DEN RAT Programm der Maßnahmen zur Verbrauchsförderung und zur Erweiterung der Märkte für Milch und Milcherzeugnisse im Wirtschaftsjahr 1997/98 S. 1. GEGENSTAND In Artikel 1 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 2073/92 des Rates1 sind alle in der Maßnahmen aufgeführt, die die Kommission zur Verbrauchsförderung Gemeinschaft und zur Erweiterung der Märkte fur Milch und Milcherzeugnisse treffen kann. 2. Nach Artikel 2 dieser Verordnung teilt die Kommission dem Rat jeweils vor dem im folgenden Wirtschaftsjahr 1. April das Maßnahmenprogramm mit, das durchgeführt werden soll. 3. Gemäß Artikel 2 der Verordnung (EG) Nr. 3582/93 der Kommission2 sind in dem Programm u. a. anzugeben, die Maßnahmen, die aus den in der Ratsverordnung aufgeführten ausgewählt wurden, die Themen der im Rahmen dieser Maßnahmen durchgeführten Aktionen, die Aufteilung des für die Finanzierung der Maßnahmen verfügbaren Betrags und der Zeitplan für die Bearbeitung und Auswahl der Finanzierungsanträge. 4. Die vorliegende Mitteilung besteht aus sechs Teilen: - Zusammenfassung der Ergebnisse der vorangegangenen Wirtschaftsjahre; - Strategie für das Wirtschaftsjahr 1997/98; - Überprüfung; - Haushaltsmittel für die Kampagne 1997/98 - - Bearbeitung und Auswahl der Anträge. Inhalt der Vorschläge; II. ZUSAMMENFASSUNG DER ERGEBNISSE DES WIRTSCHAFTS JAHRES 1994/95 Die letzten verfügbaren Berichte beziehen sich auf das Wirtschaftsjahr 1994/95. Die Kampagne 1995/96 ist im Mai/Juni 1996 angelaufen. Die Abschlußberichte werden der Kommission im September/Oktober 1997 vorgelegt. Die Verträge für die Kampagne 1996/97 wurden im Juni 1997 unterzeichnet, und die Maßnahmen sind noch nicht durchzuführen. Im Zuge der Kampagne 1994/95 haben fünf Mitgliedstaaten (Deutschland, Irland, Griechenland, Italien und Vereinigtes Königreich) in den herkömmlichen Medien, d. h. in Presse und Fernsehen, geworben. Im Vereinigten Königreich z. B. hatte die Kampagne, die sich auf zwei Werbespots und auf die Presse als Werbemedium stützte, großen Erfolg. ABl. Nr. L 215 vom 30. 7. 1992, S. 67. ABl. Nr. L 326 vom 28. 12. 1993. S. 23. Dar MHchverbrauch nahm bei Kindern zwischen 0 und 2 Jahren um 8 % und bei Kindern /. wischen 2 und 4 Jahren um 5 % zu. Für die Zukunft ist aufgrund einer ökonometrischen Analyse mit einem zusätzlichen Verkauf von 7,4 Mio. Litern Milch in den nächsten zwei Jahren zu rechnen. Darüber hinaus hat das Wissen über die Vorzüge von Milch beträchtlich zugenommen. In Deutschland ist der Milchverbrauch um 4,1 % gestiegen und auch die Nachfrage der privaten Haushalte hat zugenommen. In drei Mitgliedstaaten (Belgien, Frankreich, Dänemark) wurden Sportveranstaltungen organisiert. Die Auswertungen zeigen, daß solche Veranstaltungen ein sehr gutes Mittel sind, um die Jugendlichen auf Milch aufmerksam zu machen. Milch wird dabei in ein sportliches Umfeld gestellt, das die Jugendlichen anspricht, während zugleich eine positive Botschaft hinsichtlich der Vorzüge von Milch vermittelt wird. Auf diese Weise wurden mehrere tausend Direktkontakte realisiert. Über diese Veranstaltungen wurde in mehreren Tageszeitungen und im Fernsehen berichtet. Integrierte Kampagnen wurden in Portugal und Spanien durchgeführt. Die Werbe kampagnen haben sicherlich eine Rolle bei der gestiegenen Nachfrage nach pasteurisierter Milch gespielt, die z. B. in Spanien in den ersten neun Monaten des Jahres 1995 um 23 % zugenommen hat. Die Kampagnen umfaßten Werbung, Öffentlichkeitsarbeit und Veran staltungen. Die in Spanien durchgeführte Milch- und Gesundheitswoche zog 84 000 potentielle Verbraucher an. Einer von drei Schwerpunkten in Portugal war ein "Milch- Bus1', der an 31 Stränden haltmachte und dabei 44 500 Direktkontakte verzeichnen konnte. Die wissenschaftlichen Informationen, die das CERIN in Frankreich sämtlichen Mitglied staaten zur Verfügung stellt, werden in zunehmendem Maße abgefragt. Diese Datenbank, die täglich aktualisiert wird, ist ein sehr wertvolles Instrument für die Information über wissenschaftliche Daten. III. STRATEGIE FUR DAS WIRTSCHAFTSJAHR 1997/98 Die Kampagne 1997/98 muß sich in die globale Absatzförderungsstrategie integrieren, die schon in den vorangegangenen Jahren erprobt wurde. Im Rahmen der Kampagne 1996/97 werden derzeit in 14 Mitgliedstaaten vier verschie dene Programmarten durchgeführt, die der Verbrauchsförderung fîir Milch und Milch erzeugnisse dienen und deren wichtigste Zielgruppe die Jugendlichen zwischen 15 und 25 Jahren sind. In elf Mitgliedstaaten (Belgien, Dänemark, Frankreich, Griechenland, Irland, den Niederlanden, Österreich, Spanien, Finnland, Schweden und dem Vereinigten Königreich) sind die Programme vollständig oder teilweise die Verlängerung und Weiterentwicklung der 1994/95 und 1995/96 durchgeführten Programme. Mit drei Ausnahmen (zwei der französischen und eines der niederländischen Programme) richten sich die 1996/97 angenommenen Programme hauptsächlich an Jugendliche bis 25 Jahre: 1. Herkömmliche Presse und/oder Fernsehen. Österreich, Irland, Griechenland und Italien; ?. Aktivitäten wie z. B. Sportveranstaltungen, Milchtage, Wettbewerbe und andere speziell an Jugendliche gerichtete Aktivitäten: Belgien, Frankreich, Deutschland, Niederlande Frankreich und Deutschland haben ihre Programme durch Einsatz der Medien intensiviert. 3. 4. Informationen, Öffentlichkeitsarbeit, Sport Integrierte Kampagnen und/oder andere Aktivitäten): Vereinigtes Königreich, Schweden, Finnland, Portugal, Spanien und Dänemark. (Anzeigen, Programme, mit denen über den Nährwert von Milch informiert werden soll: Frankreich (zwei Programme) und Niederlande. Die Durchführung dieser Programme, die zu 100% von der Gemeinschaft finanziert werden, erfolgt in den meisten Fällen parallel zu den nationalen Kampagnen, die über die "Pflichtbeiträge" (anstelle der früheren Mitverantwortungsabgabe) finanziert werden. In bestimmten Mitgliedstaaten (Spanien, Portugal, Italien, Griechenland) gibt es jedoch keine Pflichtbeiträge; deshalb sind dort marktnähere Aktionen erforderlich, während in den anderen Mitgliedstaaten eine allgemeinere Informationsarbeit möglich ist, die haupt sächlich auf den Nährwert abzielt. Dabei ist jedoch äußerste Sorgfalt geboten, damit keine Informationen verbreitet werden, die nicht wissenschaftlich fundiert sind. Selbstverständlich ist es nicht möglich, eine einheitliche gesamteuropäische Kampagne durchzuführen, selbst wenn dies wirtschaftlich durchaus interessant wäre. Daher ist eine diversifizierte Strategie, die die Gegebenheiten in den einzelnen Regionen der Gemeinschaft berücksichtigt, zweckmäßiger. Wie schon in den letzten Wirtschaftsjahren müssen auch für das Wirtschaftsjahr 1997/98 die Maßnahmen aus den in Artikel 1 Absatz 2 Buchstaben a und c der Verordnung (EWG) Nr. 2073/92 aufgeiührten Maßnahmen ausgewählt werden. 1. Ziele leicht zurück Der Gesamtverbrauch von Milch und Milcherzeugnissen ging 1996 (vorläufige Zahlen). Der Pro-Kopf-Verbrauch sank 1996 auf 75,4 kg gegenüber 76,1 kg im Vorjahr. Diese Entwicklung war hauptsächlich darauf zurückzuführen, daß der Verbrauch von Vollmilch um 8 % sank. Der Verbrauch von teilentrahmter Milch und von Magermilch dagegen nahm zu. Der durchschnittliche Pro-Kopf-Verbrauch von Milch und Milcherzeugnissen in der Gemeinschaft insgesamt, gemessen in Vollmilchäquivalent, ist von 306 kg im Jahr 1990 auf 315 kg im Jahr 1995 gestiegen. Die Verbrauchsmengen reichen von 163 kg in Portugal - eine Zunahme um 2 kg/Kopf gegenüber dem Vorjahr - bis zu 422 kg in Finnland - ein Rückgang von 430 kg/Kopf im Jahr 1994. Es sei daraufhingewiesen, daß in der Gemeinschaft, gemessen in Vollmilch der Verbrauch von Milcherzeugnissen äquivalent, zwischen 1990 und 1995 in den Niederlanden, im Vereinigten Königreich, in Dänemark, Italien, Irland, Österreich, Finnland und Schweden zurückgegangen ist; ist der Verbrauch dagegen in Deutschland, Griechenland, Spanien und angestiegen Portugal, während er in Frankreich, Belgien und Luxemburg unverändert blieb (Anhang I) Mit Bezug auf die Arbeitsunterlage der Europäischen Kommission "Lage und im Mai 1997 veröffentlicht wurde, wird Perspektiven des Milchsektors", die prognostiziert, daß die Kuhmilcherzeugung mittelfristig jedes Jahr leicht zurückgeht - von 121,6 Mio. t im Jahr 1996 auf rund 119,4 Mio. t im Jahr 2001 und schließlich auf etwa 118,1 Mio. t im Jahr 2005. Hauptziel der Kampagne von 1997/98 ist die Steigerung des Durchschnittsverbrauchs. Das bedeutet, daß der Rückgang in den Mitgliedstaaten mit hohem Verbrauch gebremst und die Zunahme in den Mitgliedstaaten mit geringem Verbrauch gefördert werden. Dazu wären je nach den Marktgegebenheiten die verschiedenen positiven Aspekte von Milcherzeugnissen und insbesondere ihr Nährwert herauszustellen. 2. Zielgruppen Die Kampagne sollte weiterhin hauptsächlich auf das Marktsegment der 15- bis 25jährigen falle Einkommensklassen) gerichtet sein. Dabei soll erreicht werden, daß diese Alters gruppe - unabhängig von der sozialen Schicht - vom passiven zum aktiven Milchverbrauch übergeht. Als sekundäre Zielgruppen kämen Bevölkerungsteile in Betracht, bei denen das Argument des Nährwerts (Bedarf an Calcium und Vitaminen) und die Information darüber von besonderer Bedeutung sind (Schwangere, Jugendliche zwischen 5 und 15 Jahren, Senioren, Zuwanderer). 3. Themen Die ausgewählten Programme sollten wie 1994/95, 1995/96 und 1996/97 zumindest eines der beiden folgenden Themen betreffen: - Nährwert: Milch und/oder Milcherzeugnisse als gesundes Nahrungsmittel, das den Calcium- und Vitaminbedarf deckt; kommt es im Speiseplan zu kurz, kann dies zu schweren Mangelerscheinungen fuhren; - zeitgemäßes Image und Geschmackserlebnis: Milch und/oder Milcherzeugnisse entsprechen voll und ganz den heutigen Verbrauchergewohnheiten und sind dabei nach wie vor ein reines und natürliches Erzeugnis; außerdem sind sie wohlschmeckend und entsprechen den heutigen Werten und dem modernen Geschmack. Die Einbeziehung von Milcherzeugnissen ist möglich, sofern die Kampagne nicht auf ein bestimmtes Erzeugnis eingeengt wird: Das Thema ist Trinkmilch und/oder generell alle Milcherzeugnisse. IV. ÜBERPRÜFUNG indirekte Maßnahme handelt, Da es sich um eine ist die vertragschliessende einzelstaatliche Stelle für die Überprüfung der Durchführung der einzelnen Maßnahmen innerhalb der Programme verantwortlich (Artikel 7 und 8 der Verordnung (EG) Nr. 3582/93). Hierzu sind bei der zuständigen Stelle im Hinblick auf die Zahlungen Dreimonatsabrechnungen, die entsprechenden Belege, ein Zwischenbericht über die Ausführung des Vertrags sowie nach Abschluß der Maßnahmen ein Antrag auf Zahlung des Restbetrags, die entsprechenden Belege, eine kurze Zusammenfassung der durchgeführten Maßnahmen und ein Bericht mit der Bewertung der erziehen Ergebnisse einzureichen. Die zuständige Stelle trifft die erforderlichen Maßnahmen, um insbesondere durch technische, administrative und buchhalterische Kontrollen bei den Vertragsnchmcrn und ihren etwaigen Partnern die Richtigkeit der Angaben und Belege sowie die Erfüllung aller Vertragspflichten zu überprüfen. Die Kommissionsdienststellen fuhren gegebenenfalls Buchprüfungen und Kontrollen bei den Vertragsnehmern und ihren etwaigen Partnern durch. V. HAUSHALTSMITTEL FÜR DIE KAMPAGNE 1997/98 Der Gesamtbetrag für die Kampagne 1996/97 in Höhe von 8 765 521 ECU wurde wie folgt verwendet: - Herkömmliche Medien 59,8 % davon: Fernsehen Presse I lörfunk Sonstige3 37,4 % 17,0% 4,9 % 0,5 % Informationsmaterial4 7,5 % - - Herkömmliche Öffentlichkeitsarbeit 3 , 1% - Sportveranstaltungen, Milchwoche, usw. 19,6 % - Sonstige Veranstaltungen5 5,7 % - Personal6 3,7% 1,0% - Gemeinkosten Gegenüber der Kampagne von 1995/96 sind die Ausgaben fur herkömmliche Medien zurückgegangen, die für Sport und anderer Veranstaltungen dagegen sind gestiegen. Außerdem konnten die "Personalkosten" gesenkt werden, was teilweise darauf zurück zuführen ist, daß nun Agenturen einen Teil der Arbeiten übernehmen, die bislang vom Vertragsnehmer durchgeführt wurde und daher unter dem Posten "Personal" erschien. Eine andere Erklärung für den Rückgang der "Personalkosten" ist, daß der Vertrags nehmer verpachtet war, die Personalkosten selbst zu übernehmen, d. h. sie waren nicht in dem von der EG finanzierten Haushalt enthalten. Die Zahlen belegen jedoch, daß die Orientierungen unter Punkt V der Mitteilung der Kommission über die Kampagne 1996/977 weitgehend befolgt worden sind. Unter der Voraussetzung, daß im Haushaltsplan 1998 für Absatzförderungsmaßnahmen im Milchsektor ein Betrag von 10 Mio. ECU eingesetzt wird, sollten 1997/98 die Mittelansätze unter den Posten "Personal" und "Gemeinkosten" so gering wie möglich gehalten werden, um die Mittelansätze für die übrigen Bereiche entsprechend erhöhen zu Internet, Plakatwcrbung 3 4 Veröffentlichungen, Broschüren usw. 5 Datenbanken über wissenschaftliche Aspekte von Milchcrzcugnisscn usw. 6 Ohne Agcnlurgcbiihrcn, die teilweise indirekt Pcrsonalkostcn enthalten 7 A BI Nr. C 226 vom 3. 8. 1996, S. 9. können. Die Auswertung der vergangenen Kampagnen hat gezeigt, daß durch Sport- und andere Veranstaltungen, die auf die Verstärkung der Assoziation von Milcherzeugnissen mit Begriffen wie "Aktivität", "Energie", "Gesundheit", "Frische", und "Spaß" abzielen, sehr gute Ergebnisse erzielt werden. In diesem Zusammenhang muß darauf hingewiesen werden, daß die Aktivität als Instrument zur Förderung des Milchverbrauchs angewandt werden muß, d. h. es muß einen deutlichen Zusammenhang und eine natürliche Beziehung zwischen der betreffenden Aktivität und Milcherzeugnissen geben. Die Aktivitäten sollten möglichst mit herkömmlichen PR-Veranstaltungen kombiniert werden. Außerdem deuten die Auswertungen vorangegangener Kampagnen darauf hin, daß mit Werbe- und Sensibilisierungsaktionen gute Ergebnisse erzielt werden. Die Antragsteller werden daher aufgefordert, Programme mit Sport- und/oder anderen Veranstaltungen (z. B. Milchtage) zu erarbeiten und/oder Werbung als Mittel zur Förderung des Verbrauchs von Milcherzeugnissen einzusetzen. Es sei darauf hingewiesen, daß in Zukunft Werbe- und Absatzförderungsmaßnahmen, die mit Verkäufen auf dem Postweg und/oder über Hörfunk und Fernsehen einhergehen, nicht mehr finanziert werden sollten. Desgleichen ist Vorsicht bei Werbeaktionen im Einzelhandel geboten, damit nicht einzelne Handelsmarken gefördert werden. VI INHALT DER VORSCHLAGE Die Vorschläge enthalten insbesondere folgendes: 1. 2. 3. 4 Angaben zur Strategie, d. h. zu den verschiedenen Zielen, Zielgruppen und Mitteln im Rahmen der in Abschnitt II erläuterten Gesamtstrategie. Eine vorläufige Kosten-Nutzen-Analyse des Vorschlags (vgl. Anhang zu dieser Mitteilung). Der Vorschlag muß eine ausfuhrliche Beschreibung der vorgesehenen Ex-post Bewertung der Ergebnisse des Programms enthalten. Die Beschreibung muß Informationen über die zu bewertenden Aktionen, die Bewertungsmethoden und die vorgesehenen Mittel umfassen. Die Kosten der Bewertung in den Gesamthaushalt aufzunehmen. Der unabhängige Bewerter ist vor Ablauf des Vertrags von der zuständigen Behörde im Einverständnis mit der Kommission auf der Grundlage von mindestens drei Vorschlägen des Vertragsnehmers auszuwählen. sind ist ein vorläufiger Medienplan, Einen übersichtlichen und ausführlichen Haushaltsplan in ECU. Der Haushaltsplan muß ausführliche Angaben zu allen vorgeschlagenen Aktivitäten enthalten. Bei Werbekampagnen der voraussichtlichen Verbreitung, der Kosten pro Werbespot/Anzeige und der Agenturgebühren, vorzulegen. Hinsichtlich der Personalkosten jede Aktivität und für jede Personalkategorie der Stundensatz, die Zahl der beschäftigten issonen und die Dauer der Aktionen anzugeben. Alle anderen Aktivitäten sind so detailliert wie möglich zu beschreiben; bei Broschüren beispielsweise sind die Stückkosten und die voraussichtliche Zahl der Broschüren anzugeben. einschließlich sind für 5. Die Verpflichtung, ausschließlich positive Informationen zu verbreiten und auf jegliche vergleichende Werbung zu verzichten. ô. 7. Die Verpflichtung, Werbebotschaften nicht mit dem Verkauf von Erzeugnissen auf dem Postwege und/oder über Rundfunk und Fernsehen (Telc-Shopping) zu verbinden. Die Verpflichtung, einen Bericht zur Bewertung der Programmergebnisse vorzulegen, der von einer unabhängigen Einrichtung nach dem Muster unter Punkt 2 erstellt worden ist. Die vorgeschlagenen Maßnahmen müssen selbstverständlich den Bestimmungen Artikel 3 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 3582/93 entsprechen. in VII. BEARBEITUNG UND AUSWAHL DER ANTRÄGE 1. 2. 3. Die Vorschläge sind in drei Exemplaren einschließlich einer Zusammenfassung bis spätestens 30. September 1997 bei den zuständigen Stellen einzureichen. Alle Vorschläge sind in zwei Exemplaren mit einer begründeten Stellungnahme der zuständigen Stelle, die eine Rangfolge nach der Wichtigkeit der Vorschläge enthält, bis spätestens 3 I. Oktober 1997 an die Kommission zu übermitteln. Die Kommission erstellt eine Liste der ausgewählten Maßnahmen und teilt sie den Mitgliedstaaten mit. Vorrang genießen Maßnahmen, die - die positiven Aspekte ("Qualitätseigenschaften") von Milch und Milcherzeugnissen herausstellen, - übersichtlich gestaltet sind und ausführliche Beschreibungen der vorgeschlagenen Aktivitäten sowie einen ausfuhrlichen Haushaltsplan in ECU enthalten, - die in Abschnitt V dargelegten Leitlinien hinsichtlich der Mittelverwendung einhalten, - durch den Bewertungsbericht sind, sofern der über die vorangegangenen Kampagnen Interessent an diesen Kampagnen bereits gerechtfertigt teilgenommen hat. Ferner erhalten Maßnahmen Vorrang, die die Kriterien nach Artikel 5 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 3582/93 erfüllen. VIII. SCHLUSS In den ersten drei Anwendungsjahren der Verordnung (EG) Nr. 3582/93 konnte durch kohärente, jedoch ausreichend diversifizierte Programme auf die spezifischen Anliegen der Verbraucher eingegangen werden. Die Kommission beabsichtigt, 1997/98 in diesem Sinne fortzufahren und unter den eingereichten Vorschlägen diejenigen auszuwählen, die das beste Kosten-Nutzen-Verhältnis und weitgehende Synergien bieten und zur nachhaltigen Konsolidierung des europäischen Marktes für Milch und Milcherzeugnisse beitragen. ANHANG 1 VERBRAUCH VON MILCH UND MILCHERZEUGNISSE PER CAPITA, GEMESSEN IN VOLLMILCHÄQUIVALENT. Deutschland Frankreich Italien Niederlanden Belgien / Luxemburg Vereinigtes Königreich Irland Dänemark Griechenland Spanien Portugal Schweden Finland Österreich 1990 (in kg) 1994 (in kg) 1995 (in kg) 362 403 285 311 367 308 360 465 189 154 145 358 460 351 375 399 274 277 368 274 342 405 197 170 161 347 430 340 379 401 278 285 365 283 350 420 202 170 163 405 422 334 ANHANG II ANGABEN ZUR KOSTEN-NUTZEN-AN ALYSE Quantifizierbare Einzelziele, Zielgruppen - Einzelziele: Übereinstimmung mit dem allgemeinen Ziel - Zielgruppen: gegebenenfalls für die einzelnen Ziele getrennt angeben. Wer sind die Endbegünstigten der finanziellen Intervention der Gemeinschaft und welches sind die zwischengeschalteten Stellen. Begründung der Maßnahme - Notwendigkeit des Einsatzes von Haushaltsmitteln der Gemeinschaft - Wahl der Interventionsmodalitäten * Vorteile gegenüber alternativen Maßnahmen (komparative Vorteile) * gegebenenfalls Analyse ähnlicher auf Gemeinschafts- oder nationaler Ebene durchgeführter Maßnahmen - Wichtigste Unsicherheitsfaktoren, die die Ergebnisse der Maßnahmen beeinträchtigen können Follow-up und Bewertung der Maßnahme - Erfolgsindikatoren * Output-Indikatoren (Messung der einzelnen Aktivitäten) * Wirkungsindikatoren (nach Zielen) - vorgesehene Modalitäten und Periodizität der Bewertung - Bewertung der Ergebnisse <D ISSN 0254-1467 KOM(97) 377 endg. DOKUMENTE DE 03 10 Katalognummer : CB-CO-97-373-DE-C ISBN 92-78-22849-4 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg