title: PERGUNTA ESCRITA n. 2318/97 do Deputado Leonie van BLADEL ao Conselho. Situação humanitária de detidos em Marrocos

eurovoc_concepts:
Morocco
Netherlands
consulate
human rights
prison system
prisoner

text: 3. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 102/25 A antiga cidade de Haskif (Hasankeyf), que era o seu centro, corre agora o risco de ficar soterrada pela lama se for constru(cid:14)·da a barragem de Lusu, promovida pela Turquia, pa(cid:14)·s no qual se situa a regia(cid:152)o. A Turquia, no entanto, assinou as conven(cid:231)o(cid:152)es internacionais da Unesco (Granada e Malta) relativas a‘ protec(cid:231)a(cid:152)o das antiguidades. Pergunta-se a‘ Comissa(cid:152)o que medidas pretende tomar para proteger as antiguidades desta regia(cid:152)o? Resposta dada por Hans Van den Broek em nome da Comissa(cid:152)o (23 de Setembro de 1997) A Comissa(cid:152)o partilha a preocupa(cid:231)a(cid:152)o do Senhor Deputado quanto ao risco que corre a antiga cidade de Haskif (Hasankeyf), uma vez conclu(cid:14)·da a constru(cid:231)a(cid:152)o da barragem de Lusu. A Comissa(cid:152)o recorda que a Turquia, como todos os signata·rios das conven(cid:231)o(cid:152)es das Na(cid:231)o(cid:152)es Unidas sobre educa(cid:231)a(cid:152)o, cie(cid:136)ncia e cultura, tem obriga(cid:231)o(cid:152)es espec(cid:14)·ficas em mate·ria de protec(cid:231)a(cid:152)o de antiguidades. Por conseguinte, a Comissa(cid:152)o espera que as autoridades turcas tenham tomado todas as medidas adequadas para assegurar a protec(cid:231)a(cid:152)o deste importante s(cid:14)·tio arqueolo·gico e a sua preserva(cid:231)a(cid:152)o para as gera(cid:231)o(cid:152)es futuras. Ale·m disso, a Comissa(cid:152)o levantou esta questa(cid:152)o aquando dos seus contactos regulares com as autoridades turcas. (98/C 102/37) PERGUNTA ESCRITA E-2308/97 apresentada por Heidi Hautala (V) ao Conselho (18 de Julho de 1997) Objecto: Riscos para a sau·de provocados pelos implantes de silicone De acordo com estudos muito recentes, os implantes de silicone, que te(cid:136)m em vista aumentar os seios das mulheres, podem derramar silicone para o organismo, o que pode provocar graves preju(cid:14)·zos para a sau·de. Pensa-se tambe·m que, numa mulher gra·vida, o silicone passa para o embria(cid:152)o, o que podera· ter graves conseque(cid:136)ncias. Presentemente, esta(cid:152)o a decorrer, nos Estados Unidos, inu·meros julgamentos contra os fabricantes de silicone. Por conseguinte, talvez as autoridades pro(cid:14)·bam os implantes de silicone. Esta· o Conselho informado sobre os graves preju(cid:14)·zos do silicone para a sau·de e, em particular, sobre a afirma(cid:231)a(cid:152)o de que o silicone pode passar para o resto do organismo e para o embria(cid:152)o? Tenciona o Conselho agir no sentido de chamar a aten(cid:231)a(cid:152)o dos produtores de silicone para implantes sobre a sua responsabilidade em rela(cid:231)a(cid:152)o a este produto? Tenciona o Conselho proibi-lo? Resposta (17 de Novembro de 1997) A questa(cid:152)o a que se refere a Senhora Deputada na(cid:152)o foi ainda apresentada ao Conselho. Nesta fase, podera· V. Exa. dirigir-se a‘ Comissa(cid:152)o para saber se esta tenciona ocupar-se deste assunto. (98/C 102/38) PERGUNTA ESCRITA E-2318/97 apresentada por Leonie van Bladel (UPE) ao Conselho (18 de Julho de 1997) Objecto: Situa(cid:231)a(cid:152)o humanita·ria de detidos em Marrocos A Preside(cid:136)ncia neerlandesa do Conselho tem conhecimento das escandalosas condi(cid:231)o(cid:152)es humanita·rias em 1. que se encontram os detidos em priso(cid:152)es marroquinas? O Presidente neerlande(cid:136)s do Conselho tenciona encetar conversa(cid:231)o(cid:152)es com as autoridades marroquinas com 2. o objectivo de melhorar as condi(cid:231)o(cid:152)es humanita·rias para os detidos em priso(cid:152)es marroquinas?


title: 28. ÅRSBERETNING 1996.

eurovoc_concepts: Publications Office of the European Union


title: Resolución legislativa que contiene el dictamen del Parlamento Europeo sobre la propuesta de decisión del Consejo relativa a la posición de la Comunidad en el Consejo de Asociación sobre la participación de la República Checa en programas comunitarios en los ámbitos de la formación, la juventud y la educación (COM(97)0013 C4- 0162/97 97/0024(CNS))

eurovoc_concepts:
Czechia
education policy
vocational training
young person
youth exchange scheme


title: Règlement (CE) nº 1395/97 de la Commission du 18 juillet 1997 modifiant le règlement (CEE) nº 689/92 fixant les procédures et conditions de prise en charge des céréales par les organismes d'intervention

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
barley
intervention agency
product quality

formats: html pdfa1b print


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1397/97 DELLA COMMISSIONE del 18 luglio 1997 che fissa, per la campagna di commercializzazione 1996/97, il tasso di conversione agricolo specifico dei prezzi minimi della barbabietola, dei contributi alla produzione e del contributo complementare nel settore dello zucchero

eurovoc_concepts:
marketing
marketing year
minimum price
representative rate
sugar beet
sugar levy


title: Beretning fra Kommissionen til Rådet om hvordan Rådets direktiv 92/106/EØF af 7. december 1992 om indførelse af fælles regler for visse former for kombineret godstransport mellem medlemsstaterne er blevet anvendt mellem 1993 og 1995

eurovoc_concepts:
application of EU law
carriage of goods
combined transport
intra-EU transport
statistics

text: l'iris, t 1 «, y u L- * > }' n,- •" > I ' • :. i *? KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 18. 07. 1997 KOM(97) 372 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET om hvordan Rådets direktiv 92/106/EØF af 7. december 1992 om indførelse af fælles regler for visse former for kombineret godstransport mellem medlemsstaterne er blevet anvendt mellem 1993 og 1995 i- ; ?- ' i3 ' '"! : 7'J I" ' J# Î ' f 1 INDLEDNING Også før direktiv 92/106 blev vedtaget den 7. december 1992, fandtes der fælles regler for kombineret transport. 1. 1 Rådets direktiv 75/130/EØF Hovedsigtet med dette direktiv var at fjerne alle kvantitative restriktioner (kvoter) inden for kombitransport og at afskaffe visse administrative formaliteter. 1 Direktiv 75/130 er blevet ændret fem gange2. Ændringernes hovedformål var at udvide foranstaltningerne til at omfatte: transport af moduler på indre vandveje mellem medlemsstaterne, inklusive indledende eller afsluttende vejtransport refusion af nationale vejafgifter på køretøjer der benyttes i kombineret transport kombineret transport for egen regning afskaffelse af obligatoriske tariffer for indledende og afsluttende vejstrækninger. 1. 2 Rådets direktiv 92/106/EØF Rådets direktiv 92/106/EØF af 7. december 1972 om indførelse af fælles regler for visse former for kombineret godstransport mellem medlemsstaterne3 er en konsolideret udgave af direktiv 75/130 af 17. februar 1975. Med direktiv 92/106/EØF skulle de indledende og afsluttende strækninger af en kombineret transport fritages for enhver bevillingsordning når bane-, vandvejs- eller søtransportstrækningen er over 100 km i lige linje. Vejstrækningerne er begrænset på samme måde som vejtransport i tilknytning til vandvejstransport. Målet for direktiv 92/106 kan sammenfattes i følgende betragtning fra direktivet: "de stigende problemer i forbindelse med vejenes overbelastning, miljøet og færdselssikkerheden kræver af samfundsmæssige hensyn yderligere udvikling af kombineret transport som alternativ til vejtransport". 1 Direktiv 75/130/EØF af 17. februar 1975, EFT L 48, 17. 2. 1975, s. 31. 2 Direktiv 79/5/EØF af 19. december 1978, EFT L 5, 9. 1. 1979, s. 33. Direktiv 82/3/EØF af 21. december 1981, EFT L 5, 9. 1. 1982, s. 12. Direktiv 82/603/EØF af 28. juli 1981, EFT L 247, 23. 8. 1982, s. 6. Direktiv 86/544/EØF af 10. november 1986, EFT L 320, 15. 11. 1986, s. 33. Direktiv 91/224/EØF af 27. marts 1991, EFT L 103, 23. 4. 1991, s. 1. 3 EFT L 368, 17. 12. 1992, s. 38. Ifølge direktiv 92/106, artikel 5, skal Kommissionen forelægge Rådet en beretning om: fællesskabsrettens anvendelse på dette område, den økonomiske udvikling indenfor kombineret transport og fastlæggelse af eventuelle nye foranstaltninger til fremme af kombineret transport. Den forpligtelse opfyldes hermed. Under udarbejdelsen af rapporten har Kommissionen send medlemsstaterne og de berørte faglige organisationer et spørgeskema. Rapporten omfatter anvendelsen af direktivet mellem 1993 og 1995. De statistiske tabeller dækker årene 1993-1994 eftersom der kun forelå data nok for de to år. Rapportens analyser bygger i høj grad på svarene, som indløb mellem den 23. maj 1995 og den 11. januar 1996. Grækenland, Italien og Spanien har ikke besvaret spørgeskemaet. Direktiv 92/106 beskriver "kombineret transport" på følgende måde i artikel 1, stk. 1: "I dette direktiv forstås ved "kombineret transport": transport af varer mellem medlemsstaterne, hvorunder en lastvogn, påhængsvogn, sættevogn med eller uden trækkende køretøj, et veksellad eller en container på 20 fod og derover anvender vej til den indledende eller afsluttende strækning og til den resterende strækning anvender jernbane, indre vandveje eller søvejen, når denne strækning er over 100 km i lige linje, og den indledende eller afsluttende vejstrækning tilbagelægges: enten mellem det sted, hvor godset læsses, og den indladningsbanegård, der ligger nærmest, for så vidt angår den indledende strækning, og mellem den udladningsbanegård, der ligger nærmest, og det sted, hvor godset losses, for så vidt angår den afsluttende strækning eller inden for en radius på 150 km i lige linje fra laste- eller lossehavnen. " 2. ANVENDELSEN AF DIREKTIV 92/106/EØF 2. 1 Gennemførelse i national ret. Ifølge direktiv 92/106/EØF, artikel 10, skal medlemsstaterne gennemføre direktivet inden den 1. juli 1993. Det har de med få undtagelser også gjort. I de tilfælde hvor kun en del af direktivet er gennemført, eller hvor lovgivningen ikke var vedtaget da denne beretning blev udarbejdet, har Kommissionen indledt en overtrædelsesprocedure i henhold til EF- traktatens artikel 169. 3- 2. 2 Ukorrekt anvendelse af direktivet Efter klage fra et vejtransportfirma har Kommissionen bemærket at Italien i strid med artikel 2 i direktiv 75/130 havde fastsat kontingenter for bevillinger til køretøjer der udelukkende blev brugt til vejtransport på indledende eller afsluttende strækninger i kombineret transport i Italien, selv hvis de pågældende køretøjer var indregistreret i Italien. Kommissionen lagde sag an ved EF-domstolen, som den 2. maj afsagde en dom hvori Kommissionen fik medhold og Italien blev dømt (sag 45/89). Ifølge en sammenslutning af vejtransportvirksomheder er der stadig en medlemsstat som opretholder en bevillingsordning for kombineret transport. Kommissionen vedtog i oktober 1996 at sende en åbningsskrivelse til pågældende myndigheder fordi de ikke havde besvaret en anmodning om oplysninger. 2. 3 Anvendelse af direktivets bestemmelser om afgiftslempelse 2. 3. 1 Generelt Direktiv 82/603/EØF etablerede et sæt afgiftsbegunstigelser for at fremme anvendelsen af kombitransport. Dets Artikel 8 tillader medlemsstaterne at nedsætte eller refundere visse afgifter for vejkøretøjer der anvendes til kombineret transport, "enten med et fast beløb eller med et beløb i forhold til den rejse, som køretøjerne foretager med jernbane" i den medlemsstat hvor de er indregistreret. Artikel 8 bemyndigede desuden medlemsstaterne til at også at tage helt eller delvis hensyn til den banestrækning der tilbagelægges uden for deres område, når afgiftsnedsættelserne eller -refusionerne beregnes. I 1990 forelagde Kommissionen et forslag om ændring af direktiv 75/1304. En af ændringerne gik ud på gøre nedsættelserne obligatoriske for hele banestrækningen. Det gik Rådet dog ikke med til. Efter vedtagelsen af direktiv 92/106 findes der følgende forpligtelse i henhold til artikel 6, stk. 1 : "Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for, at de i stk. 3 anførte afgifter, der gælder for køretøjer (lastvogne, trækkende køretøjer, påhængsvogne eller sættevogne), som anvendes til kombineret transport, nedsættes eller refunderes enten med et fast beløb eller med et beløb i forhold til den strækning, køretøjerne tilbagelægger med jernbane, inden for de grænser, på de betingelser og efter de retningslinjer, som medlemsstaterne fastsætter efter konsultation af Kommissionen. " KOM (90) 564. -4 Det skal bemærkes at medlemsstaternes anvendelse af direktiv 92/106, artikel 6, stk. 1, om afgiftsnedsættelser har begrænset sig til kombineret vej- og banetransport, og her i hovedsagen de "rullende landeveje". Andre slags kombitransport, blandt andet med indre vandveje og nærsøtrafik, nyder ikke godt af de afgiftsnedsættelser der er nævnt i artikel 6, stk. 3, i direktiv 92/106. Direktiv 92/106 giver imidlertid også medlemsstaterne andre muligheder for at nedsætte afgifterne: For det første: "Medlemsstaterne kan dog ved indrømmelsen af disse nedsættelser eller refusioner tage hensyn til den strækning, der tilbagelægges med jernbane enten delvist eller fuldstændigt uden for den medlemsstat, hvor køretøjerne er registreret. " For det andet ". kan køretøjer, der udelukkende anvendes til træk ad vej på indledende eller afsluttende strækninger, som indgår i en kombineret transport, fritages for de. anførte afgifter, hvis disse pålægges enkeltvis. " 2. 3. 2 Medlemsstater hvor afgiftslettelserne har praktiske virkninger Tyskland har siden 1979 givet afgiftslettelser for vejkøretøjer der bruges i kombitransport, bestemt af hvor mange banetransporter der udføres. Køretøjer der udelukkende bruges til transport til og fra terminaler, er fritaget. I alt beløber afgiftslettelserne sig til cirka 12. 5 mio. ECU om året (24 mio. DM). Frankrig har siden 1979 givet lempet akselafgiften for vejtransportfirmaer der benytter kombineret vej-banetransport. Lempelsen er på 75% af den afgift der gælder i den pågældende godstransportzone. Ifølge den seneste rapport om direktiv 92/106 refunderer Italien vejskat og regionale tillægsafgifter for køretøjer der benytter bane. Hvor meget dette beløber sig til vides ikke. Østrigske køretøjer der udelukkende benyttes i transport til og fra terminaler er fritaget for bilskat. Desuden lettes den månedlige skat med 15% hver gang et østrigsk køretøj transporteres med bane. Hertil udbetaler den østrigske regering årligt ca. 5 mio. ECU (70 mio. schilling). 2. 3. 3 Medlemsstater hvor afgiftslettelserne ingen praktisk virkning har I Det Forenede Kongerige er der afgiftslettelse for hele køretøjer der benyttes i kombitransport (den type der kaldes "rullende landeveje") idet punktafgiften på køretøjer (Vehicle Excise Duty) kun opkræves på motoriserede køretøjer. Men ifølge svaret gør den nuværende læsseprofil det umuligt at transportere sådanne køretøjer med bane. I Belgien kan der ydes refusion for den strækning som afgiftsbelagte køretøjer tilbagelægger med bane inden for landets grænser, men i praksis - 5- er det ikke sket. Belgien har meddelt Kommissionen at dette skyldes at de afstande i landet som der kan blive tale om, er små, hvad der gør den administrative byrde uforholdsmæssigt stor. For Nederland har der ingen virkning været fordi afgiftslettelserne kun kan gives for hvert enkelt afgiftsbelagt køretøj. På det nederlandske marked er kombineret transport med hele vejkøretøjer næsten ukendt, så i praksis har afgiftsnedsættelserne været ubetydelige. I Finland var der næsten ingen ting at betale. Sverige giver kun nedsættelse for køretøjer der bruger bane i mere end 60 dage, og der var ingen ansøgninger om skattenedsættelse. DK, EL, E, IRL, L og P svarede ikke på dette spørgsmål. Fra den forrige rapport om direktiv 92/106 vides det at DK, EL, E, IRL og L ikke udbetalte refusioner. 2. 3. 4 Konklusioner om afgiftslettelser I de fleste medlemsstater har de nuværende skattebestemmelser ikke været brugt. Kun for én type kombitransport er skattebestemmelsen obligatorisk: banetransport af visse køretøjer. I mange skattesystemer begrænser dette forhold i praksis anvendelsen til "rullende landeveje". Derfor påvirkes udviklingen af kombitransport ikke meget. Det bør erkendes at kombitransport med indre vandveje og nærsøtrafik som et af elementerne også kan bidrage til at gøre transporten bæredygtig. Det forhold at veje i sådanne tilfælde ikke benyttes til den lange strækning, berettiger nedsættelse af vejskatter. Desuden kan man stille det spørgsmål om det ikke vil være rimeligt, så længe vejtransportens eksterne omkostninger ikke er fuldt internaliseret, at mildne den deraf følgende negative virkning for kombitransporten ved at reducere beskatningen af kombineret transport. Det må overvejes hvordan den praktiske anvendelse af afgiftsordningerne kan udvides til de medlemsstater der ikke benytter dem nu, og til kombitransport med nærsøtrafik og vandvejstrafik. Der er to hovedmuligheder: at udvide omfanget af de frivillige lempelser og at udvide de obligatoriske lempelser til andre typer kombitransport. 2. 4 Anvendelse af direktivets bestemmelser om indledende og afsluttende veistrækninser Medlemsstaterne har ikke leveret oplysninger om virkningerne af bestemmelserne om liberalisering vedrørende den indledende og afsluttende vejstrækning, der indgår i en kombineret transport. I Italien er der grundlagt en organisation for transport på sådanne strækninger. Under det fjerde rammeprogram har Kommissionen netop godkendt medfinansiering af en undersøgelse af hvordan man kan give denne idé større praktisk udbredelse. -6 Fra den 1. juli 1998 behøver cabotage i vejtransporten ikke længere tilladelser5. Da der i forvejen ikke skal søges om tilladelse til kombitransport, mister denne form derved en af sine konkurrencefordele. Derfor vil Kommissionen genoverveje de relevante bestemmelser i direktiv 92/106. 3. SEKTORENS ØKONOMISKE UDVIKLING 3. 1 Statistiske udviklingslinjer i Europa 3. 1. 1 Kombitransport i TEU Nedenstående tabel 1 viser: - Det samlede antal enheder som er befordret med kombitransport, udtrykt i TEU (Tonnage European Units, europæiske tonnageenheder). - Væksten mellem 1993 og 1994, idet disse to år er de seneste hvor Kommissionens tjenestegrene har tal for alle relevante transportformer og enheder. Tallene for 1990 fra Kommissionens forrige rapport6 er benyttet som reference. - De foreliggende tal er ikke standardiserede. Derfor er de udtryk for det bedste skøn. - I bilag 1 gengives en mere omfattende tabel, som også viser de forskellige enhedstypers relative betydning. Bilag 1 indeholder også yderligere forklarende bemærkninger og andre kommentarer vedrørende den foreliggende statistik. Tabel 1: Udviklingslinjer for kombitransport, konverteret til TEU TEU i alt i kombitransport ekskl. nærsøtransport Kilde 1990 1993 1994 se bilag 1 4 884 000 6 707 000 7 640 000 3. 1. 2 Konklusion af tabel 1 Antallet af TEU der transporteres med kombitransport er imponerende; væksten fra 1990 til 1994 har været næsten 60%. 5 Rådets forordning (EØF) nr. 3118/93 af 25. oktober 1993, artikel 12, stk. 2. EFT L 279, 12. 11. 1993, s. 1. 6 KOM (93) 394. -7 3. 1. 3 Forsøg på at sammenligne vei-. bane- og kombitransport En sådan sammenligning burde foretages i mio. tonkilometer (tkm), men især for vandveje og national containertransport findes der ingen umiddelbart anvendelige tal. Det har derfor været nødvendigt at skønne, og kilderne til skønnet findes i bilag 1. Tabel 2: Udviklingslinjer i mio. tonkilometer Vejtransport Banegodstransport Kombitransport i alt ekskl. nærsøtransport 1993 964 000 205 000 47 392 1994 1 061 000 220 000 51 972 Når kombineret transport sammenlignes med vejtransport i tkm, udgør kombitransporten omkring 5% af vejtransporten. I sammenligning med målet for den fortsatte udbygning af kombitransporten som udtrykt i den betragtning vi citerede i afsnit 1. 2 ovenfor, er denne procentdel stadig lille. I forhold til banegodstransporten udgør kombitransporten dog 23% når man sammenligner tonkilometer. 3. 1. 4 Konklusion af sammenligningen mellem vej-, bane- og kombitransport Sammenligningen af vejtransport med kombitransport viser at kombitransport ligger på omkring 5% af det antal tkm som køres med bil. Den andel er stadig ikke særlig stor set i forhold til hensigten, som er at videreudvikle kombineret transport som et alternativ til vejtransport. Og det må understreges at vejtransporten i den behandlede periode også øgede sin andel af transportmarkedet. I forhold til banetransport er kombitransporten allerede nu oppe på en betydelig størrelse. 3. 1. 5 Konklusioner vedrørende statistikkens kvalitet Der er behov for mere ensartede statistikker. Det arbejder Kommissionen for tiden på. Eurostat bør udarbejde et egnet dataindsamlingssystem ved at tilstræbe en standardiseret og harmoniseret rapporteringsstruktur, som sikrer at erhvervsinteresser beskyttes. 3. 1. 6 Kombitransport af containere på de indre vandveje I den periode der her er taget op (1993-1995), steg containertransporten på de indre vandveje med omkring 10%. De betydeligste transportforbindelser findes i trekanten mellem Antwerpen, Rotterdam og Rhinen. Ikke alle transporter mellem Antwerpen og Rotterdam er egentlig kombineret transport, for der er ofte ingen vejtransport involveret. Men de 8- erstatter normalt biltransport. Herudover er der ved at komme gang i containertransport fra Lille til disse havne og på Donau, til en vis grad med starthjælp fra PACT-programmet, som i årene 1993-1996 har givet kommissionsmidler i tilskud til de såkaldte pilotforanstaltninger for kombineret transport7. 3. 1. 7 Containertransport hvori der indgår en jernbanestrækning Containertransport hvori der indgår en banestrækning, er vokset endnu mere end det var tilfældet for vandvejenes vedkommende. Dette skyldes ifølge Intercontainer (ICF) dels generel økonomisk fremgang, dels indsættelsen af heltog. I forhold til 1993 var væksten målt i TEU 15% (kilde: ICF). I 1995 var dette tal stabilt, men i tkm var væksten omkring 2% (kilde: SGKV-rapport 1995). Intercontainers rapport fortalte ikke noget om hvilke ruter der blev betjent, men ICF har udtalt at væksten skyldes nye tog. 3. 1. 8 Kombineret bane/veitransport med veksellad, sættevogne og 'rullende landeveje' (lastvogne på toget) Ifølge UIRR's tal steg antallet af veksellad (herunder containere i UIRR's opgørelser) og køretøjer på 'rullende landeveje' med omkring 20%. UIRR's rapport for 1995 anfører dog at den langsigtede udviklingslinje, som favoriserer veksellad, er ubrudt, eftersom væksten for 'rullende landeveje' er mindre udtalt mål i tkm. I 1995 registrerede UIRR- virksomheder en vækst på 5,6%, som hovedsagelig fandt sted i international transport (kilde: SKGV-rapport 1995). De 11 medlemsvirksomheder i EU betjener tilsammen mange ruter, heraf flere til øst- og centraleuropæiske lande. UIRR-rapporten fra 1994 nævner at to tredjedele af deres internationale vejfàanetransport gik på tværs af Alperne. 3. 1. 9 Sættevogne og lastbiler på skibe Disse enheder transporteres ikke i større tal på indre vandveje, bortset fra Donau. I nærsøtrafikken er det svært at skelne statistik mellem korte færgeoverfarter (op til 100 km) og nærsøtrafik som led i kombitransport. Derfor indeholder tabellerne ikke noget om denne form for transport. 3. 2 Markedsforhold 3. 2. 1 Kombineret transport hvori der indgår en jernbanestrækning Kombitransportvirksomheder har nu i flere år frit kunnet udføre alle typer kombineret transport. Navnlig inden for veksellad- og sættevognstrans- 7 Kommissionens beslutning 93/45/EØF af 22. december 1992, EFT L 16, 25. 1. 1993. -9 porten har dette ført til større konkurrence. ICF nævner desuden anvendelsen af terminaler som en organisatorisk forbedring. Rådet vedtog den 29. juli 1991 direktiv 91/440/EØF8, som bl. a. giver jernbanevirksomheder og internationale sammenslutninger af jernbanevirksomheder ret til adgang til baneinfrastruktur i hele EF så de kan udføre international kombineret transport. Denne foranstaltning sigter mod at fremme udviklingen af kombineret transport. Nogle af medlemsstaterne har ikke gennemført artikel 10 i dette direktiv, men andre steder er der dannet flere internationale alliancer for international kombitransport. 3. 2. 2 Kombineret transport hvori der indgår en vandvejsstrækning Rhinen er rygraden i containertransport med flodpramme. Succesen skyldes retten til fri sejlads, initiativrigdom og stramme tidsplaner kombineret med en vandvej med stor kapacitet og det store antal containere der omlades i Antwerpen og Rotterdam. Mellem Rotterdam og det tyske bagland har vandvejstransporten en markedsandel på 35% af containertransporten ifølge "Union Internationale de la Navigation Fluviale". Flodpramtransporten af containere mellem Antwerpen og Rotterdam har et bemærkelsesværdigt omfang i betragtning af at afstanden er så kort. Dette er muliggjort af Schelde-Rhin-forbindelsens udbygningsgrad og gennemført ved effektiv udnyttelse af pendulfart. Containertransport på de indre vandveje udføres både af rederier og af selvejende bådførere ('håndværksmæssigt'). Arbejdet organiseres ofte i grupper, som har mulighed for at udbyde hyppigere og mere regelmæssige afsejlinger. 3. 2. 3 Kombineret transport hvori der indgår en strækning med nærsøtrafik Kombineret transport hvori der indgår en strækning med nærsøtrafik omfatter: tilbringertrafik, hovedsagelig mellem de større havne i området Hamburg-Le Havre og havne i alle egne af Europa og tilbringertrafik i Middelhavsområdet; ro-ro-trafik (roll-on roll-off) for vejkøretøjer og almindelig trafik med skibe der skal lastes og losses for containere; her er der navnlig tale om forbindelser der knytter medlemsstater i udkanten af EF sammen med deres nabolande og med centrale områder i EF samt forbindelser mellem fastlandet og større øer. EFT L 237, 24. 8. 91, s. 25. 10 Kommissionens meddelelse om udviklingen inden for short sea shipping i Europa9 indeholder et handlingsprogram med anbefalinger af en række foranstaltninger der kan øge nærsøtrafikkens kvalitet og effektivitet. Meningen er at forberede en overføring af trafik fra vej til sø. 3. 2 Kombitransportens stilling i konkurrencen 3. 3. 1 Bemærkninger om kombitransportens stilling i konkurrencen Som anført i Kommissionens meddelelse om et handlingsprogram til støtte for kombineret godstransport10 kan kombitransport endnu ikke altid konkurrere effektivt med vejtransport, selv over længere afstande. Det første problem er den manglende internalisering af især vejtransportens eksterne omkostninger. Dette drøftes indgående i Kommissionens grønbog "Mod fair og effektiv prissætning på transportområdet"11. Det næste problem vedrører den uensartede håndhævelse i medlemsstaterne af køre- hviletidsbestemmelserne for vejtransport. Hvis disse regler blev håndhævet konsekvent, ville nødvendigheden af at overholde grænserne for køretid i vejtransporten føre til at mange langture ville blive kørt med to chauffører pr. lastbil. Dette vil hæve prisen for ren vejtransport og dermed forbedre kombitransportens konkurrenceevne. Hvad køretiderne angår arbejder Kommissionen med at udskifte den nuværende fartskriver med elektronisk udstyr. 12 Overlæsning i vejtransporten er et tredje problem som forvrider konkurrencen med banetransport. Tekniske begrænsninger gør at det i nogle tilfælde er problematisk at transportere læs på over 441 for hele køretøjet i kombineret transport. Den generelle maksimale bruttovægt med en undtagelse for 441 for kombineret transport giver en overordnet idé om hvorvidt kombitransport i et bestemt land har en særlig konkurrencefordel ved transport af tunge læs. Som situationen er nu, er det kun transportvirksomhederne der straffes når politiet griber dem i at køre med overlæs. Men pres presses de af deres kunder til at acceptere overlæs. Hvis også afskiberne kunne holdes ansvarlige for overlæs, ville presset på transportvirksomhederne blive mindre og kombitransportens stilling i konkurrencen blive forbedret. De juridiske problemer i dette spørgsmål skal stadig undersøges - især om dette er en mulighed inden for EF-retten. 9 KOM (95) 317. 10 Meddelelse til Rådet KOM (96) 335 af 24. 7. 1996. 1 * KOM (95) 691 endelig udgave. 12 KOM (94) 323 endelig udgave, EFT C 243 af 31. 8. 1994, s. 8, ændret ved KOM (95) 550 endelig udgave, EFT C 25 af 31. 1. 1996, s. 5. -11 Dertil kommer at kombitransport kræver dyre omladningsoperationer og intermodalt udstyr. Det er en strukturel ulempe. Og endelig udnyttes informationsteknologien endnu ikke nok i kombitransporten til at gøre disse komplicerede operationer konkurrencedygtige med vejtransport. Kommissionen bidrager til at forbedre situationen på de to sidstnævnte punkter ved at foreslå Rådet en forordning om EF-tilskud til projekter til fremme af kombineret godstransport13. 3. 3. 2 Konklusion vedrørende konkurrenceevnen Kombitransport kan stadig ikke i alle tilfælde konkurrere med vejtransport over lange afstande fordi der stadig er konkurrenceforvridning til fordel for vejtransporten og fordi kombitransporten selv rummer visse strukturelle problemer. FORSLAG TIL FORANSTLATNINGER PÀ EU-NIVEAU 4. 1 Medlemsstaternes forslag 4. 1. 1 Foranstaltninger til fremme af kombitransport B mener at der bør ydes støtte til investeringer i infrastruktur og etablering af regelmæssig trafik. Infrastrukturforbedringer bør være sammenhængende. NL ønsker at kunne dække tab på pendulruter i startfasen fordi underudnyttelse siges at være uundgåelig på nye forbindelser i de første to år. Det bør overvejes at øge TEN-bevillingerne til intermodal transport. A mener at det bør være muligt at indgå forsyningspligtaftaler for kombineret transport så længe vejtransportens samlede omkostninger ikke dækkes. Der bør også tillades driftsstøtte til transporter over Alperne. F mener at statsstøtte til infrastruktur bør gøres mulig. FIN nævner: finansieringsstøtte, teknologiudvikling og fremme af konkurrence. P og flere andre lande ønsker PACT14 gjort permanent. 13 Meddelelse til Rådet KOM (96) 335 af 24. 7. 1996. 14 Da medlemsstaterne skrev svarbrevene kunne de kun henvise til den kommissionsbeslutning fra 1992, som er nævnt i afsnit 3. 1. 6. 12 Flere lande (B, A) påpegede at der stadig er grund til at være opmærksom på passage af indre grænser. DK gør opmærksom på at det ville fremme kombitransporten hvis vejtransportens omkostninger inkluderede de reelle infrastrukturomkostninger. IRL mener at fremme af kombitransport bør ske under erkendelse af vejtransportens betydning. D mener at liberaliseringen af vejtransporten har svækket kombitransportens konkurrenceevne, og foreslår derfor at arbejdsgruppen på højt niveau om kombineret transport15 bør genindkaldes. D mener endvidere at ordningen vedrørende transport af 44 ton, som i øjeblikke gælder hvis en 40 fods ISO-container transporteres som led i en kombineret transportoperation, bør udvides til alle forskellige former for kombitransport af alle transportmoduler under samme vilkår. F advarer mod at udvide definitionen af kombineret transport ved en bredere definition af sø-vejtransport. Udvidelsen til 44 ton bør begrænses til bane-vejtransport og vandvejs-vejtransport. UK foretrækker at tilskynde til banetransport af gods generelt og at udvide 44-ton foranstaltningen til veksellad i vej-banetransport. 4. 1. 2 Kommissionens konklusioner vedrørende medlemsstaternes forslag De nævnte foranstaltninger kan ikke alle indgå i en ændring af direktiv 92/106/EØF. Nogle vedrører statsstøtte, som er reguleret i forordning 1107/7016, andre beslutningen om transeuropæiske net17, finansieringsstøtte fra EF (PACT, se punkt 3. 1. 6 ovenfor) eller endda foranstaltninger vedrørende grænsekontrol. Disse forslag ser Kommissionen som påmindelser om at der også i andre forbindelser end revisionen af direktiv 92/106 er noget at gøre for at fremme intermodal transport. Flere medlemsstater er imidlertid interesseret i muligheden for at tillade i hvert fald vægtgrænsen på 44 ton for indledende og afsluttende 15 Arbejdsgruppe på højt niveau om kombineret transport bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og andre berørte parter mødtes i årene 1990-1992 for at rådgive Kommissionen. 16 Forordning 1107/70's bestemmelser om kombineret transport er senest blevet forlænget til den 31 december 1997 ved Rådets forordning 543/97 af 17. marts 1997, EFT L 84, 26. 3. 1997, s. 6. 17 Beslutning 1692/96/EF af 23. juli 1996, EFT L 228 af 9. 9. 1996, s. 1. 13 vejstrækninger i forbindelse med alle kombinerede transporter i alle medlemsstater. Det franske forslag om at det ikke skulle gælde for sø- vejtransport, ville indføre nye begrænsninger for kombitransporter med en kort søvejsstrækning. Imidlertid bør man holde sig for øje at nye foranstaltninger skal fremme de sø-landtransporter hvor størstedelen af transportstrækningen på EF-område foregår som sø-, bane- eller vandvej stransport, og vejstrækningen bør fortsat være begrænset. Det bør overvejes at tillade en maksimalvægt på 44 ton på indledende og afsluttende vejstrækninger i en kombineret transportoperation i alle medlemsstater. Under disse overvejelser bør desuden følgende punkter tages i betragtning: Kommissionen har forelagt et forslag18 om harmonisering af vægtgrænsen på 44 ton i hele EF for al vejtransport. Medlemsstaterne accepterede dog ikke denne del af forslaget da de vedtog direktiv 96/53/EF19. Derfor kan hver medlemsstat nu fastsætte sine egne vægtgrænser og i henhold til direktivets artikel 4, stk. 2 indføre grænsen på 44 ton for indenlandsk transport. Kommissionens forslag om en generel grænse på 44 ton ligger formelt stadig på Rådets bord i kraft af en formel erklæring. 20 Hvis alle medlemsstater, som undtagelse fra eventuelle eksisterende lavere vægtgrænser på deres område, tillod lastbiler på op til 44 ton til indledende og afsluttende vejstrækninger i alle kombinerede transportoperationer så ville det direkte gavne udviklingen af kombitransport. De andre betingelser i direktiv 96/53/EF, som det ser ud nu, og de begrænsede vejafstande til terminaler kunne forblive uændrede. 4. 1. 3 Problemer vedrørende forbindelser til tredjelande B ser problemer vedrørende ydre grænser, takstfastsættelse og tekniske standarder for transportmoduler. DK ønsker baneinfrastrukturen mellem D og Polen forbedret. D og A nævner problemer med veterinærkontrol. Disse lande og NL foreslår at denne kontrol finder sted ved destinationsterminaler for hele tog. A advarer videre mod streng plantesundhedskontrol ved EF- grænserne. 4. 1. 4 Kommissionens konklusioner vedrørende forbindelser med tredjelande 18 KOM (93) 679, EFT C 38 af 8. 2. 1994. 19 Direktiv 96/753/EF af 25. juli 1996, EFT L 235, 17. 9. 96, s. 59. 20 Rådet, 25. juli 1996. - 1 4- Det bør undersøges hvilke mulighederne der er for at gøre plantesundheds- og veterinærkontrol i forhold til tredjelande mindre problematisk for kombitransport. Dette er imidlertid et spørgsmål om politikken vedrørende kontrol med landbrugsprodukter, så det kan ikke behandles i forbindelse med en revision af direktiv 92/106. 4. 2 Brancheorganisationernes forslag Intercontainer/Interfrigo (ICF) foreslår følgende foranstaltninger på det retslige område: Kørselsrestriktioner (weekend, nat, ferieperioder) bør ophæves for indledende og afsluttende vejstrækninger. De så også gerne en fritagelse fra Eurovignette-kravet21 og en udvidelse af direktivet til alle lastmoduler (dette kan tolkes som en henvisning til spørgsmålet om 44 ton for vejstrækningen i al kombitransport). Alle skal udvides til hele Europa. Centralkommissionen for Sejlads på Rhinen ønsker at de obligatoriske afgiftsfritagelser i direktiv 92/106 udvides til kombitransport på vandvej og vej. Den internationale union for kombineret jernbane-/landevej stransport (UIRR) plæderer for at alle omkostningerne ved en transport skal afholdes af dem der forårsager dem, og for mere kontrol med vejtransporten. 4. 3 Kommissionens konklusioner vedrørende brancheorganisationernes forslag Der findes restriktioner for kørsel med lastbiler i weekender, om natten og/eller i ferieperioder i adskillige medlemsstater. I visse tilfælde gøres der undtagelser for kombineret transport. Hidtil er sådanne restriktioner og undtagelser blevet vedtaget på nationalt plan, hvad der har ført til organisatoriske problemer for kombitransporten. Generelle og obligatoriske undtagelser ville være et skridt hen imod hurtigere og mere pålidelig kombitransport. Indledende og afsluttende transportstrækninger med 44 ton er behandlet i punkt 4. 1. 2. Afgiftsfritagelser og eventuelle undtagelser fra Eurovignette-kravet bør gælde ensartet for alle typer kombineret transport. 21 Rådets direktiv 93/89/EØF af 25. oktober 1993 om opkrævning i medlemsstaterne af afgifter på visse køretøjer, der anvendes til vejgodstransport, samt af vejafgifter og brugsafgifter for benyttelse af visse infrastrukturer EFT L 279 af 12. 11. 1993 s. 32. - 1 5- Internalisering af eksterne omkostninger (forskydning af omkostninger) bør tages op i forbindelse med Kommissionens grønbog "Mod fair og effektiv prissætning på transportområdet" og i de lovgivningsinitiativer der følger i kølvandet på den. 4. 4 Andre fælles foranstaltninger til fremme af kombineret transport 4. 4. 1 Tilladelse til tre 20-fodscontainere på lastbiler Medlemsstaterne kunne overveje at tillade lastbiler at køre med 3 containere på 20 fod som led i en kombitransport på deres eget område. Ifølge direktiv 96/53/EF, artikel 4, stk. 4, litra b, har hver medlemsstat lov til at gøre dette på sit eget område, hvis elementerne (modulerne) opfylder de dimensioner der er forskrevet i direktivet. Medlemsstaterne fastlægger vilkårene under hensyntagen til sikkerhedsforhold. Eftersom de dele køretøjerne består af, kan accepteres over hele EF, er der ikke brug for yderligere harmonisering. 4. 4. 2 Kvalitet Kvaliteten af den kombinerede transport bør højnes yderligere ved standardisering af stabelbare enheder der er egner sig bedre til sø- og vandvej stransport end de nuværende ISO-containere. Her tænkes der navnlig på 45-fodscontainere (13,72 m). Containere der måler 45 fod mellem sidehjørnerne er større end de nuværende EF-fastsatte maksimumsdimensioner for køretøjer til vejtransport (direktiv 96/53/EF). Derfor vil sådanne containere der sættes i drift efter 17. september 1997, ikke være tilladt i vejtransport derefter. Hvis de er i brug før den dato kan medlemsstaterne dog i henhold til direktiv 96/53/EF tillade at fortsat benyttes på deres veje frem til 31. december 2006. Når disse 45-fodsmoduler er 2,55 m brede, gør de kombitransport mere konkurrencedygtig i forhold til sættevogne i vejtransport. De rummer det samme antal paller, men i modsætning til veksellad og sættevogne kan de stables. På den anden side står der i den 6. betragtning til direktiv 96/53/EF at lastbilernes dimensioner bør være uændret i en længere periode. Med tiden kunne den tekniske udvikling gøre det muligt for transportvirksomheder at transportere containere med det samme antal paller som sættevogne inden for de tilladte dimensioner. Til vogntog giver moduler på 7,45 m i udvendig længde og 2,55 m i bredden en passende lastkonfiguration for modul læs inden for rammerne af de nuværende EF-regler. Der bør udarbejdes standarder for anvendelse af IT- og teleteknik i intermodale kæder, bl. a. et fælles EDI-dokument. Der bør desuden - 1 6- foretages forbedringer på områderne reservation, kommunikation, sporing og elektronisk kundeinformation. 4. 4. 3 Konklusioner vedrørende kvalitetsforbedringer Disse kvalitetsforbedringer er ikke klar til regulering, hverken i forbindelse med en revision af direktiv 92/106 eller i andre EF-forskrifter. Der er tale om langsigtede spørgsmål, som først og fremmest forudsætter samordning, pilotprojekter og i visse tilfælde yderligere forskning og udvikling. KONKLUSIONER 5. 1 Statistik 5. 1. 1 Antal enheder i kombitransport Antallet af europæiske tonnageenheder (TEU) i kombineret transport er imponerende: 7,6 mio. i 1994. Væksten fra 1990 til 1994 har været på næsten 60%. 5. 1. 2 Sammenligning mellem vej-, bane- og kombitransport Målt i tkm udgør kombitransport ca. 5% af vejtransporten - stadig ikke nogen stor andel set i forhold til den tilsigtede videreudvikling af kombitransport som alternativ til vejtransport. Det skal noteres at vejtransporten i den behandlede periode også øgede sin andel af det samlede transportmarked. Men sammenligner man kombineret transport med banegodstransport - igen i tkm - så står kombitransporten med omkring 23% af banetransporten. 5. 1. 3 Statistikkens kvalitet Der er brug for mere ensartet statistik. Det arbejder Kommissionen for tiden på. 5. 2 Mulige ændringer af direktiv 92/106 Kombineret transport kan stadig ikke i alle tilfælde konkurrere med vejtransport, selv ikke over lange afstande. I det følgende diskuteres en række praktiske foranstaltninger for at øge dens konkurrenceevne. 5. 2. 1 Afgiftsforhold Det må konstateres at de nuværende skattebestemmelser ikke er blevet udnyttet i de fleste medlemsstater. De obligatoriske bestemmelser om skatteforhold gælder kun for en type kombineret transport: banetransport af visse køretøjer. Derfor anvendes bestemmelserne i mange - 1 7- skattesystemer i praksis kun for 'rullende landeveje'. Virkningen for kombitransportens udvikling er derfor lille, det bør erkendes at kombinationer med vandvej stransport og nærsøtransport også kan bidrage til at gøre transporten bæredygtig. Eftersom vejene ikke benyttes til den lange strækning i sådanne tilfælde, kan nedsættelse af vejskatter være berettiget. Når det er muligt bør skattefritagelser og eventuelle Eurovignette-fritagelser gælde i lige grad for alle slags kombitransport. I denne forbindelse kan der også argumenteres for at kompensere de eksterne omkostninger, som vejtransporten stadig ikke betaler i fuld udstrækning. Det må overvejes hvordan den praktiske udnyttelse af skattebestemmelserne kan udvides til medlemsstater der ikke udnytter dem i øjeblikket, og til kombitransport der hvori der indgår vand- vejstransport eller nærsøtransport. Der foreligger to hovedmuligheder: at udvide anvendelsesområdet for de frivillige undtagelser og at gøre und tagelser obligatoriske for flere typer kombineret transport. 5. 2. 2 Indledende og afsluttende transportstrækninger Fra den 1. juli 1998 kræves der ikke længere tilladelse til cabotage i vej transporten22. Kombitransport er i forvejen fri for at skulle søge tilladelse, så der bliver altså tale om et tab af en konkurrencefordel, og derfor vil Kommissionen om nødvendigt tage de relevante bestemmelser i direktiv 92/106/EØF op til overvejelse. 5. 2. 3 44 ton og kombineret transport Det bør overvejes i alle medlemsstater at tillade transport af 44 ton som maksimumsvægt på indledende og afsluttende strækninger i enhver kom bineret transportoperation. Under disse overvejelser skal der tages hensyn til følgende forhold: Kommissionen har foreslået at harmonisere vægtgrænsen til 44 ton for al vejtransport i hele EF. Det ville medlemsstaterne dog ikke gå med til da de vedtog direktiv 96/53/EF. Derfor kan medlemsstaterne nu fastsætte hver sine vægtgrænser og, i henhold til direktivets artikel 4, stk. 2, indføre 44 ton grænsen for indenlandsk transport. Kommissionens forslag om en generel vægtgrænse på 44 ton er ikke taget af Rådets bord, idet der foreligger en formel erklæring herom. Hvis alle medlemsstater tillod lastbiler på op til 44 ton på indledende og afsluttende vejstrækninger i alle kombinerede transportoperationer, ville en sådan undtagelse fra eksisterende vægtgrænser på deres om råde direkte gavne kombitransporten. Det er ikke hensigten at dette skal begrænse mulighederne for dem der nu har højere vægtgrænser. 5. 2. 4 Ophævelse af restriktioner for vejstrækninger 22 Forordning 3118/93 af 25. oktober 1993, artikel 12, stk. 2, EFT L 279, 12. 11. 1993. 18- Det vil blive undersøgt om man kan ophæve kørselsrestriktioner for lastbiler (i weekender, om natten og i ferieperioder) der udfører indledende og afsluttende vejtransport i kombinerede transportoperationer. Hvis sådanne undtagelser var obligatoriske og generelle ville det være et skridt til at øge kombitransportens hastighed og præcision. 5. 2. 5 Rapporten har påvist flere muligheder for at forbedre direktiv 92/106, som her anført i punkt 5. 2. 1-5. 2. 4. Kommissionen vil træffe de fornødne foranstaltninger. Vejtransportens stærke konkurrenceposition gør det dog nødvendigt at sætte ind på andre måder også hvis kombitransporten skal erobre en virkelig anselig del af det samlede transportmarked. 5. 3 Foranstaltninger uden for direktiv 92/106 5. 3. 1 Tre 20-fodscontainere på lastbilerne Medlemsstaterne bør overveje at tillade lastbiler at køre med tre 20- fodscontainere på deres eget område når det indgår i kombitransport- operationer. Dette har medlemsstaterne ret til at gøre på deres eget område ifølge direktiv 96/53/EF, artikel 4, stk. 4, litra b, hvis elemen terne (modulerne) på lastbilerne overholder de dimensioner der foreskrives i dette direktiv. Medlemsstaterne afgør vilkårene under hensyntagen til sikkerheds forhold. Eftersom de dele køretøjerne består af, kan accepteres over hele EF, er der ikke brug for yderligere harmonisering. 5. 3. 2 Overlæs og køretider i vejtransporten Konkurrencen forvrides stadig af at der køres med overlæs i vejtransporten. Hvis også afskiberne kunne holdes ansvarlige for overlæs, ville presset for at får transportvirksomhederne til at acceptere overlæs blive mindre og kombitransportens stilling i konkurrencen forbedret. Også en bedre håndhævelse af lovgivningen om køre- og hviletider kunne hjælpe på dette punkt. 5. 3. 3 Plantesundheds- og veterinærkontrol Det bør undersøges hvilke mulighederne der er for at gøre plantesundheds- og veterinærkontrol i forhold til tredjelande mindre problematisk for kombineret transport. 5. 3. 4 Kvalitetsforbedringer i kombitransporten Standardisering af stabelbare enheder der er egner sig bedre til sø- og vandvejstransport end de nuværende ISO-containere, er ikke klar til regulering. Det samme gælder IT- og telestandarder for intermodale 19 kæder. Her er der tale om langsigtede spørgsmål, som først og fremmest forudsætter samordning, pilotprojekter og i visse tilfælde yderligere forskning og udvikling. 5. 3. 5 Andre nævnte foranstaltninger til fremme af kombineret transport Ud over ovenstående har følgende været nævnt: statsstøtte i henhold til forordning 1107/70, TEN, finansieringsstøtte fra EF og foranstaltninger vedrørende kontrol ved de indre grænser. Disse forslag ser Kommissionen som påmindelser om at der også i andre forbindelser end revisionen af direktiv 92/106 er noget at gøre for at fremme intermodal transport. 20- TABEL IA Statistiske udviklingslinjer for hver type lastmodul; konverteret til TEU Bilag 1 Lastmodul Kilde 1990 1993 1994 A) containere - nærsøtrafik - sø-bane - sø-vandvej - vej-bane - vej-bane og bane alene B) veksellad (inkl. containere med UIRR virksomheder) - vej-bane C) 'Rullende landevej' Der forelå ikke i tide til denne rapport brugbare tal for con tainertransport og ro- ro-transport som beskrevet af CT ICF UINF skøn ICF D, F, UK nationalt (skøn, der forelå ikke tal for alle årene) 661 000 655 000 738 000 1 034 000 1 149 000 460 000 449 000 259 000 306 000 1 160 000 1 541 000 1 650 000 UIRR ICF 2 029 000 2 431 000 235 000 280 000 - vej-bane UIRR 477 000 581 000 D) Sættevogne - vej-bane UIRR 477 000 505 000 B+C+D 1990 I alt TEU i kombineret transport ekskl. nærsøtransport 2 116 000 4 884 000 6 707 000 7 640 000 21 Forklaringer til tabel IA: I containertransport tælles ét modul her som 1,5 TEU. UINF: Union Internationale de la Navigation Fluviale (Den Internationale Flodskibsfartsunion) Intercontainer-Interfrigo ICF: UIRR: Union Internationale des transporteurs combinés Rail-Route (Den Internationale Union for Kombineret Jernbane-ZLandevejstransport). I UIRR's statistikker svarer en bane-vej-forsendelse til omkring 2,3 TEU. SGKV: Studiengesellschaft fur den kombinierten Verkehr e. V. Bemærkninger vedrørende den foreliggende statistik: Flere medlemsstater meddelte at de ikke har egnede eller kun delvise statistiske oplys ninger. Kombitransportorganisationernes tal er bedre: der er mindre overlapning. Men det var alligevel nødvendigt at lave mange skøn. Desuden er der definitionsproblemer, så det vil tage lang tid at forbedre statistikken. For at optimere ressourceudnyttelsen vil Eurostat blive bedt om at undersøge muligheden for at bruge eksisterende forvaltningsoplysninger ved at kontakte de kompetente organer i medlemsstaterne. Vedrørende tabel IA: Grundtallene er sommetider lastmoduler, sommetider TEU. TEU blev valgt som enhed så man kunne sammenligne. Containere omfatter i noget af grundmaterialet også veksellad. For nærsøtransport var det ikke muligt at finde sammenlignelige tal for enhedslaster som falder inden for definitionen af kombineret transport. Navnlig for vandvej stransport har der måttet ræsonneres meget før der kunne opstilles generelle tal. ICF-tallene dækker et større område end EU's medlemsstater, herunder transport til og fra SNG. UIRR-tallene omfatter for 1993 62. 000 og for 1994 70. 000 TEU, som er afsendt for eksportvirksomheder i tredjelande. National transport er kun udskilt fra transport mellem medlemsstater når der er brugt forskellig kilder. Kommissionens rapport fra 1993 indeholder ikke sammenlignelige tal for vandvej stransport eller national containertransport i 1990. For 1995 foreligger der nogle fa sammenlignelige tal: UIRR i alt 3,7 mio. TEU; ICF 1,3 mio. TEU (SGKC-rapport om 1995). Antallet af køretøjer der blev transporteret med UIRR-virksomheder, steg fra 1. 297. 344 i 1993 til 1. 529. 096 i 1994. 22 TABEL 2A Udviklingslinjer i mio. tkm vej (kilde: Eurostat) banegods (kilde: Eurostat) kombineret transport - veksellad, sættevogne, 'rullende landevej' (kilde: UIRR) I -containere, international banetransport (kilde: ICF) - containere, indre vandveje (skøn) - containere, national banetransport (skøn) 1993 964 000 205. 000 1994 1 061 000 220. 000 22 000 23 000 9 800 6 314 9 278 11 800 7 23 8 9 934 -nærsøtransport af lastmoduler [ Kombineret transport i alt 47 392 51972 Vedrørende tabel 2A: For containere i vandvej stransport er afstanden i tonkilometer (tkm) skønnet på grundlag den gennemsnitlige omsætning på 6,3 ton pr. container i tyske Rhin-havne og den af UIRR oplyste gennemsnitlige afstand for indenlandske transporter på 669 km (1994). Samme afstandstal er brugt for den nationale containertransport. ICF-tallene omfatter afstande i transport til og fra SNG (45 mio. TEU-km). ICF bruger TEU-km i stedet for tkm. I banetransport regnes hver TEU-km for 9 tkm (sandsynligvis færre tomkørsler end i vandvejstrafikken). Hvor Eurostat er oplyst som kilde i tabellen, står der i kilden. "Kilde Eurostat, ECMT, skøn hvor der mangler data" For nærsøtransport af lastmoduler inden for definitionen af kombineret transport har det ikke været muligt at finde frem til sammenlignelige tal. Transporteret tonnage Det er meget begrænset hvilke tal der foreligger. Det ser dog ikke ud til at være umagen værd at forbedre dem I kombitransport med veksellad og sættevogne og i 'rullende landeveje' blev der transporteret i alt 32. 662. 670 ton i 1994. Tallene for veksellad, sættevogne og 'rullende landeveje' er indsamlet af UIRR. De omfatter EU (15) + Schweiz og de øst- og centraleuropæiske lande. For containere transporteret på indre vandveje nævner UINF en tonnage på 2. 977. 000. Tallet omfatter kun containere i tyske Rhin-havne. For containere i banetrafik og nærsøtrafik findes der ingen EU-dækkende tal. 23 ISSN 0254-1459 KOM(97) 372 endelig udg. DOKUMENTER DA 07 08 10 Katalognummer : CB-CO-97-365-DA-C ISBN 92-78-22760-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg -«M-


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1398/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 18ης Ιουλίου 1997 για τον καθορισμό των γεωργικών ισοτιμιών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
representative rate


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2318/97 af Leonie van BLADEL til Rådet. Den humanitære situation for fanger i Marokko

formats: html pdf print

text: 3. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 102/25 Den gamle by Haskif (Hasankeyf) var deres centrum, og der er fare for, at den bliver d(cid:230)kket af mudder efter f(cid:230)rdiggłrelsen af Luso-d(cid:230)mningen, som Tyrkiet, der er det land, omr(cid:229)det tilhłrer, er i f(cid:230)rd med at bygge. Tyrkiet har imidlertid underskrevet de internationale UNESCO-konventioner (Granada og Malta-konventioner- ne) om beskyttelse af oldtidsminder. Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at tr(cid:230)ffe for at beskytte oldtidsminderne i dette omr(cid:229)de? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (23. september 1997) Kommissionen er som det (cid:230)rede medlem bekymret for, hvad der vil ske med oldtidsbyen Haskif (Hasankeyf), n(cid:229)r fłrst d(cid:230)mningen ved Lusu er blevet f(cid:230)rdig. Kommissionen łnsker at minde om, at Tyrkiet ligesom andre, der har underskrevet UNESCO-konventionerne, har s(cid:230)rlige forpligtelser med hensyn til beskyttelse af oldtidsminder. Kommissionen har derfor udtrykt łnske om, at de tyrkiske myndigheder tr(cid:230)ffer alle nłdvendige foranstaltninger til at sikre, at dette vigtige ark(cid:230)ologiske minde bliver beskyttet og bevaret for fremtidige generationer. Kommissionen har ogs(cid:229) rejst spłrgsm(cid:229)let i sine almindelige kontakter med de tyrkiske myndigheder. (98/C 102/37) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2308/97 af Heidi Hautala (V) til R(cid:229)det (18. juli 1997) Om: Helbredsfarer ved silikoneimplantater Ifłlge den nyeste forskning kan der fra silikoneimplantater, der er blevet indopereret for at forstłrre kvinders bryster, sive silikone ud i organismen, hvilket kan for(cid:229)rsage alvorlige skader p(cid:229) helbredet. Silikone menes ogs(cid:229) at kunne overfłres fra gravide kvinder til deres foster med alvorlige virkninger til fłlge. I USA fłres der omfattende retssager mod producenter af silikoneimplantater. Som fłlge heraf vil myndighederne m(cid:229)ske forbyde silikonebryster. Er R(cid:229)det bekendt med de alvorlige helbredsfarer, som silikone kan for(cid:229)rsage, og navnlig med p(cid:229)standene om, at silikone kan overfłres til andre steder i organismen og til fostre? Agter R(cid:229)det at tr(cid:230)ffe foranstaltninger for at sk(cid:230)rpe producenternes produktansvar? Overvejer R(cid:229)det at forbyde disse implantater? Svar (17. oktober 1997) R(cid:229)det har ikke hidtil f(cid:229)et forelagt det spłrgsm(cid:229)l, det (cid:230)rede medlem af Europa-Parlamentet henviser til. Det (cid:230)rede medlem kunne henvende sig til Kommissionen for at f(cid:229) at vide, om den overvejer at tage spłrgsm(cid:229)let op til behandling. (98/C 102/38) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2318/97 af Leonie van Bladel (UPE) til R(cid:229)det (18. juli 1997) Om: Den humanit(cid:230)re situation for fanger i Marokko Er den nederlandske r(cid:229)dsformand klar over de nedv(cid:230)rdigende humanit(cid:230)re omst(cid:230)ndigheder, som fanger i 1. Marokko lever under? Har den nederlandske r(cid:229)dsformand overvejet at indlede drłftelser med den marokkanske regering for at 2. forbedre de humanit(cid:230)re forhold for fangerne i de marokkanske f(cid:230)ngsler?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2405/97 del Hartmut NASSAUER al Consejo. Acciones comunes adoptadas por el Consejo de conformidad con el apartado 2 del artículo K3 del TUE

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
European Parliament
Ireland
Netherlands
Treaty on European Union
activity report
exchange of information
interinstitutional relations (EU)
joint action
president of an institution

text: C 102/38 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 3. 4. 98 Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-2394/97 y E-2422/97 dada por el Sra. Bonino en nombre de la Comisio·n (17 de septiembre de 1997) La Comisio·n comparte el punto de vista de Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, segu·n el cual la aplicacio·n de la recomendacio·n de la Comisio·n Internacional para la Conservacio·n del Atu·n Atla·ntico (ICCAT), que solicita a las Partes contratantes que adopten medidas de prohibicio·n de la importacio·n de atu·n rojo de Belice y de Honduras, es competencia de la Comunidad, una vez adoptadas las medidas por los Estados miembros. La Comisio·n se propone presentar con la mayor brevedad una serie de propuestas con vistas a la adopcio·n por parte de la Comunidad de las recomendaciones de la ICCAT relativas al atu·n rojo. (98/C 102/55) PREGUNTA ESCRITA E-2400/97 de Monica Baldi (UPE) a la Comisio·n (10 de julio de 1997) Asunto: Libertad de ensen(cid:152)anza Italia es el u·nico pa(cid:14)·s de Europa que mantiene una grave discriminacio·n en perjuicio de los ciudadanos por lo que se refiere a la libertad de ensen(cid:152)anza, puesto que los italianos no pueden elegir libremente entre la escuela pu·blica y la escuela privada, a la vista del elevado coste de esta u·ltima y de la falta de fondos en su favor. 1. ¿Conoce la Comisio·n esta situacio·n? 2. A la luz de los principios fundamentales en que se basan los Tratados de la Unio·n, de las tomas de posicio·n y de los convenios de organismos internacionales y, en particular, de la Resolucio·n del Parlamento Europeo de 14 de marzo de 1984 sobre la libertad de ensen(cid:152)anza en la Comunidad Europea, ¿no considera la Comisio·n que esto constituye una violacio·n de los derechos humanos fundamentales? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisio·n (15 de septiembre de 1997) El Tribunal de Justicia vela por el respeto de los derechos humanos a trave·s de los principios generales del Derecho comunitario y se inspira a tal efecto, entre otros, en el Convenio europeo de los derechos humanos y sus protocolos adicionales. En los Estados miembros, el respeto de los derechos humanos y de las libertades fundamentales esta· garantizado por sistemas eficaces de control tanto en el interior del pa(cid:14)·s, por medio de recursos internos, como exteriormente, a trave·s de los mecanismos establecidos por el Convenio europeo de los derechos humanos que han ratificado todos desde hace mucho tiempo. No obstante, de acuerdo con el art(cid:14)·culo 126 del Tratado CE, la organizacio·n de los sistemas educativos y el contenido de los programas es responsabilidad exclusiva de los Estados miembros. (98/C 102/56) PREGUNTA ESCRITA E-2405/97 de Hartmut Nassauer (PPE) al Consejo (18 de julio de 1997) Asunto: Acciones comunes adoptadas por el Consejo de conformidad con el apartado 2 del art(cid:14)·culo K3 del TUE ¿Podr(cid:14)·a exponer el Consejo todas las acciones comunes adoptadas de conformidad con el apartado 2 del 1. art(cid:14)·culo K3 del TUE durante las Presidencias irlandesa y neerlandesa, indicando para cada una: a) de quie·n procedio· la iniciativa de la accio·n comu·n (si de un Estado miembro o de la Comisio·n), b) de que· forma se informo· y consulto· al Parlamento antes de su adopcio·n,


title: 392 R 3901 : Commission Regulation (EEC) No 3901/92 of 23 December 1992 introducing detailed rules for granting carryover aid on certain fishery products(OJ No L 392, 31.12.1992, p. 29).,392 R 3901 : Komission asetus (ETY) N:o 3901/92, annettu 23 päivänä joulukuuta 1992, tietyille kalastustuotteille maksettavan siirtotuen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä(EYVL N:o L 392, 31.12.1992, s. 29)(EP.04/NIDE 04, s. 173).,392 R 3901 : Kommissionens forordning (EØF) nr. 3901/92 af 23. december 1992 om gennemførelsesbestemmelser for prolongationsstøtte for visse fiskerivarer(EFT nr. L 392 af 31.12.1992, s. 29).,392 R 3901 : Kommissionens förordning (EEG) nr 3901/92 av den 23 december 1992 om närmare bestämmelser för beviljande av förädlingsstöd för vissa fiskeriprodukter(EGT nr L 392, 31.12.1992, s. 29)(SU 4/Vol. 4, s. 173).,392 R 3901 : Reglamento (CEE) n̊ 3901/92 de la Comisión de 23 de diciembre de 1992 por el que se establecen las disposiciones de aplicación para la concesión de una ayuda de aplazamiento en relación con determinados productos de la pesca(DO n̊ L 392 de 31.12.1992, p. 29).,392 R 3901 : Regolamento (CEE) n. 3901/92 della Commissione del 23 dicembre 1992 che fissa le modalità di applicazione relative alla concessione di un aiuto al riporto per taluni prodotti della pesca(GU n. L 392 del 31.12.1992, pag. 29).,392 R 3901 : Regulamento (CEE) n̊ 3901/92 da Comissão de 23 de Dezembro de 1992 que estabelece as regras de execução relativas à concessão de uma ajuda ao reporte para determinados produtos da pesca(JO n̊ L 392 de 31.12.1992, p. 29).,392 R 3901 : Règlement (CEE) n̊ 3901/92 de la Commission du 23 décembre 1992 établissant les modalités d'application relatives à l'octroi d'une aide au report pour certains produits de la pêche(JO n̊ L 392 du 31.12.1992, p. 29).,392 R 3901 : Verordening (EEG) Nr. 3901/92 van de Commissie van 23 december 1992 tot vaststelling van de uitvoeringbepalingen voor de toekenning van steun voor verkoopuitstel van bepaalde visserijprodukten(PB nr. L 392 van 31.12.1992, blz. 29).,392 R 3901 : Verordnung (EWG) Nr. 3901/92 der Kommission vom 23. Dezember 1992 mit Durchführungsbestimmungen für die Gewährung einer Übertragungsbeihilfe für bestimmte Fischereierzeugnisse(ABl. Nr. L 392 vom 31.12.1992, S. 29).,392 R 3901 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 3901/92 της Επιτροπής της 23ης Δεκεμβρίου 1992 για τη θέσπιση των λεπτομερειών εφαρμογής σχετικά με τη χορήγηση ενίσχυσης μεταφοράς για ορισμένα προϊόντα αλιείας(ΕΕ αριθ. L 392 της 31.12.1992, σ. 29).

eurovoc_concepts:
consolidation of EU law
fishery resources
producer organisation
production aid
storage premium
withdrawal from the market


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1398/97 DA COMISSÃO de 18 de Julho de 1997 que fixa as taxas de conversão agrícolas


title: WRITTEN QUESTION No. 2354/97 by Leonie van BLADEL to the Council. Role of Angolan government troops in the conquest of Zaire by Kabila

eurovoc_concepts:
Angola
Democratic Republic of the Congo
Rwanda
armed forces
ethnic conflict
humanitarian aid
military equipment
peacekeeping
the EU's international role
use of aid

text: C 102/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 4. 98 (98/C 102/46) SKRIFTLIG FR¯GA E-2354/97 fr(cid:229)n Leonie van Bladel (UPE) till r(cid:229)det (18 juli 1997) A¤mne: Angolanska regeringstruppers roll vid Kabilas ero¤vring av Zaire Hur bedo¤mer r(cid:229)det att regeringstrupper med effektivt milita¤rt sto¤d fr(cid:229)n den officiella angolanska arme·n har hja¤lpt Kabilas trupper att ero¤vra zairiskt territorium? Har r(cid:229)det givit till ka¤nna att det motsa¤tter sig ett s(cid:229)dant understo¤d, som finansieras med fo¤rsa¤ljning ur de befintliga oljereserverna, i en situation d(cid:229) dessa pengar skulle beho¤vas med tanke p(cid:229) utvecklingen av Angola i allma¤nhet och den humanita¤ra situationen i landet i synnerhet? Hur a¤mnar r(cid:229)det fo¤rklara fo¤r medborgarna i Europa att Angolas oljereserver redan s(cid:229)lts fo¤r tre (cid:229)r fram(cid:229)t och att vinsterna fr(cid:229)n denna fo¤rsa¤ljning bland annat anva¤nts fo¤r anskaffning av krigsmateriel fo¤r offensiva a¤ndam(cid:229)l? Denna materiel har till stor del ko¤pts fr(cid:229)n ett land som medverkat vid uppkomsten av fredsavtalet, na¤mligen Ryssland och ko¤pen har a¤gt rum vid en tidpunkt d(cid:229) EU sta¤llt anslag till fo¤rfogande fo¤r den allma¤nna utvecklingen av landet. Svar (13 november 1997) Enligt de rapporter som r(cid:229)det har f(cid:229)tt verkar det som om angolanska arme·fo¤rband sto¤dde Kabilas trupper medan fo¤rband fr(cid:229)n UNITA samtidigt sto¤dde den fo¤rre presidenten MOBUTO. Nyligen erka¤nde Rwandas regering offentligt den roll som dess trupper spelade i kampen om kontroll o¤ver landet. Det st(cid:229)r klart att trupper fr(cid:229)n andra la¤nder i omr(cid:229)det likaledes var indragna i denna konflikt. R(cid:229)det har fo¤rdo¤mt all yttre milita¤r inblandning i konflikten i f. d. Zaire och har uppmanat de kongolesiska parterna att lo¤sa konflikten p(cid:229) fredlig va¤g. P(cid:229) diplomatisk va¤g och genom sitt sa¤rskilda sa¤ndebud fo¤r omr(cid:229)det kring de stora sjo¤arna, Aldo Ajello, har r(cid:229)det uppmanat regeringarna i la¤nderna i omr(cid:229)det att avh(cid:229)lla sig fr(cid:229)n all inblandning. Fr(cid:229)gan om den angolanska regeringens ko¤p av krigsmateriel omfattas inte av r(cid:229)dets beho¤righet. Men r(cid:229)det anser det naturligtvis o¤nskva¤rt att de angolanska myndigheterna, s(cid:229)va¤l som UNITA, avsa¤tter mesta mo¤jliga av sina inkomster till de gemensamma utvecklingsm(cid:229)l som (cid:229)terges i Lome·konventionen. (98/C 102/47) SKRIFTLIG FR¯GA E-2355/97 fr(cid:229)n Leonie van Bladel (UPE) till r(cid:229)det (18 juli 1997) A¤mne: Angolanska regeringstrupper g(cid:229)r till offensiv trots fredsavtal Den angolanska arme·n har inlett en offensiv mot Unita trots fredsavtalet i Lusaka av (cid:229)r 1994. Denna offensiv inneba¤r ett hot mot det bra¤ckliga fredsavtalet. Regeringstrupperna har p(cid:229) olika h(cid:229)ll utka¤mpat strider mot Unita, bland annat i omr(cid:229)den som enligt fredsavtalet st(cid:229)r under provisorisk kontroll av Unita. Anser inte r(cid:229)det att det vore p(cid:229)kallat med en aktivare roll inom fredsprocessen, till skillnad fr(cid:229)n den passiva 1. roll r(cid:229)det spelat i samband med utvecklingen i Demokratiska republiken Kongo p(cid:229) senaste tiden och med beaktande av att en av medlemsstaterna, na¤mligen Portugal, intensivt medverkat vid uppkomsten av fredsavtalet? Anser inte r(cid:229)det att utvecklingen p(cid:229) senaste tiden inneba¤r ett hinder fo¤r att den sto¤rsta oppositionen i landet, 2. allts(cid:229) Unita, med fortsatt fo¤rtroende skall kunna delta i fredsprocessen? O¤ verva¤ger r(cid:229)det att dra in det finansiella sto¤det till Angola om regeringen inte ofo¤rdro¤jligen insta¤ller sina 3. milita¤ra aktioner?


title: WRITTEN QUESTION No. 2362/97 by Patricia McKENNA to the Council. Refusal by Indonesia to allow journalists entry to East Timor

eurovoc_concepts:
Amnesty International
East Timor
Indonesia
communications profession
diplomatic representation
freedom of movement
human rights
international organisation
non-governmental organisation

text: 30. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 134/3 3. Euroopan sosiaalirahasto 4. Euroopan unionin tutkimusohjelmat; 5. Euroopan unionin energia-alan ohjelmat; 6. Euroopan unionin ympa¤risto¤alan ohjelmat; 7. muut Euroopan unionin ohjelmat? Komission ja¤senen Santerin komission puolesta antama ta¤ydenta¤va¤ vastaus (24. marraskuuta 1997) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio la¤hetta¤a¤ sen suoraan kunnianarvoisalle ja¤senelle ja parlamentin sihteeristo¤lle. (98/C 134/05) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2296/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Joan Colom i Naval (PSE) (26. kesa¤kuuta 1997) Aihe: Maksamatta olevat ma¤a¤ra¤rahat rakennetoimien osalta Voiko komissio antaa tietoja tilanteesta 31. joulukuuta 1996 seuraavien seikkojen osalta: 1. Mika¤ oli maksamattomien ma¤a¤ra¤rahojen osuus kussakin ja¤senvaltiossa EMOTR:n tukirahaston, kalatalou- den ohjauksen rahoitusva¤lineen (KOR), Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ja koheesiorahaston osalta? Hyva¤ksyttiinko¤ sitoumukset vuonna 1996, 1995, 1994 vai jo aikaisem- min? 2. Mika¤ oli kunkin ja¤senvaltion osalta maksamattomien ma¤a¤ra¤rahojen ja kumuloituneiden sitoumusten suhde ajanjaksolla 1994 › 1996? 3. Mika¤ oli verrannollinen kehitys maksusitoumusma¤a¤ra¤rahojen, maksuma¤a¤ra¤rahojen ja maksamatta olevien ma¤a¤ra¤rahojen toteuttamisen osalta? 4. Kuinka paljon ma¤a¤ra¤rahoja oli maksamatta 31. joulukuuta vuotuisiin maksusitoumusma¤a¤ra¤rahoihin na¤hden? Komission ja¤senen Liikanen komission puolesta antama ta¤ydenta¤va¤ vastaus (1. joulukuuta 1997) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio la¤hetta¤a¤ sen suoraan kunnianarvoisalle ja¤senelle ja parlamentin sihteeristo¤lle. (98/C 134/06) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2362/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Patricia McKenna (V) (18. heina¤kuuta 1997) Aihe: Indonesian kielto pa¤a¤sta¤a¤ toimittajia Ita¤-Timorille Australian Indonesian suurla¤hettila¤s teki vierailun Ita¤-Timorille 24. kesa¤kuuta 1997. Indonesian viranomaiset eiva¤t myo¤nta¤neet lehtimiehille lupaa seurata suurla¤hettila¤sta¤ ta¤lla¤ vierailulla. Amnesty International ja muut ihmisoikeusja¤rjesto¤t eiva¤t myo¤ska¤a¤n ole saaneet lupaa matkustaa Ita¤-Timorille tutkiakseen kertomuksia, joiden mukaan siella¤ tapahtuu parhaillaan ihmisoikeuksien loukkauksia, kuten eiva¤t myo¤ska¤a¤n muutamat parlamentaarikot, jotka ovat yritta¤neet aikaisemmin tehda¤ vierailun Indonesian kontrolloi- malle alueelle


title: Risoluzione legislativa recante il parere del Parlamento europeo sulla proposta di decisione del Consiglio relativa alla posizione della Comunità nell'ambito del consiglio di associazione sulla partecipazione della Romania a programmi comunitari nei settori della formazione, della gioventù e dell'istruzione (COM(97)0014 C4- 0161/97 97/0021(CNS))

eurovoc_concepts:
Romania
education policy
vocational training
young person
youth exchange scheme


title: Resolução legislativa que contém o parecer do Parlamento Europeu sobre a proposta de decisão do Conselho relativa à posição a adoptar pela Comunidade no âmbito do Conselho de Associação quanto à participação da Hungria em programas comunitários nos domínios da formação, juventude e educação (COM(97)0012 C4- 0163/97 97/0018(CNS))

eurovoc_concepts:
Hungary
education policy
vocational training
young person
youth exchange scheme


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2298/97 von Peter SICHROVSKY an den Rat. Abwesenheit von Regierungsmitgliedern bei Ratstagungen

eurovoc_concepts:
Austria
Council of the European Union
ministerial meeting
quorum

text: C 117/10 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 16. 4. 98 Die Teilnahme an der KEDO erfolgt unbeschadet der humanita¤ren Hilfe der Gemeinschaft fu¤r die Bevo¤lkerung Nordkoreas. Am 23. Mai ku¤ndigte die Kommission Nahrungsmittelhilfe im Wert von 46,3 Mio. Ecu an, die in enger Zusammenarbeit mit dem Welterna¤hrungsprogramm der Vereinten Nationen bereitgestellt wird. Dieses wurde erga¤nzt durch eine Hilfe zur Unterstu¤tzung der Volksgesundheit und der Erna¤hrungssituation im Wert von 9,5 Mio. Ecu und zusa¤tzlich zu der Hilfe von fast 10 Mio. Ecu bereitgestellt, die seit den U¤ berschwemmungen in den Jahren 1995 und 1996 gewa¤hrt wurde. (98/C 117/12) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2298/97 von Peter Sichrovsky (NI) an den Rat (18. Juli 1997) Betrifft: Abwesenheit von Regierungsmitgliedern bei Ratstagungen Ist es u¤blich, da(cid:223) Regierungsmitglieder auf Tagungen des Rates nicht anwesend sind? Wie oft waren o¤sterreichische Regierungsmitglieder seit Januar 1995 auf Tagungen des Rates nicht anwesend? Vertritt der Rat die Auffassung, da(cid:223) Entscheidungen, die er in der Abwesenheit von Regierungsmitgliedern eines Mitgliedstaates fa¤llt, fu¤r diesen Mitgliedstaat von untergeordneter politischer Bedeutung sind? Wie war das Stimmverhalten von O¤ sterreich im Falle der Abwesenheit seiner Regierungsmitglieder? Antwort (1. Dezember 1997) Die Mitgliedstaaten sind natu¤rlich bestrebt sicherzustellen, da(cid:223) sie auf Ratstagungen auf Ministerebene vertreten sind. Die Erfahrung zeigt jedoch, da(cid:223) dies nicht immer mo¤glich ist. Es ist daher nicht unu¤blich, da(cid:223) ein oder mehrere Mitgliedstaaten von anderen Personen als Ministern oder Staatssekreta¤ren (in der Regel ihre Sta¤ndigen Vertreter oder deren Stellvertreter) vertreten werden. In diesem Fall sind die Vertreter nicht zur Teilnahme am Abstimmungsverfahren berechtigt. Nach Artikel 150 EG-Vertrag und Artikel 7 Absatz 3 der Gescha¤ftsordnung des Rates (1) kann ein Ratsmitglied sein Stimmrecht einem anderen, auf Ministerebene vertretenen Ratsmitglied u¤bertragen. In Verbindung mit der vorgesehenen Bestimmung betreffend die Beschlu(cid:223)fa¤higkeit in Artikel 7 Absatz 4 der Gescha¤ftsordnung des Rates, wonach fu¤r die Abstimmung im Rat die Anwesenheit von mindestens acht Ratsmitgliedern auf Ministerebene erforderlich ist, kann die Stimmrechtsu¤bertragung dazu fu¤hren, da(cid:223) auf einer Ratstagung bis zu sieben Ratsmitglieder ihr Stimmrecht den u¤brigen acht Ratsmitgliedern u¤bertragen. Seit Beginn seiner Mitgliedschaft in der Europa¤ischen Union im Januar 1995 ist O¤ sterreich bei allen Ministerra¤ten vertreten gewesen. Im Fall einer Verhinderung des betreffenden Regierungsmitglieds wurde die o¤sterreichische Delegationsleitung jeweils vom Sta¤ndigen Vertreter O¤ sterreichs bei der EU (bzw. dessen Stellvertreter) wahrgenommen. Das ist allgemeine Praxis in der EU. Es ist nicht Sache des Rates, Spekulationen daru¤ber anzustellen, ob die politische Bedeutung, die ein Mitgliedstaat Beschlu¤ssen beimi(cid:223)t, die auf einer bestimmten Ratstagung gefa(cid:223)t werden ko¤nnten, durch die Person zum Ausdruck gebracht wird, die diesen Mitgliedstaat auf dieser Tagung vertritt. Wie bereits oben dargelegt, werden der Standpunkt und die Stimme O¤ sterreichs zu Angelegenheiten, die auf Ratstagungen Gegenstand von Beratungen sind, auf der betreffenden Tagung gema¤(cid:223) Artikel 146 und Artikel 150 EG-Vertrag und Artikel 7 Absa¤tze 3 und 4 der Gescha¤ftsordnung des Rates abgegeben. Im u¤brigen du¤rfte dem Herrn Abgeordneten bekannt sein, da(cid:223) im Falle einer Abstimmung im Rat das Protokoll u¤ber diese Abstimmung gema¤(cid:223) den Bestimmungen der Gescha¤ftsordnung des Rates in den Pressemitteilungen des Rates vero¤ffentlicht wird. (1) Beschlu(cid:223) des Rates Nr. 93/662/EG vom 6. Dezember 1993 zur Festlegung seiner Gescha¤ftsordnung (ABl. L 304 vom 10. Dezember 1993, Sl 1, gea¤ndert durch den Beschlu(cid:223) des Rates Nr. 95/24/EG, Euratom, EGKS vom 6. Februar 1995 (ABl. L 31 vom 10. Februar 1995, S. 14)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2499/97 van Nana MOUSKOURI aan de Commissie. Erkenning van beroepsopleiding - richtlijn 92/51/ EEG

eurovoc_concepts:
EU law
Greece
case law (EU)
complaint to the Commission
free movement of persons
infringement of EU law
infringement procedure (EU)
national implementing measure
recognition of diplomas
vocational training

formats: html print


title: Regolamento (CE) n. 1393/97 della Commissione del 18 luglio 1997 recante modalità di gestione dei contingenti quantitativi applicabili nel 1998 a taluni prodotti originari della Repubblica popolare cinese

eurovoc_concepts:
China
footwear industry
household article
import licence
quantitative restriction
toy industry


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2208/97 do Deputado Hartmut NASSAUER ao Conselho. Protocolos em anexo às Convenções da União Europeia relativas ao Tribunal de Justiça

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
EU Member State
Europol
Intergovernmental Convention (EU)
Protocol (EU)
computer systems
customs
financial interests of members

text: 3. 4. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 102/15 (98/C 102/22) PERGUNTA ESCRITA E-2114/97 apresentada por Hiltrud Breyer (V) ao Conselho (24 de Junho de 1997) Objecto: Regulamento (CE) no 258/97 relativo a novos alimentos e ingredientes alimentares › admissa(cid:152)o mediante inclusa(cid:152)o no cata·logo comum das variedades Sera· que, no futuro, as plantas transge·nicas carecera(cid:152)o de outra autoriza(cid:231)a(cid:152)o para ale·m da inclusa(cid:152)o no cata·logo comum das variedades? Resposta (31 de Outubro de 1997) O Regulamento 258/97 na(cid:152)o abrange as plantas, transge·nicas ou na(cid:152)o, enquanto tais, mas apenas os alimentos e ingredientes alimentares, de acordo com as especifica(cid:231)o(cid:152)es constantes do seu artigo 1o. (98/C 102/23) PERGUNTA ESCRITA E-2118/97 apresentada por Hiltrud Breyer (V) ao Conselho (24 de Junho de 1997) Objecto: Regulamento (CE) no 258/97 relativo a novos alimentos e ingredientes alimentares › admissa(cid:152)o das variedades vegetais Sera· que todos produtos obtidos a partir de plantas ja· admitidas devera(cid:152)o ser notificados, analisados e autorizados nos termos do ser Regulamento (CE) no 258/97 (1) relativo a novos alimentos e ingredientes alimentares? (1) JO L 43 de 14. 2. 1997, p. 1. Resposta (31 de Outubro de 1997) O Regulamento (CE) no 258/97 na(cid:152)o tem especificamente em conta o facto de uma planta ser um produto derivado ou na(cid:152)o. (98/C 102/24) PERGUNTA ESCRITA E-2208/97 apresentada por Hartmut Nassauer (PPE) ao Conselho (18 de Julho de 1997) Objecto: Protocolos em anexo a‘s Conven(cid:231)o(cid:152)es da Unia(cid:152)o Europeia relativas ao Tribunal de Justi(cid:231)a Relativamente a cada Protocolo em anexo a‘s Conven(cid:231)o(cid:152)es da Unia(cid:152)o Europeia ao abrigo do Terceiro Pilar relativo a deciso(cid:152)es prejudiciais do Tribunal de Justi(cid:231)a, podera· o Conselho indicar a data de assinatura, a data de publica(cid:231)a(cid:152)o no Jornal Oficial, os Estados-membros que ate· ao momento declararam aceitar a compete(cid:136)ncia do Tribunal, nos termos do artigo aplica·vel do Protocolo, a data em que a declara(cid:231)a(cid:152)o foi feita, e a data de publica(cid:231)a(cid:152)o dessa declara(cid:231)a(cid:152)o no Jornal Oficial?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2506/97 dos Deputados Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Alonso PUERTA , Pedro MARSET CAMPOS , María SORNOSA MARTÍNEZ à Comissão. Agressões contra o ambiente no Parque Nacional dos Picos da Europa (Espanha)

eurovoc_concepts:
Spain
environmental protection
hydraulic works
national park
protected area
protected species
protection of animal life
protection of plant life
road building


title: Status of the restoration of contaminated sites in Europe.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
environmental protection
radioactive pollution


title: WRITTEN QUESTION No. 2227/97 by Frode KRISTOFFERSEN to the Council. Sexual harassment in the workplace

eurovoc_concepts:
EU law
European social policy
equal treatment
principle of subsidiarity
sexual harassment
workplace

text: C 102/18 EN Official Journal of the European Communities 3. 4. 98 The Commission is monitoring very closely the new measures which Morocco is applying to all fishing fleets operating in its waters as well as those which apply only to Moroccan vessels. At that meeting of the Joint Committee, Morocco told the Community that it intended to take further steps to protect juvenile fish and their breeding grounds. After stressing this requirement throughout the year, the Community received a letter dated 8 August 1997 from the Moroccan authorities stating that their fishermen had been banned from fishing for cephalopods within the 12-mile zone from 11 to 31 August 1997. (98/C 102/27) WRITTEN QUESTION E-2227/97 by Frode Kristoffersen (PPE) to the Council (18 July 1997) Subject: Sexual harassment in the workplace Does the Council consider the Commission(cid:146)s announced plans to initiate EU legislation on the degree and scale of sexual harassment in the workplace in individual Member States to be in keeping with the principle of subsidiarity? Answer (10 November 1997) On 19 March 1997 the Commission sent the social partners a text on sexual harassment in the workplace for a second stage of consultation. This means that to date the Council has not received any proposal from the Commission. It is understood that the Council will examine any legislative proposal on the subject in compliance with Article 3b of the EC Treaty concerning the principles of subsidiarity and proportionality as well as the provisions of the Social Agreement, in particular Article 2(1) thereof, which mentions, among other fields of competence, equality between men and women regarding job opportunities and treatment at work. It should also be noted that under the Amsterdam Treaty the Social Agreement is to be incorporated into the Treaty establishing the European Community. (98/C 102/28) WRITTEN QUESTION E-2243/97 by Concepcio· Ferrer (PPE) to the Council (18 July 1997) Subject: Transport of animals throughout the EU In May 1997 the Council of Agriculture Ministers reached an agreement on the Community criteria governing the transport of animals throughout the European Union. The agreement laid down various rules which will come into force on 1 January 1999 to guarantee the welfare of such animals. What is the Council(cid:146)s estimate of the effects which the application of these measures will have on the price of meat products? Answer (10 November 1997) At its meeting on 25 June 1997 the Council adopted Regulation (EC) No 1255/97 (1) concerning Community criteria for staging points and amending the route plan referred to in the Annex to Directive 91/628/EEC. This Regulation, which will apply as from 1 January 1999, lays down certain standards designed to guarantee the welfare of animals obliged to stay at staging points after a specific length of journey


title: 371 R 0281 : Commission Regulation (EEC) No 281/71 of 9 February 1971 determining the composition of the list of waterways of a maritime character provided for in Article 3 (e) of Council Regulation (EEC) No 1108/70 of 4 June 1970(OJ No L 33, 10.2.1971, p. 11)(Series-1 71 (I) p. 57).,371 R 0281 : Komission asetus (ETY) N:o 281/71, annettu 9 päivänä helmikuuta 1971, 4 päivänä kesäkuuta 1970 annettu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 3 artiklan e alakohdassa tarkoitetun meriväylän luonteisten vesiväylien luettelon sisällöstä(EYVL N:o L 33, 10.2.1971, s. 11)(EP.07/NIDE 01, s. 115).,371 R 0281 : Kommissionens forordning nr. 281/71 af 9. februar 1971 vedrørende fastlæggelse af den i artikel 3, litra e) i Rådets forordning (EØF) nr. 1108/70 af 4. juni 1970 nævnte fortegnelse over sejlbare vandveje med maritim karakter(EFT nr. L 33 af 10.2.1971, s. 11)(SU 1. serie 71(I) s. 53).,371 R 0281 : Kommissionens förordning (EEG) nr 281/71 av den 9 februari 1971 om fastställande av den förteckning över vattenvägar för havsgående sjöfart som avses i artikel 3 e i rådets förordning (EEG) nr 1108/70 av den 4 juni 1970(EGT nr L 33, 10.2.1971, s. 11)(SU 7/Vol. 1, s. 115).,371 R 0281 : Reglamento (CEE) n̊ 281/71 de la Comisión de 9 de febrero de 1971 relativo a la determinación de la lista de las vías navegables de carácter marítimo contemplada en la letra e) del artículo 3 del Reglamento (CEE) n̊ 1108/70 del Consejo, de 4 de junio de 1970(DO n̊ L 33 de 10.2.1971, p. 11)(EE 07, v 1, p. 168).,371 R 0281 : Regolamento (CEE) n. 281/71 della Commissione del 9 febbraio 1971 che fissa l'elenco delle vie navigabili a carattere marittimo di cui all'articolo 3, lettera e), del regolamento (CEE) n. 1108/70 del Consiglio, del 4 giugno 1970(GU n. L 33 del 10.2.1971, pag. 11).,371 R 0281 : Regulamento (CEE) n̊ 281/71 da Comissão de 9 de Fevereiro de 1971 relativo à determinação da lista das vias navegáveis de carácter marítimo referida na alínea e) do artigo 3̊ do Regulamento (CEE) n̊ 1108/70 do Conselho de 4 de Junho de 1970(JO n̊ L 33 de 10.2.1971, p. 11)(EE 07 F 1, p. 168).,371 R 0281 : Règlement (CEE) n̊ 281/71 de la Commission du 9 février 1971 relatif à la détermination de la liste des voies navigables à caractère maritime visée à l'article 3 sous (e) du règlement (CEE) n̊ 1108/70 du Conseil du 4 juin 1970(JO n̊ L 33 du 10.2.1971, p. 11).,371 R 0281 : Verordening (EEG) nr. 281/71 van de Commissie van 9 februari 1971 tot vaststelling van de lijst van waterwegen van maritieme aard, bedoeld in artikel 3, sub e), van Verordening (EEG) nr. 1108/70 van de Raad van 4 juni 1970(PB nr. L 33 van 10.2.1971, blz. 11).,371 R 0281 : Verordnung (EWG) Nr. 281/71 der Kommission vom 9. Februar 1971 zur Festlegung des in Artikel 3 Buchstabe e) der Verordnung (EWG) Nr. 1108/70 des Rates vom 4. Juni 1970 genannten Verzeichnisses der Seeschiffahrtsstraßen(ABl. Nr. L 33 vom 10.2.1971, S. 11).,371 R 0281 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 281/71 της Επιτροπής της 9ης Φεβρουαρίου 1971 περί καθορισμού του πίνακος των πλωτών ποταμίων οδών θαλασσίου χαρακτήρος που αναφέρεται στο άρθρο 3 περίπτωση ε) του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1108/70 του Συμβουλίου της 4ης Ιουνίου 1970(ΕΕ αριθ. L 33 της 10.2.1971, σ. 11)(ΕΛ Τ7 01 σ. 170).

eurovoc_concepts:
consolidation of EU law
network of navigable waterways
ship canal


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2338/97 dell'on. Nuala AHERN al Consiglio. Difficoltà operative nell'impianto per le scorie nucleari e il ritrattamento del combustibile a La Hague

eurovoc_concepts:
Upper Normandy
fuel reprocessing
ionising radiation
nuclear industry
nuclear safety
occupational health
public health
radiation protection
radioactive waste
radioactivity

text: C 102/28 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 3. 4. 98 (98/C 102/40) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2329/97 di Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) e Raimo Ilaskivi (PPE) alla Commissione (7 luglio 1997) Oggetto: Inconvenienti per il trasporto su autotreni imputabili alle dogane russe Le dogane russe hanno comunicato che non permetteranno agli autotreni con motrice e rimorchio immatricolati in due paesi diversi di attraversare le frontiera finno-russa. Tale prassi, nuova a arbitraria, non ha la minima attinenza con le disposizioni in materia di sicurezza del trasporto su autotreni approvate dall(cid:146)Unione europea, ne· con quelle approvate dalla Russia stessa. Si tratta piuttosto di ostacoli al trasporto, agli scambi e alle consegne imputabili alle dogane russe e nei cui confronti la Commissione ha promesso di adottare delle misure. L(cid:146)impegno e‘ stato registrato nella risposta all(cid:146)interrogazione scritta sullo stesso tema presentata in precedenza dall(cid:146)on. Raimo Ilaskivi. L(cid:146)attuale situazione dimostra che le misure della Commissione non hanno avuto alcun effetto. Alla luce di quanto sopra, puo‘ la Commissione far sapere quali misure ha adottato allo scopo di rettificare i principi che reggono l(cid:146)attivita‘ delle dogane russe e quali misure intende quindi adottare per eliminare gli ostacoli alla circolazione degli autotreni sorti di recente alla frontiera fra la Finlandia e la Russia? Risposta data dal sig. Van den Broek a nome della Commissione (22 settembre 1997) La Commissione e‘ consapevole dei vari problemi e ritardi che ostacolano il trasporto stradale delle merci ai valichi di frontiera. Particolare attenzione viene rivolta al confine tra l(cid:146)Unione e la Russia, al fine di migliorare l(cid:146)infrastruttura di trasporto ed agevolare le procedure doganali e i controlli alla frontiera. Dai primi risultati delle azioni e dei programmi avviati dalla Commissione e dalle autorita‘ russe, emergono alcuni sviluppi positivi in materia di tempi di attesa, benche· la situazione sia ancora ben lungi dalla normalita‘. La Commissione ribadisce pertanto la sua preoccupazione in merito agli ostacoli ai valichi, che incidono sulle relazioni con la Russia in materia di scambi e di trasporti. Durante un incontro tra il presidente della Commissione e il primo ministro russo, svoltosi a Bruxelles il 18 luglio 1997, entrambe le parti hanno individuato una serie di iniziative congiunte volte ad ammodernare ulteriormente i controlli al confine e i controlli del transito e ad intensificare la cooperazione nel settore doganale. Il 30 agosto 1997, a San Pietroburgo, il commissario responsabile delle relazioni esterne con i paesi dell(cid:146)Europa centrale ed orientale ha inoltre discusso la questione con alcuni rappresentanti regionali. La Commissione e‘ al corrente di vari problemi specifici incontrati da vettori stradali nell(cid:146)ambito dei trasporti bilaterali tra alcuni Stati membri e la Russia. L(cid:146)annuncio che le autorita‘ russe non permetteranno agli autoarticolati con motrice e rimorchio immatricolati in paesi diversi di attraversare la frontiera finno-russa, e‘ uno di essi. Alla Commissione risulta che, al momento, gli Stati membri piu‘ direttamente interessati dalla questione stiano cercando di risolvere i problemi esistenti a livello bilaterale. In una risoluzione del 1994 sul trasporto stradale di merci, inoltre, i membri della Conferenza europea dei ministri dei trasporti avevano gia‘ trattato la questione dei permessi in caso di diversa immatricolazione di motrice e rimorchio. La soluzione adottata in quel frangente (il permesso, che dev(cid:146)essere rilasciato dall(cid:146)autorita‘ del paese in cui la motrice e‘ immatricolata, copre l(cid:146)insieme dei veicoli anche in caso di diversa immatricolazione) potrebbe applicarsi anche in questo caso, dato che dal luglio 1997 la Russia e‘ membro della suddetta Conferenza. (98/C 102/41) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2338/97 di Nuala Ahern (V) al Consiglio (18 luglio 1997) Oggetto: Difficolta‘ operative nell(cid:146)impianto per le scorie nucleari e il ritrattamento del combustibile a La Hague Le Monde del 17 aprile 1997 ha dato notizia delle gravi difficolta‘ operative nell(cid:146)impianto per le scorie nucleari e il ritrattamento del combustibile a La Hague, nella penisola del Contentin, in Normandia. Il giornale ha


title: Σύμπραξη για νέα οργάνωση της εργασίας.

eurovoc_concepts:
EU employment policy
European social policy
organisation of work


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2243/97 do Deputado Concepció FERRER ao Conselho. Transporte de animais na UE

eurovoc_concepts:
animal welfare
competence of the Member States
farm prices
meat product
protection of animals
transport of animals

text: C 102/18 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 3. 4. 98 A Comissa(cid:152)o acompanha de muito perto tanto as novas medidas que Marrocos aplica ao conjunto das frotas que operam nas suas a·guas como as que abrangem exclusivamente a frota marroquina. Na mesma reunia(cid:152)o da comissa(cid:152)o mista, Marrocos manifestou a‘ Comunidade a sua inten(cid:231)a(cid:152)o de adoptar medidas posteriores para proteger os juvenis e as zonas de reprodu(cid:231)a(cid:152)o. Apo·s ter reiterado esta exige(cid:136)ncia no decurso do ano, a Comunidade foi informada, por carta das autoridades marroquinas de 8 de Agosto de 1997, da proibi(cid:231)a(cid:152)o de os pescadores nacionais capturarem cefalo·podes no interior da zona das 12 milhas mar(cid:14)·timas de 11 a 31 de Agosto de 1997. (98/C 102/27) PERGUNTA ESCRITA E-2227/97 apresentada por Frode Kristoffersen (PPE) ao Conselho (18 de Julho de 1997) Objecto: Asse·dio sexual nos locais de trabalho Considera o Conselho que os planos da Comissa(cid:152)o de instituir regras comunita·rias relativas ao grau e extensa(cid:152)o do asse·dio sexual nos locais de trabalho dos Estados-membros esta(cid:152)o em conformidade com a aplica(cid:231)a(cid:152)o do princ(cid:14)·pio de subsidiariedade? Resposta (10 de Novembro de 1997) Em 19 de Mar(cid:231)o de 1997, a Comissa(cid:152)o enviou aos parceiros sociais um texto relativo ao asse·dio sexual nos locais de trabalho para uma segunda volta de consultas. Tal significa que, nesta fase, ainda na(cid:152)o foi apresentada ao Conselho qualquer proposta da Comissa(cid:152)o. E· ponto assente que o Conselho analisara· todas as propostas legislativas na mate·ria no respeito pelo artigo 3o-B do Tratado CE, relativo aos princ(cid:14)·pios da subsidiariedade e da proporcionalidade, bem como pelas disposi(cid:231)o(cid:152)es do Acordo relativo a‘ pol(cid:14)·tica social, especialmente o no 1 do seu artigo 2o, que menciona, entre outras a·reas de compete(cid:136)ncia, a igualdade entre homens e mulheres no que se refere a oportunidades no mercado de trabalho e ao tratamento no trabalho. Para terminar, recorde-se que o acordo sobre pol(cid:14)·tica social sera· integrado no Tratado que institui a Comunidade Europeia pelo Tratado de Amsterda(cid:152)o. (98/C 102/28) PERGUNTA ESCRITA E-2243/97 apresentada por Concepcio· Ferrer (PPE) ao Conselho (18 de Julho de 1997) Objecto: Transporte de animais na UE O Conselho Agricultura de Maio de 1997 chegou a um compromisso sobre os crite·rios comunita·rios em mate·ria de transporte de animais na Unia(cid:152)o Europeia. Este acordo preve(cid:136) uma se·rie de normas que garantem o bem-estar dos animais e que entrara(cid:152)o em vigor em 1 de Janeiro de 1999. Em que medida considera o Conselho que o custo da aplica(cid:231)a(cid:152)o destas medidas ira· afectar o pre(cid:231)o dos produtos a‘ base de carne? Resposta (10 de Novembro de 1997) Na sessa(cid:152)o de 25 de Junho de 1997, o Conselho adoptou o Regulamento (CE) no 1255/97 (1) relativo aos crite·rios comunita·rios exigidos nos pontos de paragem e que adapta a guia de marcha prevista no anexo da Directiva 91/628/CEE. Este regulamento, aplica·vel a partir de 1 de Janeiro de 1999, fixa algumas normas destinadas a garantir o bem-estar dos animais que devam ser alojados nos pontos de paragem apo·s um determinado per(cid:14)·odo de viagem


title: WRITTEN QUESTION No. 2348/97 by Patricia McKENNA to the Council. Bringing Khmer Rouge leaders to trial

eurovoc_concepts:
Amnesty International
Cambodia
International Court of Justice
crime against humanity
human rights
political violence
ruling
the EU's international role

text: C 102/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 4. 98 av den 13 juni 1990 om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang (2) a¤r ocks(cid:229) relevant i detta sammanhang och kompletterar bilden. I artikel 4 b) iv) i direktivet (cid:229)la¤ggs arrango¤ren och/eller (cid:229)terfo¤rsa¤ljaren att i god tid fo¤re avresan skriftligen eller i annan la¤mplig form informera konsumenten om frivillig fo¤rsa¤kring som ta¤cker kostnaden fo¤r konsumentens avbesta¤llning eller fo¤r assistans, inklusive hemtransport, i ha¤ndelse av olycks- eller sjukdomsfall. Kommissionen anser betra¤ffande det fo¤rh(cid:229)llande som parlamentsledamoten beskriver och som ga¤ller uteslutning av dem som inte a¤r medborgare i Fo¤renade kungariket fr(cid:229)n skydd mot reserisker att detta handlar om det bokande fo¤rsa¤kringsbolagets eller resebyr(cid:229)ns fo¤retagspolicy och inte om diskriminering p. g. a. nationalitet, i vilket fall en medlemsstat skulle vara ansvarigt. Det ligger inte inom kommissionens kompetensomr(cid:229)de att bila¤gga kontraktstvister som kan ha inletts av konsumenterna mot resebyr(cid:229)er eller fo¤rsa¤kringsbolag. De nationella domstolarna a¤r beho¤riga att ho¤ra s(cid:229)dana fr(cid:229)gor och att avgo¤ra om belopp som betalas fo¤r resefo¤rsa¤kring och som ing(cid:229)r i paketpriset fo¤r resan, men som vissa konsumenter uppenbarligen utesluts ifr(cid:229)n, skall (cid:229)terbetalas. I detta sammanhang kan man beakta kravet i direktivet om paketresor om att konsumenterna skall f(cid:229) tillra¤cklig information. (1) EGT L 339, 27. 12. 1984. Detta direktiv a¤ndrades senast genom r(cid:229)dets tredje direktiv 92/49/EEG (EGT L 228, 11. 8. 1992) och parlamentets och r(cid:229)dets direktiv 95/26/EEG (EGT L 168, 18. 7. 1995). (2) EGT L 158, 23. 6. 1990. (98/C 102/43) SKRIFTLIG FR¯GA E-2341/97 fr(cid:229)n Stephen Hughes (PSE) till r(cid:229)det (18 juli 1997) A¤mne: Variationer i besta¤mmelser fo¤r bilfo¤rare Kan r(cid:229)det redogo¤ra fo¤r vilka la¤nder som 1. kra¤ver att bilar skall vara utrustade med en varningstriangel, 2. kra¤ver att bilar skall vara utrustade med en brandsla¤ckare, och 3. till(cid:229)ter att bilars bagageutrymme a¤r utrustade med en tillsluten bensindunk? Svar (10 november 1997) R(cid:229)det har inte tillg(cid:229)ng till de uppgifter som den a¤rade parlamentsledamoten ber om. (98/C 102/44) SKRIFTLIG FR¯GA E-2348/97 fr(cid:229)n Patricia McKenna (V) till r(cid:229)det (18 juli 1997) A¤mne: Ro¤da khmerernas ledare info¤r ra¤tta I en nyligen utkommen rapport uppmanade Amnesty International det internationella samfundet att hja¤lpa till med att dra ro¤da khmerernas ledare, som missta¤nks fo¤r grova brott mot de ma¤nskliga ra¤ttigheterna i Kambodja, info¤r ra¤tta och att se till att de f(cid:229)r ra¤ttvisa ra¤tteg(cid:229)ngar