title: Förslag till rådets förordning (EG) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av handväskor av läder med ursprung i Kina och om slutgiltigt uttag av motsvarande preliminära antidumpningstull samt om avslutande av förfarandet rörande importen av handväskor av plast och textilvara med ursprung i Kina

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
dumping
import
personal effects

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 02. 07. 1997 KOM(97) 348 slutlig Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om införande av en slutgUtig antldumpningstull på import av handväskor av läder med ursprung i Kina och om slutgiltigt uttag av motsvarande preliminära antldumpningstull samt om avslutande av förfarandet rörande importen av handväskor av plast och textilvara med ursprung i Kina (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Ärende: Antidumpningsförfarande rörande import av handväskor med ursprung i Kina 1. Härmed överlämnas ett förslag till rådets förordning om införande av slutgiltiga antidumpningsåtgärder avseende import av handväskor av läder med ursprung i Kina och om avslutande av förfarandet rörande import av handväskor av plast och av textilmaterial. 2. AntidumpningsfÖrfarandet inleddes på begäran av gemenskapsindustrin (CEDIM) och öppnades av kommissionen i maj 1996. Den produkt som omfattades av förfarandet var handväskor tillverkade av läder, av plast och av textilmaterial, vilka betraktades som en och samma produkt under övervägande. 3. I februari 1997 införde kommissionen preliminära antidumpningsåtgärder på den produkt som var under övervägande, sedan det hade fastställts att dumpad import av handväskor med ursprung i Kina hade vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. 4. Det framkom vid det fortsatta utredningsarbetet inom kommissionen att det var två olika produkter som var under övervägande, å ena sidan handväskor av läder, å andra sidan handväskor av plast och av textilmaterial. För var och och av produkterna blev det separat fastställt att gemenskapsindustrin hade vållats väsentlig skada som en följd av dumpad import med ursprung i Kina av handväskor av läder respektive handväskor av plast och av textilmaterial. 5. Kommissionens tjänstegrenar kom fram till att gemenskapens intresse påkallar ett ingripande när det gäller handväskor av läder, men att det finns tvingande skäl för att inte införa slutgiltiga antidumpningstullar på import av handväskor av plast och av textilmaterial med ursprung i Kina. 6. Med hänsyn till slutsatserna ovan bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder införas vad gäller handväskor av läder och förfarandet avslutas utan införande av slutgiltiga antidumpningsåtgärder såvitt gäller handväskor av plast och av textilmaterial. • 2- J Rådets förordning (EG) nr. —. J97 av den om införande av en slutgiltig antldumpningstull på import av handväskor av läder med ursprung i Kina och om slutgiltigt uttag av motsvarande preliminära antldumpningstull samt om avslutande av förfarandet rörande importen av handväskor av plast och textilvara med ursprung i Kina EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen *, särskilt artiklarna 9. 2,9. 4 och 10. 2 i denna, med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och med beaktande av följande: 1 EGT nr L 56,6. 3. 1996,8. 1. 4k A. PRELIMINÄRA ÅTGÄRDER (1) Genom kommissionens förordning (EG) nr 209/972 infördes en preliminär antldumpningstull på import till gemenskapen av handväskor med ursprung i Kina som omfattas av KN-nummer 4202 21 00 (av läder), 4202 22 10 (av plast) och 4202 22 90 (av textilvara). B. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE (2) Efter det att den preliminära antidumpningstullen hade införts gavs berörda parter som så önskade möjlighet att bli hörda, av kommissionen. Några av dessa parter inlämnade också skrivelser där de redovisade sina synpunkter på konstaterandena. (3) Kommissionens tjänstegrenar utredde ytterligare aspekter som rörde gemenskapens intresse och inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för att komma fram till slutliga konstateranden. Med hänsyn till det stora antalet parter som gav sig till känna långt efter det att fristen löpt ut och till de argument som framfördes av berörda parter i ett mycket sent skede av undersökningen och omedelbart efter att de preliminära åtgärderna hade införts, gick kommissionen undantagsvis med på att låta dessa parter omfattas av undersökningen av gemenskapens intresse. 2 EGT nr L 33,4. 2. 1997, s. 11. (4) De parter som begärde det informerades skriftligen om de viktigaste omständigheter och överväganden som avsågs ligga till grund för ett förslag dels om införande av slutgiltiga tullar och om slutgiltigt uttag av de belopp som garanterats genom en preliminär tull på handväskor av läder, dels om avslutande av förfarandet avseende handväskor av plast och textilmaterial. (5) De synpunkter som muntligen eller skriftligen framfördes av parterna togs under övervägande, och när det fanns skäl till det ändrade kommissionen sina konstateranden för att beakta synpunkterna. C. Stöd för klagomålet (6) Några av de berörda parterna hävdade att klagomålet inte stöddes av merparten av den totala gemenskapsproduktionen, eftersom det inte fanns något bevis för att enskilda tillverkare som svarar för en betydande del av produktionen gav ett sådant stöd. De påpekade också att motståndet från flera riksförbund påverkade klagandens representativitet. (7) Efter undersökning av frågan innan förfarandet inleddes fastslogs att de belgiska, franska, grekiska, italienska, portugisiska, spanska och brittiska riksförbunden stödde klagomålet. Produktionen i de företag som är anslutna till dessa förbund svarar för en betydande del (ca 70 %) av den totala gemenskapsproduktionen i den mening som avses i artikel 5. 4 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (i det följande kallad "grundförordningen"). 3, (8) Stödet från riksförbundens medlemmar (dvs. de individuella företagen) erhölls av CEDIM (European Committee for Leather Goods Industries) via de ovan nämnda riksförbunden, som har rättsligt mandat att representera sina medlemmar. (9) Inget motstånd noterades innan undersökningen inleddes, eftersom tre andra riksförbund som är medlemmar av CEDIM (Österrike, Tyskland och Nederländerna) kom överens inom CEDIM om att inte motsätta sig klagomålet. Inget företag eller riksförbund i någon av de andra återstående fem medlemsstaterna (Danmark, Finland, Irland, Luxemburg och Sverige) motsatte sig klagomålet. (10) Efter det att förfarandet hade inletts beslöt det brittiska riksförbundet att dra tillbaka sitt stöd för klagomålet! De österrikiska, tyska och nederländska riksförbunden, som från början avstod från att ta ställning, beslöt också att motsätta sig förfarandet. Detta förändrade ställningstagande kan inte retroaktivt sätta giltigheten av att förfarandet inletts i fråga. Med hänsyn till den begränsade tillverkningen i dessa länder (mindre än 7 % av den sammanlagda produktionen i gemenskapen) innebär detta motstånd inget ifrågasättande av det förhållandet att den klagande fortsatt representerar en betydande del av den totala gemenskapsproduktionen. (11) Så gott som alla de företag som motsatte sig förfarandet, slutligen, är importörer eller försäljare i detaljhandelsledet av handväskor och alltså inte tillverkare av den berörda produkten. Deras motstånd är därför ovidkommande när det gäller att bedöma om klagomålet är representativt. (12) Det kan alltså konstateras att kommissionen, innan förfarandet inleddes, begärde och mottog bevis från den klagande på att klagomålet uppfyllde kraven i artikel 5. 4 i grundförordningen beträffande representativitet, och att stödet hela den tid som förfarandet pågick upprätthölls på erforderlig nivå. D. Undersökning (13) Några berörda parter hävdade att det stickprov av gemenskapstillverkare som gjordes enligt beskrivningen i punkt 5 i förordning (EG) nr. 209/97 varken är representativt eller statistiskt giltigt. Som skäl angavs att de företag som ingick i stickprovet valdes ut från en särskild företagsförteckning som hade överlämnats av respektive riksförbund och inte från de medlemsförteckningar som användes för att bedöma om klagomålet var representativt. Parterna hävdar att riksförbunden på så sätt fick möjlighet att i förväg välja ut antingen enbart gemenskapstillverkare som stödde klagomålet eller också företag med finansiella indikatorer som underlättade ett konstaterande att skada vållats, eller företag som var villiga att samarbeta. 5; (14) Stickprovet av gemenskapstillverkare grundade sig på detaljerad information av ett slag som riksförbunden tidigare inte haft tillgång till vad gäller detaljeringsgrad och den aktuella tidsperioden. Det bedömdes därför inte möjligt att göra ett giltigt urval av gemenskapstillverkare på grundval av den medlemsförteckning som riksförbundet överlämnade som grund för klagomålet (15) Inte heller argumentet att riksförbunden i förväg skulle Jia kunnat välja ut gemenskapstillverkare med indikatorer som underlättade konstaterandet av skada är korrekt. Det bör erinras om att allmänna uppgifter om produktion, försäljning, konsumtion och sysselsättning har bedömts för gemenskapsindustrin totalt sett, dvs. en nivå där inget urval i förväg kan göras. Vad beträffar uppgifterna om de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovsurvalet är informationen av så detaljerad och konfidentiell natur att den normalt inte överlämnas till riksförbunden och därför har inget riksförbund någon möjlighet alls till förväga urval. Även detta argument bör alltså avvisas. (16) En del parter hävdade också att det faktum att identiteten hos de gemenskapsföretag som ingick i stickprovet inte röjts har lett till att de förvägras rätten att försvara sig. (17) Hotet om kommersiella motåtgärder anses som så allvarligt att det motiverar att gemenskapstillverkarnas identitet inte röjs. Det förhållandet att identiteten hos de gemenskapstillverkare som ingår i stickprovsurvalet inte är känd bedöms vidare inte negativt påverka rätten att försvara sig för berörda parter som har tillgång till de icke-konfidentiella versionerna av svar på frågeformulären som inlämnades av andra berörda parter under förfarandet. (18) En berörd part hävdade att urvalet av icke-närstående importörer blivit skevt på grund av att endast stora, icke-närstående importörer ingick i stickprovet. På grund av sin förhandlingsstyrka tenderar dessa importörer att importera till lägre priser, vilket resulterat i att de dumpningsmarginaler som konstaterats inte är rättvisande. (19) Detta påstående saknar grund. De icke-närstående importörerna uttogs till stickprovet på grundval av omfattningen av deras import och sysselsättning på så sätt att både stora, medelstora och små företag skulle vara representerade. Uppgifterna i punkt 10 i förordning (EG) nr 209/97 om namnen på de icke närstående importörer i Frankrike som valdes ut att ingå i stickprovet skall ändras så att det i stället för "Dane et Galliay" står "Pollyconcept". Detta påverkar inte undersökningsresultatets giltighet, eftersom kommissionen konsekvent utnyttjade det sistnämnda företagets uppgifter. (20) Efter det att de preliminära antidumpningsåtgärdema hade införts sändes på begäran ett frågeformulär för exportörer till en tillverkare/exportör (Gebr. Picard International Ltd. ), som också lämnade in ett fullständigt svar. Denna tillverkare/exportör hade inte undersökts innan förordning (EG) nr 209/97 antogs, eftersom företaget till en början hade lagt huvudvikten vid sin roll som importör och inte som närstående exportör, även om det hade gett sig till känna i denna egenskap inom den tidsfrist som fastställs i punkt 7 i tillkännagivandet om inledandet av förfarandet. (21) Omedelbart före eller efter offentliggörandet av förordning (EG) nr 209/97, dvs. långt efter den tidsfrist som fastställs i punkt 7 i meddelandet om inledande av förfarandet, gav sig ett stort antal tillverkare/exportörer till känna och erbjöd sig att samarbeta. Dessa företag har följaktligen inte betraktats som berörda parter under förfarandet och deras begäran om individuell behandling har avvisats på dessa grunder. 8/ E. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING - LIKADAN PRODUKT 1. Produkt som är föremål för undersökning (22) För de preliminära konstaterandena betraktade kommissionen handväskor av läder, av plast och av textilmaterial som en produkt eftersom de ansågs ha samma egenskaper och vara avsedda för samma användning. (23) Sedan de preliminära åtgärderna hade införts hävdade åtskilliga berörda parter. att man borde skilja mellan å ena sidan handväskor av läder, å andra sidan handväskor av syntetmaterial (av plast/textilmaterial). Några parter hävdade också att man dessutom, med hänsyn till de skillnader i stil, kvalitet, slutbearbetning, användning, pris och konsumentemas sätt att uppfatta varan som de ansåg förelåg, borde skilja mellan handväskor av läder, handväskor av lappar av läder och handväskor av polyuretanbelagt flätat läder. (24) Det bör erinras om att kommissionens etablerade praxis, sådan den bekräftats av Europeiska gemenskapernas domstol, är att den produkt som är föremål för undersökning skall fastställas med hänsyn till dess grundläggande fysiska egenskaper, användningsområden, utbytbarhet och konsumenternas sätt att uppfatta varan. (25) I detta hänseende framgår det av undersökningen att de olika råmaterial som används för att tillverka handväskor av läder respektive av syntetmaterial ger produkten helt olika egenskaper. Det generella användningsområdet är visserligen detsamma, men det har nu kunnat konstateras att konsumenterna tydligt uppfattar handväskor av läder respektive handväskor av syntetmaterial olika, och att det i huvudsak är råmaterialet på handväskans utsida som är avgörande för konsumentens val. (26) Det framgår också av undersökningen att det finns stabila konsumentpreferenser på marknaden för handväskor. De två typerna av handväskor är därför nästan inte alls utbytbara, förutom, i mycket begränsad utsträckning, vad gäller handväskor av plast med läder-look. Detta har möjliggjort en betydande prisskillnad mellan handväskor av läder och handväskor av syntetmaterial och lett till att det uppkommit två olika, klart avgränsade marknadssegment mellan vilka utbytbarheten bedöms vara ganska begränsad. (27) Handväskor av läder och handväskor av syntetmaterial skall därför, i överensstämmelse med institutionemas etablerade praxis, betraktas som olika varor. 10/ 2. Likadan produkt (28) Flera parter hävdade att handväskor som tillverkats i gemenskapen och handväskor som importerats från Kina inte är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1. 4 i grundförordningen därför att det finns skillnader i kvalitet, utförande och användningsområde. Det har också gjorts gällande att kvalitetsskillnaderna mellan importerade handväskor och handväskor som tillverkats i gemenskapen är så stora att de två produkterna inte konkurrerar med varandra. (29) Inom var och en av de produkttyper som omfattas av undersökningen « (handväskor av läder/handväskor av syntetmaterial) omfattar de importerade handväskorna, framgår det vidare av undersökningen, alla typer, från den högsta till den lägsta kvaliteten, och de konkurrerar därmed direkt med hela det sortiment av handväskor som tillverkas i gemenskapen. Undersökningsresultatet stöds av de uppgifter i denna fråga som flera samarbetsvilliga importerande gemenskapstilllverkare har tillhandahållit Det framgår av uppgifterna att det inte finns några kvalitetsskillnader mellan handväskor som tillverkats i gemenskapen och handväskor som importerats från Kina, att bägge produkter ingår i samma kollektioner och att de säljs till samma kunder. För varusortimentet generellt sett förekommer inga kvalitetsskillnader mellan jämförbara modeller. (30) Skillnaderna i design kan inte sägas vara så stora att det blir tal om en annan produkt I detta hänseende har några importörer till och med erkänt att de, liksom gemenskapstillverkarna, designer sina handväskor i gemenskapen alltefter det mode som gäller för säsongen. u F. DUMPNING 1. Normalvärde (31) När det gäller valet av, jämförbart land hävdade en importör att varken förordning (EG) nr 209/97 eller de dokument i vilka undersökningsresultatet redovisas ger en tillräcklig förklaring till varför Indien och Taiwan inte valdes som jämförbart land. Rådet anser dock punkterna 24-26 i förordning (EG) nr 209/97 är tillräckligt tydliga på den här punkten. (32) Flera berörda parter begärde att namnen på de två samarbetsvilliga indonesiska företagen skulle röjas, eftersom detta var en förutsättning för att de skulle kunna utöva sin rätt att försvara sig effektivt. Rådet anser det emellertid inte möjligt att avslöja namen på dessa företag eftersom de var beredda att samarbeta endast under förutsättning att kommissionen strikt garanterade att deras identitet skulle hemlighållas. De nämnda berörda parternas möjligheter att försvara sig skulle dessutom inte öka av de rätta namnen på företagen i fråga avslöjades. Viktigare uppgifter rörande de bägge exportörernas ekonomiska förhållanden redovisas i punkt 28 och 29 i förordning (EG) nr 209/97. Yh (33) Med hänsyn till att handväskor av läder och handväskor av syntetmaterial betraktades som skilda produkter beräknades separata normalvärden för respektive produkt på det sätt som föreskrivs i artikel 2. 7 i grundförordningen; beräkningen skedde på grundval av de två samarbetsvilliga indonesiska tillverkarnas frarnställningskostnader för de två produkterna och till detta lades en skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Slutsatserna i punkt 28 fjärde strecksatsen i förordning (EG) nr 209/97 vad gäller de två indonesiska tillverkamas representativitet bekräftas för bägge produkter. (34) Det har gjorts gällande att de samarbetsvilliga indonesiska tillverkamas produktionskostnader borde justeras för att ta hänsyn till att de kinesiska exportörerna i huvudsak importerar råvaror inom ramen för system för aktiv förädling. I detta avseende bör noteras att det har visat sig att det råmaterial som de samarbetsvilliga indonesiska tillverkarna använder för de två likadana produkterna inte är av indonesiskt ursprung utan importeras tullfritt till Indonesien inom ramen för ett system för aktiv förädling. Försörjningsmönstren är följaktligen desamma i Indonesien och i Kina och det är därför inte befogat att göra någon justering i detta avseende. (35) En exportör hävdade att det procenttal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som kommissionen använde inte var representativt för de kostnader av detta slag som kinesiska exportörer har. Påståandet föranledde en översyn av dessa kostnaderna på grundval av de indonesiska väskexportöremas faktiska försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader med avseende på ett handelsled jämförbart med de de kinesiska exportörernas. 13 Exportpris (36) Eftersom mycket fä kinesiska exportörer (inklusive exporten från Gebr. Picard International Ltd) var villiga att samarbeta i förfarandet och deras export endast utgjorde 1,58 % av den totala exporten från Kina, kunde de samarbetsvilliga exportörernas exportpriser inte betraktas som representativa för de priser som togs ut av icke samarbetsvilliga exportörer. (37) För de slutliga avgörandena fastställdes exportpriserna på de två likadana produkterna för de två samarbetsvilliga företagen, Shilton och Lee & Man, enligt samma metod som användes när det gällde det preliminära undersökningsresultatet. De undersökningsresultat som redovisas i punkterna 33 och 34 i förordning (EG) nr 209/97 bekräftas för deras del. (38) Det visade sig att det tredje samarbetsvilliga exportföretaget (Gebr. Picard International Ltd), som inte beviljats individuell behandling genom förordning (EG) nr 209/97, genomförde all sin export till EG via ett inom gemenskapen etablerat, närstående företag. Dess exportpriser beräknades därför på grundval av artikel 2. 9 i grundförordningen genom att från de priser som den närstående importören tog ut av sina första oberoende kunder dra bort företagets försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en vinstmarginal som beräknades efter icke-närstående importörers genomsnittliga vinst. (39) För icke samarbetsvilliga kinesiska exportörer fastställdes exportpriset på det sätt som redovisas i punkt 32 i förordning (EG) nr 209/97. Denna metod bekräftas härmed. 14 3. Jämförelse (40) Det vägda genomsnittliga normalvärdet fob Indonesien för handväskor av läder respektive för handväskor av syntetmaterial jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset fob Kina för var och en av de två likadana produkterna. För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes, i enlighet med artikel 2. 10 i grundförordningen, motiverade justeringar i de fall då detta hade begärts och då det på ett tillfredsställande sätt hade bevisats att skillnaderna påverkade jämförbarheten i prishänseende. (41) En exportör hävdade att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset borde göras för varje väskmodell eller katalognummer (vanligen benämnt "modellnummer") i stället för på grundval av ett genomsnitt för respektive likadana produkt. Rådet anser emellertid att det av praktiska skäl inte går att göra en jämförelse på denna nivå med hänsyn till det extremt stora antalet modeller, var och med olika egenskaper och tillbehör. Dessutom gick det inte att finna några objektiva kriterier för att särskilja speciella kategorier eller modeller inom de två likadana produkterna. Av liknande skäl var det inte möjligt för kommissionen att jämföra normalvärde och exportpris på grundval av kategorier, som byggde på en omgruppering av modell- eller katalognummer. Slutsatsen är att det enda rimliga sättet för kommissionen var att jämföra normalvärde och exportpris i form av genomsnitt för var och en av de två berörda produkterna (dvs. separat för handväskor av läder och handväskor av syntetmaterial). 15/ 4. Dumpningsmarginaler (42) Som framhållits i det föregående begärde de tre samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna - som alla är privatägda företag baserade i Hongkong och har fabriker för tillverkning i Kina - att fä individuell behandling, dvs. att det skulle fastställas separata exportpriser och därmed också individuella dumpnings- och skademarginaler. (43) Undersökningsresultatet enligt punkterna 37-40 i förordning (EG) nr 209/97 avseende de två företag som preliminärt beviljades individuell behandling bekräftas. (44) En begäran från en tredje exportör/tillverkare (Gebr. Picard International Ltd) om individuell behandling prövades också. Kommissionen kom fram till att situationen för detta företag, som redovisas i punkt 38 och 39 i förordning (EG) nr 209/97, var mycket lik den som gällde för de två företag som preliminärt beviljades individuell behandling. 16 (45) Enligt rådets mening åmjöt de tre samarbetsvilliga företag som begärt individuell behandling ett rättsligt och faktiskt oberoende från kinesiska myndigheter som var jämförbart med det som skulle råda i ett land med marknadsekonomi. Risken för att export skulle komma att kanaliseras via dessa företag med individuella antidumpningstullar torde därmed vara mycket liten. Separata exportpriser och individuella dumpnings- och skademarginaler har därför fastställts för de tre exportörerna i fråga som undantag till principen att det för länder som inte har marknadsekonomi • skall beräknas landsomfattande dumpningsmarginaler (artikel 9. 5 i grundförordningen). Det bör påpekas att individuell behandling endast beviljas för den lika produkt som faktiskt tillverkades och exporterades till gemenskapen av den berörda exportören under undersökningsperioden, alltså för Shilton och Gebr. Picard International Ltd handväskor av läder och för Lee & Man handväskor av syntetmaterial. (46) Följande dumpningsmarginaler har fastställts för de företag som beviljats individuell behandling: • • • Shilton, för handväskor av läder noll Gebr. Picard International Ltd, för handväskor av läder 7,7 % Lee & Man, för handväskor av syntetmaterial: 64,7 %. (47) Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de exportörer som inte har beviljats individuell behandling har fastställts till • • för handväskor av läder 85 % och för handväskor av syntetmaterial 151 % , av exportpriset cif vid gemenskapens gräns före tull. 17 G. HANDVÄSKOR AV LÄDER (1) Skada, 1. Förbrukning på gemenskapens marknad (48) Mellan 1992 och undersökningsperioden ökade förbrukningen av handväskor i Europeiska gemenskapen från ca 51 miljoner enheter till 52,3 miljoner enheter, en ökning med närmare 2,5 %. 2. Importens volym och marknadsandel (49) Mellan 1992 och undersökningsperioden ökade importen av handväskor av läder med ursprung i Kina från 8,2 miljoner enheter till 10,4 miljoner enheter, en ökning med 27 %. I värde uppgick importökningen till 15 %, från 43,6 miljoner ecu 1992 till 50 miljoner ecu under undersökningsperioden. (50) Den andel av gemenskapens marknad som innehades av importerade handviskor med ursprung i Kina ökade från 16 % 1992 till 20 % under undersökningsperioden. 18 3. Priser för dumpad import och prisunderskridande (51) Som redan nämndes i den preliminära förordningen har officiell statistik använts för att analysera prisutvecklingen på importen av handväskor av läder, 'eftersom de kinesiska exportörerna inte var villiga att samarbeta. Det genomsnittliga importpriset cif på handväskor av läder har enligt denna statistik minskat med 9 %, från 5,29 ecu per enhet 1992 till 4,79 ecu per enhet under undersökningsperioden. (52) Beräkningen av prisunderskridandet har skett enligt den metod som redovisas i förordning (EG) nr 209/97. Importpriset cif, justerat till nivån fritt kunden, för de icke-närstående importörer som ingick i stickprovet jämfördes alltså med. det försäljningspris som tillämpades i gemenskapen, i samma handelsled, av de gemenskapstillverkare vars tillverkning omfattade de vanligaste typerna av försålda handväskor. (53) En jämförelse med oberoende importörers importpriser, efter ornräkning på grundval av väl dokumenterade synpunkter som lades fram av berörda parter efter det att de preliminära åtgärderna infördes, ger vid handen att prisunderskridandet, uttryckt i procent av gemenskapstillverkarnas försäljningspriser, uppgick till 31,4 % för handväskor av läder. 19, 4. Situationen för gemenskapsindustrin (a) Tillverkning (54) Gemenskapsindustrins tiiUverkning av handväskor av läder ökade från beräknat 26,5 miljoner enheter 1992 till 30,3 miljoner enheter under undersökningsperioden. I värde ökade produktionen från beräknat 905 miljoner ecu 1992 till 1 100 miljoner ecu under undersökningsperioden eller med21%. (b) Försäljningsvolym (55) En volymmässig nedgång mellan 1992 och undersökningsperioden kan konstateras när det gäller försäljningen inom gemenskapen av produkter som tillverkats av gemenskapsföretag. Försäljningen minskade från ca 21 miljoner enheter 1992 till 20 miljoner enheter under undersökningsperioden. I värde minskade försäljningen med ca 8 %, från ca 600 miljoner ecu 1992 till 550 miljoner ecu under undersökningsperioden. (c) Marknadsandel (56) Gemenskapsindustrins andel av gemenskapens marknad minskade om man ser till antal enheter från ca 41 % 1992 till ca 39 % under undersökningsperioden. (d) Lönsamhet och sysselsättning 20 (57) I enlighet med artikel 3. 8 i gmndförordningen har lönsamheten och sysselsättningen för gemenskapstillverkama beräknats för den minsta varugrupp för vilken nödvändiga uppgifter har lämnats av de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet, dvs. handväskor tillverkade. av läder och av syntetmaterial. Den reviderade siffran för vägd, genomsnittlig lönsamhet visar på en nedgång från 5,9 % 1992 till 1,3 % under undersökningsperioden. (58) Siffrorna för sysselsättningen i de företag som tillverkar handväskor har extrapolerats från uppgifter som gemenskapstillverkama lämnade i samband med prövningen av gemenskapsintresset. De visar att sysselsättningen minskade från ca 18 600 personer 1992 till 14 000 under undersökningsperioden, en nedgång med 25 %. 21/ 5. Slutsats om skada (59) Det framgår av de uppgifter om gemenskapsindustrins ekonomiska förhållanden som undersöktes i' samband med slutsatserna rörande importvolymer och importprisutveckling att situationen för gemenskapstillverkama försämrades mellan 1992 och undersökningsperioden när det gäller handväskor av läder. Som visats ovan drabbades gemenskapsindustrin i dess helhet av sjunkande försäljningsvolymer, förlust av marknadsandelar, minskande sysselsättning och sjunkande lönsamhet. (60) Vad gäller produktionsökningen hänvisas till att gemenskapstillverkarnas export ökade väsentligt. (61) Kommissionen anser därför att gemenskapsindustrin har vållats skada som kan betraktas som väsentlig i den mening som avses i artikel 3 i grundföronlningen. 22/ (2) Orsakssamband 1. Verkningar a v den dumpade Importen (62) Penetreringen på gemenskapsmarknaden av import av handväskor av läder från Kina till dumpade priser som väsentligt underskred gemenskapstillverkarnas priser sammanföll med en förlust av marknadsandelar och en försämrad finansiell situation för gemenskapsindustrin. Mot bakgrund av den ökade volymen dumpade handväskor till låga priser blev det under undersökningen uppenbart att många tillverkare i gemenskapen inte var i stånd att konkurrera med den dumpade importen. (63) Eftersom konkurrensen sker över hela sortimentet och distributionssystemet är gemensamt för både produkter som tillverkats i gemenskapen och produkter som importerats från Kina, är den stora prisdifferentialen genom underprissättning en direkt anledning till den skada som vållats gemenskapsindustrin. (64) Dumpad import från Kina bedöms därför påverka gemenskapsindustrin negativt i sådan utsträckning att skadan kan betecknas som väsentlig. 23 2. Verkningar av andra faktorer (65) Ansträngningar har gjorts för att se till att den påverkan på gemenskapsindustrin som orsakats av andra faktorer inte skall tillskrivas den import som det här är fråga om. (66) Några berörda parter hänvisade i detta avseende särskilt till importen till gemenskapen av handväskor med ursprung i Indien. Det framgår av tillgängliga uppgifter från Eurostat att importen av handväskor av läder från Indien var volymmässigt stabil mellan 1992 och undersökningsperioden på nivån ca 5 miljoner enheter. Importpriserna ökade från ca 8 ecu 1992 till ca 9,2 ecu under undersökningsperioden, en ökning med 15 %, väsentligt mer än för priserna på kinesiska handväskor. Marknadsandelen i gemenskapen för handväskor som importerats från Indien minskade med 4 % mellan 1992 och undersökningsperioden. 24/ (67)Importen av handväskor av läder från Hong Kong ökade, uttryckt i enheter, från ca 400 000 1992 till ca 750 000 under undersökningsperioden. Om man ser till den totala importen av handväskor till gemenskapen ökade Hong Kong sin andel från 1,9 % 1992 till 3,3 % under undersökningsperioden. Den andel av gemenskapsmarknaden som innehas av importerade handväskor med ursprung i Hong Kong har emellertid legat kvar på relativt låg nivå, med en ökning, uttryckt i volym, från 0,6 % 1992 till 1,4 % under undersökningsperioden. (68) Marknadsandelen för importen från andra tredje länder har minskat från 32 % 1992 till 30 % under undersökningsperioden. Denna imports andel av gemenskapsmarknaden minskade uttryckt i volym från 12 % 1992 till 11 % under undersökningsperioden. Det bör noteras att den andel av gemenskapsmarknaden som innehas av importen från samtliga tredje länder, exklusive Kina, låg på en stabil nivå mellan 1992 och undersökningsperioden, nämligen 23 % uttryckt i enheter. 25 3. Slutsats om orsakssamband (69) Även om vissa andra faktorer, kan ha bidragit till den skada som vållats gemenskapsindustrin har de höga volymerna dumpad import från Kina, beaktad separat, vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. Denna slutsats grundar sig på de olika faktorer som nämnts ovan, i synnerhet nivån på prisunderskridandet, den marknadsandel som importen av handväskor från detta land erövrat på gemenskapsindustrins bekostnad och den försämrade lönsamheten för gemenskapstillverkama. (3) Gemenskapens intresse 1. Allmänna överväganden (70) Med hänvisning till punkt 76 och följande i förordning (EG) nr 209/97 erinras om att det har genomförts en bedömning av olika föreliggande intressen, däribland de intressen som gemenskapsindustrin, importörer, distributörer och försäljare representerar, och att kommissionen preliminärt drog slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl att inte vidta åtgärder mot importen i fråga. Kommissionen åtog sig vidare att undersöka vissa frågor gällande gemenskapens intresse som inte var tillräckligt väl dokumenterade när det preliminära beslutet fattades. 26 2. Verkningar för gemenskapsindustrin (a) Rådande läge inom industrin (71 ) Av de upplysningar som erhållits från de 50 gemenskapstillverkare (representerande omkring 20 % av tillverkningen av handväskor i gemenskapen) som svarat pä det frågeformulär om gemenskapens intresse som skickats ut till berörda parter framgår att tillverkningen av handväskor av läder utgör den större delen av den totala tillverkningen av handväskor i gemenskapen. Räknat i värde år 93% av tillverkningen i gemenskapen tillverkning av handväskor av låder. (72) Till produkten i gemenskapen kommer också ett betydande kreativt värde i form av formgivning, nyskapande och kvalitet. Gemenskapstillverkarna besitter, till följd av en lång tradition på detta område inom gemenskapen, särskilda'fackfärdigheter avseende låderhantering. (73) Under undersökningsperioden hade gemenskapsindustrin en andel på 39 % av gemenskapsmarknaden för handväskor av låder vilket år ett tecken på dess ekonomiska betydelse. (74) Gemenskapsindustrins livsduglighet framgår också av dess stora och ökande framgångar på exportmarknaden med draghjälp från varumärken för mårkeshandvåskor "made in Europe". Gemenskapsindustrins export av handväskor av låder kar ökat från omkring 6 miljoner enheter 1992 till omkring 10 miljoner enheter under undersökningsperioden. 27, (b) Verkningar av att åtgärder införs eller inte införs (75) I avsaknad av antidumpningsåtgärder finns det inga tecken på annat än att gemenskapsindustrins negativa situation kommer att kvarstå, till förfång för en bransch som i och för sig år såväl livsduglig som konkurrenskraftig. (76) Läget för importerande tillverkare i gemenskapen har undersökts och det har framkommit att de flesta av dessa företag tillverkar handväskor av låder i gemenskapen och importerar handväskor av syntetmaterial från Kina. I de fall där dessa importerande producenter importerar handväskor av läder år importen i allmänhet av underordnad betydelse. 3. Verkningar för importörer och handlare (77) Ytterligare undersökning har visat att hela tyngden av den provisoriska antidumpningstullen (39, 2%) bärs, oftast jämnt fördelad, av de olika leden i distributionskedjan och främst av importören, återförsäljaren och - slutligen - av konsumenten. Detta tycks vara möjligt genom att importörer och återförsäljare gör ett påslag på i genomsnitt cirka 70 % av priset cif inbegripet en vinst på 14 % av omsättningen. (78) Verkningarna för importörer och handlare av slutgiltiga åtgärder måste bedömas med beaktande av de konstateranden som gjorts om produkten i fråga. Om åtgärdernas tillämpningsområde begränsas till att endast avse handväskor av läder (se punkt 118 och följande) begränsas åtgärdernas verkningar för de berörda parterna till ett minimum. 28/ (79) Vissa importörer har sagt sig vara tvungna att upphöra med verksamheten eller att de befinner sig i ekonomiska svårigheter. Eftersom importörerna i allmänhet gör sina inköp i USA-dollar drabbas de för närvarande av USA- dollarns starka kurs gentemot de europeiska valutorna. Det kan alltså konstateras att vissa importörers och handlares svaga ekonomiska ställning också kan tillskrivas valutafluktuationerna. (80) Vad gäller påståendet att införandet av antidumpningstullar inte kommer att medföra en ökning av gemenskapstillverkarnas försäljning utan endast kommer att leda till att importörerna köper från andra tredje länder så bör det påpekas att det allmänna syftet med antidumpningsåtgärder inte är att begränsa importen från tredje länder till icke-dumpade priser. Av undersökningen har för övrigt framgått att det inte är sannolikt att flertalet importörer skulle börja införskaffa handväskor av läder med ursprung i andra tredje länder med hänsyn till den yrkesskickliga arbetskraft och det yrkeskunnande som krävs för tillverkning av handväskor av låder och som för närvarande finns att tillgå i Kina. (81) Med hånsyn till detta år det inte sannolikt att åtgärder riktade mot importen av handväskor av låder skulle utgöra något hot mot affärsresultatet i distributionskedjan. 29 4. Verkningar för konsumenterna (82) Som ovan sagt bårs för närvarande tullens hela tyngd av de olika leden i distributionskedjan. Tullens effekt för konsumenterna i form av prisökningar kommer därför sannolikt inte att överstiga 9 %. (83) Handväskor av låder år en modeprodukt som inte inhandlas regelbundet och en mindre prisökning för konsumenten bör därför bedömas med beaktande av att konsumenten saknar en klar uppfattning om vad som utgör ett riktigt pris för handväskor varför prisökningen sannolikt inte kommer att påverka efterfrågan märkbart på lång sikt. (84) Med hänsyn tili detta förväntas inte slutgiltiga åtgärder riktade mot import av handväskor av läder medföra några betydande verkningar för konsumenterna. 5. Slutsats om gemenskapens intresse (85) Med hånsyn till det ovan sagda bör kommissionens slutsatser om gemenskapens intresse i förordning (EG) nr 209/97 bekräftas beträffande handväskor av låder. Det finns inga tvingande skäl för slutsatsen att det inte vore i gemenskapens intresse att anta slutgiltiga åtgärder. 30/ H. Handväskor av syntetmaterial (A) Skada 1. Förbrukning på gemenskapens marknad (86) Mellan 1992 och undersökningsperioden ökade förbrukningen i gemenskapen av handväskor av syntetmaterial från 73 miljoner enheter till 96 miljoner enheter, dvs. en ökning med cirka 31 %. 2. Importens volym och marknadsandel (87) Mellan 1992 och undersökningsperioden ökade importen av handväskor av syntetmaterial med ursprung i Kina från 53 miljoner enheter till 78 miljoner enheter, dvs. en ökning med 47 %. I värde uppgår ökningen till 31 %, dvs. från 152 miljoner ecu 1992 till 199 miljoner ecu under undersökningsperioden. (88) Den andel av gemenskapens marknad som innehades av importen av handväskor med ursprung i Kina ökade från 73 % 1992 till 81 % under undersökningsperioden. 31 3. Priser för dumpad import och prisunderskridande (89) Det genomsnittliga importpriset cif för handväskor av syntetmaterial har enligt Eurostats uppgifter minskat med 10 % från 2, 8 ecu per enhet 1992 till 2, 5 ecu per enhet under undersökningsperioden. (90) Prisunderskridandemarginalen för handväskor av syntetmaterial år 27,8 %. 4. Gemenskapsindustrins situation (a) Tillverkning (91) Gemenskapsindustrins uppskattade produktion av handväskor av syntetmaterial har legat stabilt kring cirka 14 miljoner enheter mellan 1992 och undersökningsperioden. (b) Försäljningsvolym (92) En minskning på omkring 70 % mellan 1992 och undersökningsperioden av har fastställts försäljningsvolymen inom gemenskapen för handväskor tillverkade av gemenskapsindustrin. Försäljningen minskade från cirka 6 miljoner enheter 1992 till cirka 2 miljoner enheter under undersökningsperioden. (c) Marknadsandel (93) Qemenskapsindustrins andel av gemenskapens marknad, mått i antal enheter, minskade från omkring 9 % 1992 till omkring 3 % under undersökningsperioden. (d) Lönsamhet och sysselsättning (94) Qemenskapsindustrins totala lönsamhet sjönk successivt från 5,9 % 1992 till 1 , 3% under undersökningsperioden. (95) Sysselsättningen inom handvåsksektom minskade från cirka 18 600 personer 1992 till 14 000 personer under undersökningsperioden, en minskning med 25 %. 32 5. Slutsats beträffande skada (96) Qemenskapsindustrin för handväskor av syntetmaterial bedöms ha vållats skada som kan betecknas som väsentlig enligt grundförordningen. (97) Detta framgår av försämringen av de ekonomiska indikatorerna inom gemenskapsindustrin under perioden mellan 1992 och undersökningsperioden i form av sjunkande försäljningsvolym, förlust av marknadsandelar, nedgång i sysselsättning och lönsamhet vilket skall ses « mot bakgrund av den ökade importen av handväskor av syntetmaterial från Kina och priserna på denna. (B) Orsakssamband 1. Verkningar av dumpad Import (98) Med beaktande av konstaterandena ovan anses att importen av handväskor av syntetmaterial från Kina, beaktad för sig, hade väsentlig inverkan på gemenskapsindustrins situation. (99) Eftersom handväskor av syntetmaterial som år tillverkade i gemenskapen och handväskor som importeras från Kina konkurrerar med varandra över hela sortimentet och att distributionssystemet är gemensamt för de två produkterna, så framgår av det konstaterade prisunderskridandet att, beaktad för sig, Importen av handväskor av syntetmaterial från Kina förorsakade väsentlig skada för gemenskapsindustrin. 33 2. Verkningar av andra faktorer: import från tredje länder (100) Kommissionen har undersökt verkningarna på gemenskapsindustrin av andra faktorer utöver import av handväskor av syntetmaterial från Kina, och då särskilt verkningarna av import från andra tredje länder. (101) Beträffande Indien så framgår av tillgångliga uppgifter från Eurostat att importvolymen från Indien visserligen ökat frän 1,6 miljoner enheter 1992 till 3, 4 miljoner enheter under undersökningsperioden men att dess andel av den totala importen av handväskor av syntetmaterial till gemenskapen endast ökat från 2, 6 % 1992 till 3, 6 % under undersökningsperioden. Andelen av gemenskapemas marknad för handväskor av syntetmaterial har förblivit låg (3,5 % under undersökningsperioden). (102) Importen av handväskor av syntetmaterial från Hongkong, mätt i enheter, har ökat från 1, 5 miljoner enheter 1992 till 6, 5 miljoner enheter under undersökningsperioden. Dess andel av gemenskapens marknad för handväskor av syntetmaterial har dock förblivit på en förhållande vis låg nivå med en ökning från 2 % 1992 till 7 % under undersökningsperioden. (103) Vad gäller import från andra tredje länder har deras andel av den totala importen av handväskor av syntetmaterial till gemenskapen minskat från 11 % 1992 till 5, 5 % under undersökningsperioden. Dessa importvarors andel av gemenskapens marknad har minskat från 9, 7 % 1992 till 5 % under undersökningsperioden. 34 3. Slutsats om orsakssamband (104) Av ovanstående analys framgår att, även om vissa andra faktorer kan ha bidragit till den skada som vållats gemenskapsindustrin, den stora volymen handväskor av syntetmaterial som importeras från Kina till dumpade priser, betraktad för sig, har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. (C) Gemenskapens intresse 1. Gemenskapsindustrin (105) Indikatorerna för gemenskapens industri för handväskor av syntetmaterial visar att det inte är sannolikt att gemenskapsindustrin skulle dra nytta av eventuella antidumpningsåtgärder. Införandet av åtgärder skulle inte leda till ökad försäljning för gemenskapstillverkare av handväskor av syntetmaterial eftersom handväskor av syntetmaterial på medellång sikt sannolikt kommer att införskaffas från andra tredje länder. Det har kunnat konstateras att tillverkningsprocessen för handväskor av syntetmaterial år av sådant slag att den kan överföras till ett annat tredje land inom en förhållandevis kort tid. Vissa berörda parter har tillhandahållit bevis på att så redan skett i vissa fall. Det finns därför starka skäl att anta att eventuella fördelar i volym- eller prishänseende som antidumpningsåtgärder kan medföra till största delen inte kommer att gynna gemenskapsindustrin utan importen från andra tredje länder. 35 (106) Följderna av uteblivna åtgärder för sysselsättningsnivån inom gemenskapsindustrin för handväskor av syntetmaterial skulle vidare bli relativt begränsade med hänsyn till den låga försäljningsvolymen inom gemenskapen för gemenskapstillverkade handväskor av syntetmaterial och till att handväskor av syntetmaterial uppskattningsvis sysselsätter omkring 500 anställda. Även om dessa arbetstillfällen kan komma att utsättas för konkurrens från dumpad import av handväskor från Kina så måste denna siffra jämföras med de cirka 14 000 som sysselsätts i gemenskapens handvåsksektor som helhet. Det förväntas att en ökad försäljningsvolym för gemenskapstillverkare av handväskor av läder kan komma att kompensera de dessa negativa effekterna (om det alls blir några). 2. Verkningar för importörer och handlare (107) Med hänsyn till hur stor del av marknaden för handväskor av syntetmaterial som innehas av importen från Kina kan införandet av slutgiltiga antidumpningsåtgärder på samma nivå det preliminära beloppet väntas få betydande verkningar för importörer och handlare inom gemenskapen. (108) En jämförelse mellan de marknadsandelar som innehas av gemenskapsindustrin (cirka 2 % under undersökningsperioden) respektive av importen från Kina (cirka 80 % under undersökningsperioden) tyder på att de negativa verkningarna för importörer och handlare i denna bransch skulle vara klart orimliga i förhållande till de eventuella fördelar på kort sikt som gemenskapsindustrin skulle kunna vinna genom införandet av antidumpningsåtgärder. 36 (109) Distributionskedjan för handväskor av syntetmaterial sysselsätter uppskattningsvis omkring 4 100 anställda. Det bedöms att införandet av antidumpningsåtgärder skulle, i vart fall på medellång sikt, ha negativa verkningar på sysselsättningen i denna sektor. Eftersom den förväntade omställningen till försörjningskällor i andra tredje länder kommer att ske på medellång sikt så kan det antas att ett antal arbetstillfällen i distributionssektorn kommer att hotas under tiden. A andra sidan förväntas inte sysselsättningsnivån för gemenskapstillverkare av handväskor av syntetmaterial minska i märkbar utsträckning med tanke på att gemenskapsindustrin koncentrerar sig på exportmarknaden. 3. Verkningar för konsumenterna (110) I detta avseende bör det erinras om att införandet av en slutgiltig tull skulle leda till försörjningsproblem, i vart fall på kort sikt, och sålunda begränsa konsumentemas valmöjligheter. Effekten för konsumenterna i form av en viss prisökning bör för övrigt ses i ljuset av den sannolika avsaknaden av några som helst fördelar för gemenskapstillverkama och av de negativa verkningarna i distributionsledet. 37 4. Slutsats om gemenskapens intresse (111) Med hänsyn till de ovannämnda omständigheterna och utvecklingstendenserna, som starkt avviker från dem som konstaterats för handväskor av läder, bedöms att det finns tvingande skäl för att införandet av slutgiltiga åtgärder mot importen av handväskor av syntetmaterial inte är i gemenskapens intresse. De negativa verkningarna av slutgiltiga antidumpningsåtgärder riktade mot import av handväskor av syntetmaterial skulle inte stå i rimligt förhållande till eventuella fördelar för gemenskapsindustrin 1. Handväskor av läder I. Tull (112) Vissa berörda parter har hävdat att tullen bör utformas som en rörlig tull. Tullen bedöms emellertid böra utformas som en värdetull, mot bakgrund av att det finns väskor av så många olika slag och det faktum att konkurrens bedöms förekomma vad gäller väskor över hela sortimentet och inte bara vad gäller väskor i den lägre prisklassen. De preliminära slutsatserna om vilket slags tull som skall tillämpas bekräftas därför. (113) Vad gäller beräkningen av skadetröskeln, dvs. målprisunderskridandet, bekräftar rådet den metod som används i förordning (EQ) nr 209/97 (punkterna 103-105), där det vägda genomsnittliga vinstbortfallet för de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet under undersökningsperioden lades till det procentuella prisunderskridandet. Detta innebär att den vägda genomsnittliga skademarginalen för handväskor av läder, uttryckt i procent av priset fritt gemenskapens gräns, uppgår till 38 %. 38 (114) För de företag som begärde och beviljades individuell behandling uppgår skademarginalen, uttryckt i procent av priset fritt gemenskapens gräns, till följande: • För Shilton ansågs det med tanke på att dumpningsmarginalen befanns vara noll inte vara nödvändigt att beräkna en individuell skademarginal, i enlighet med artikel 7. 2 i grundförordningen. -• För Picard uppgår skademarginalen till 32,7%. (115)1 enlighet med artikel 7. 2 i grundförordningen och på grund av att skadeelimineringsnivån är lägre ån den konstaterade dumpningsmarginalen bör antidumpningstullen, beräknad på grundval av priset fritt gränsen, uppgå till 3 8 %. (116) För de företag som begärt och beviljats individuell behandling bör antidumpningstullen uppgå till följande: • För Shilton: noll. • För Picard: 7,7%, vilket år den dumpningsmarginal som fastställts för företaget. 39 2. Handväskor av syntetmaterial (117) Mot bakgrund av det faktum att det anses föreligga tvingande skäl för att inte anta antidumpningsåtgärder beträffande handväskor av syntetmaterial bör förfarandet beträffande import av handväskor av plast (4202 22 10) och handväskor av textilvara (4202 22 90) avslutas. J. Uttag av preliminära tullar (118) Beträffande handväskor av läder anser rådet, mot bakgrund av att de flesta av kommissionens preliminära slutsatser har slutgiltigt kunnat bekräftas, att det år lämpligt, i enlighet med artikel 10. 2 i grundförordningen, att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar på handväskor av läder enligt förordning (EG) nr 209/97 tas ut till den slutgiltigt införda tullsatsen, dvs. 38 % utom beträffande import från Picard. Vad gäller detta företag begränsas uttaget av preliminära tullar till den slutgiltigt införda tullsatsen, dvs. 7,7 %. (119) De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära tullar på handväskor av plast och handväskor av textilmaterial bör frisläppas. 40 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. Härmed införs en slutgiltig antidumpningstull på import av handväskor med utsida av låder, konstlåder eller lacklåder som omfattas, av KN-nummer 4202 21 00 och har sitt ursprung i Kina. 2. I denna förordning avses med handväskor av läder: väskor, även med axelrem, inbegripet handväskor utan handtag, med utsida av läder, konstläder eller lacklåder, som huvudsakligen år avsedda för förvaring av små artiklar för personligt bruk, som nycklar, börsar, kosmetika, cigaretter, etc, oavsett storlek eller form. 3. Tullsatsen skall vara 38 % av nettopriset fritt vid gräns, före tuH (Taric 8900) med undantag för import av handväskor av läder tillverkade av följande företag och för vilken följande tullsatser skall gälla: Jane Shilton (Pacific) Ltd. : 0,0 % (Taric-tilläggsnummer 8961 ) Gebr. Picard International Ltd. 7,7 % (Taric-tilläggsnummer 8087 ) 4. De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar på handväskor av låder enligt kommissionens förordning (EG) nr 209/97 skall tas ut i sin helhet på den nivå som motsvarar den slutgiltiga tullen. De belopp som säkrats utöver den slutgiltiga tullen skall frisläppas. 41 Artikel 2 1. Antidumpningsförfarandet beträffande import av handväskor med utsida av plast (i form av plattor, duk eller folier) eller med utsida av textilvara och som omfattas av KN-nummer 4202 22 10 och 4202 22 90 avslutas härmed. 2. De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar på handväskor av plast och handväskor av textilmaterial, enligt kommissionens förordning (EG) nr 209/97 skall frisläppas. Artikel 3 Denna förordning tråder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapemas officiella tidning. Denna förordning år till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 1997. På rådets vagnar Ordförande 42. ISSN 1024-4506 KOM(97) 348 slutlig DOKUMENT SV 12 02 Katalognummer : CB-CO-97-340-SV-C ISBN 92-78-21999-1 Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2230/97 van Alexandros ALAVANOS aan de Commissie. Gevolgen van efedrine voor de volksgezondheid

eurovoc_concepts:
consumer protection
dangerous substance
medicinal product
pharmaceutical legislation
pharmaceutical product
public health

formats: html pdf print

text: 10. 2. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 45/161 (98/C 45/210) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2230/97 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (2 juli 1997) Betreft: Gevolgen van efedrine voor de volksgezondheid De Amerikaanse Dienst voor Geneesmiddelen en Voedingsmiddelen eist de controle van alle producten die efedrine bevatten, omdat bewezen is dat in de Verenigde Staten in de afgelopen maanden het gebruik van die stof de dood heeft veroorzaakt van 17 mensen en ernstige gezondheidsproblemen bij nog eens 800 andere personen. Controles door de Griekse Geneesmiddelendienst hebben in Griekenland 31 producten aan het licht gebracht die gevaarlijke hoeveelheden efedrine bevatten. 1. Kan de Commissie aangeven in welke gevallen het in de handel brengen en het gebruik van geneesmiddelen die die substantie bevatten toegelaten is? 2. En aangezien de meningen van de wetenschappers verschillen: bij welke hoeveelheid is het gebruik van efedrine gevaarlijk? 3. Hoe denkt de Commissie het probleem aan te pakken? Antwoord van de heer Bangemann namens de Commissie (1 augustus 1997) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen. (98/C 45/211) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2233/97 van Nikitas Kaklamanis (UPE) aan de Commissie (2 juli 1997) Betreft: Teloorgang van het aquaduct van Hadrianus Op basis van een slordige studie, die de Centrale Raad voor Archeologie op 30 april 1996 heeft goedgekeurd, is de gemeente Nea Ionia in Attica (Griekenland) begonnen met de werken voor de aanleg van een kunstmeer waardoor de centrale steunmuren van het aquaduct van Hadrianus zullen worden aangetast, en met de aanleg van een openluchtparking, een openluchtamfitheater, enz. Tijdens de werkzaamheden kwam het ge(cid:14)¤mproviseerde karakter van de studie tot uiting, want het bleek noodzakelijk onvoorziene extra werken uit te voeren, zoals verdere afgraving voor de blootlegging van het monument (terwijl in de goedgekeurde studie juist in ophoging was voorzien). Daarbij komt dat ook voor een andere locatie en omvang van het meer moest worden gekozen. De aanleg van dit meer houdt overigens grote gevaren in voor het monument en zal tegelijkertijd het oorspronkelijk uitzicht van het natuurlijke landschap volledig veranderen. Op 14 juni 1996 en 4 februari 1997 heeft de Dienst Monumentenzorg gee¤ist dat de werken op deze site worden stilgelegd tot er een nieuwe, verbeterde studie en gedetailleerde plannen worden ingediend. Ook in wetenschappelijke kringen is men bijzonder verontrust over de gevaren die de aanleg van dit meer inhoudt voor het monument. Voornoemde studie, waarin kleine veranderingen zijn aangebracht (maar wel nog steeds wordt aangedrongen op de aanleg van het meer), is opnieuw ter goedkeuring voorgelegd aan de Centrale Raad voor Archeologie. Kan de Europese Commissie, gezien het feit dat de internationale verdragen inzake de bescherming van monumenten en het cultureel erfgoed van de mensheid › waarin een gebied van 500 meter rond monumenten als beschermde zone wordt beschouwd › in dit geval met voeten worden getreden, aangeven wat zij denkt te ondernemen, teneinde ervoor te zorgen dat in het gebied rond het aquaduct van Hadrianus geen werkzaamheden worden uitgevoerd die rampzalig zijn voor deze site en dat onmiddellijk wordt overgegaan tot verstevigingswerken, overstromingswerende werken en werken waardoor het monument en het omliggende landschap beter tot hun recht komen? Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie (4 augustus 1997) Het geachte Parlementslid wordt verwezen naar het antwoord dat de Commissie heeft gegeven op schriftelijke vraag E-1976/97 van de heer Alavanos (1). (1) Zie blz. 134


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1286/97 DER KOMMISSION vom 2. Juli 1997 zur Änderung der im Zuckersektor für bestimmte Erzeugnisse geltenden repräsentativen Preise und zusätzlichen Einfuhrzölle

eurovoc_concepts:
CCT duties
fruit product
import
raw sugar
representative price
white sugar


title: WRITTEN QUESTION No. 2249/97 by Luigi CALIGARIS to the Commission. Direct negotiations on exclusive purchase between oil companies and service station managers in Italy

eurovoc_concepts:
EU law
Italy
competence of the Member States
competition law
economic agreement
exclusive purchasing agreement
motor fuel
oil industry
supply

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2263/97 do Deputado Amedeo AMADEO à Comissão. Cooperação europeia no Brasil

eurovoc_concepts:
Brazil
European Social Fund
European cooperation
aid to disadvantaged groups
child protection
environmental protection
non-governmental organisation
social policy

text: C 45/164 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 10. 2. 98 A Comissa(cid:152)o apoiou alguns projectos em pa(cid:14)·ses terceiros numa base experimental no quadro da ac(cid:231)a(cid:152)o-piloto do Servi(cid:231)o Volunta·rio Europeu. Neste contexto, os jovens volunta·rios te(cid:136)m tido oportunidade de participar em actividades de interesse social, ambiental, cultural e humanita·rio coordenadas por organiza(cid:231)o(cid:152)es na(cid:152)o governa- mentais. No entanto, a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o considera apropriado envolver os jovens volunta·rios em opera(cid:231)o(cid:152)es humanita·rias em zonas de guerra ou em crise. A Comissa(cid:152)o concorda com o senhor deputado no sentido de que a experie(cid:136)ncia adquirida atrave·s do Servi(cid:231)o Volunta·rio Europeu pode contribuir para a integra(cid:231)a(cid:152)o dos jovens na vida activa. Oferece um novo tipo de experie(cid:136)ncia educativa e formal, como complemento a‘ forma(cid:231)a(cid:152)o existente e aos programas de experie(cid:136)ncia de trabalho a n(cid:14)·vel nacional e europeu. Em rela(cid:231)a(cid:152)o a‘s questo(cid:152)es de protec(cid:231)a(cid:152)o social, a Comissa(cid:152)o remete o senhor deputado para a resposta que deu a‘ sua pergunta escrita E-2727/96 (1). (1) JO C 160, de 26. 2. 1997. (98/C 45/216) PERGUNTA ESCRITA E-2263/97 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (2 de Julho de 1997) Objecto: Coopera(cid:231)a(cid:152)o europeia no Brasil Podera· a Comissa(cid:152)o fornecer informa(cid:231)o(cid:152)es no tocante a projectos de coopera(cid:231)a(cid:152)o por si geridos, atrave·s de ONG ou no quadro dos fundos estruturais e do FSE, que foram levados a cabo recentemente, que se encontram em curso de execu(cid:231)a(cid:152)o ou que sera(cid:152)o realizados no Brasil? Resposta dada por Manuel Mar(cid:14)·n em nome da Comissa(cid:152)o (22 de Julho de 1997) A Comissa(cid:152)o financia um determinado nu·mero de ac(cid:231)o(cid:152)es a t(cid:14)·tulo da coopera(cid:231)a(cid:152)o com o Brasil atrave·s de organiza(cid:231)o(cid:152)es na(cid:152)o governamentais (ONG), quer europeias quer brasileiras, nomeadamente no dom(cid:14)·nio social, bem como em mate·ria de ambiente. Por outro lado, e· de notar que na(cid:152)o existe nenhum financiamento a partir dos fundos estruturais ou do Fundo Social Europeu a que se possa recorrer. Existem tre(cid:136)s tipos de categorias de ac(cid:231)o(cid:152)es para cuja execu(cid:231)a(cid:152)o se pode recorrer aos servi(cid:231)os de ONG: › as ac(cid:231)o(cid:152)es de cara·cter eminentemente social (projectos rurais, apoio a centros de forma(cid:231)a(cid:152)o no dom(cid:14)·nio agr(cid:14)·cola, apoio a organiza(cid:231)o(cid:152)es de juventude ou em favor das mulheres, projectos no dom(cid:14)·nio da sau·de), que sa(cid:152)o seleccionadas em fun(cid:231)a(cid:152)o dos seus me·ritos pro·prios; › os programas «crian(cid:231)as da rua» e «popula(cid:231)o(cid:152)es desfavorecidas», que sa(cid:152)o constitu(cid:14)·dos por projectos cuja execu(cid:231)a(cid:152)o e· assegurada por ONG. O primeiro destes programas, que abrange quatro cidades (Rio de Janeiro, Recife, Salvador e Belo Horizonte) e cuja dura(cid:231)a(cid:152)o se estende por tre(cid:136)s anos, esta· ja· em curso. O segundo, que incide sobre as popula(cid:231)o(cid:152)es desfavorecidas do Rio de Janeiro e de Sa(cid:152)o Paulo e que tera· igualmente uma dura(cid:231)a(cid:152)o de tre(cid:136)s anos, esta· actualmente em fase de lan(cid:231)amento; › em u·ltimo lugar, no dom(cid:14)·nio do ambiente, um certo nu·mero de ONG participa igualmente em ac(cid:231)o(cid:152)es que sa(cid:152)o realizadas quer a partir de projectos espec(cid:14)·ficos quer no a(cid:136)mbito do programa-piloto Amazo·nia


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1288/97 DE LA COMMISSION du 2 juillet 1997 concernant la délivrance de certificats d'exportation du système A2 dans le secteur des fruits et légumes

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
fruit
third country
vegetable


title: Komission asetus (EY) N:o 1280/97, annettu 2 päivänä heinäkuuta 1997, tiettyjen viinien tislauksesta saatujen tuotteiden myyntikulujen ennakkomaksun vahvistamisesta vuodeksi 1998

eurovoc_concepts:
EAGGF
alcohol
distillation
sales aid
wine

formats: html pdfa1b print


title: WRITTEN QUESTION No. 2234/97 by Katerina DASKALAKI to the Commission. Turkish interference in minority schools in Istanbul

eurovoc_concepts:
Greece
Türkiye
anti-discriminatory measure
ethnic group
human rights
teacher
teaching
the EU's international role

text: C 60/114 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 2. 98 Till ovanst(cid:229)ende belopp bo¤r dessutom la¤ggas ett EUGFJ-belopp p(cid:229) 3,64 miljoner ecu, som godka¤nts till fo¤rm(cid:229)n fo¤r skogssektorn inom ramen fo¤r gemenskapsinitiativet Interreg II (gra¤nsomr(cid:229)den). 2. I det grekiska programmet fo¤r beskogning av jordbruksmark, som godka¤ndes av kommissionen den 27 april 1994 p(cid:229) grundval av fo¤rordning (EEG) nr 2080/92 (1), faststa¤lls en kostnad p(cid:229) 43,5 miljoner ecu fo¤r perioden 1994-1997, som skall finansieras genom garantisektionen vid EUGFJ. Per den 30 april 1997 uppgick de faktiska utgifterna till 30,9 miljoner ecu. 3. Inom ramen fo¤r gemenskapens initiativ fo¤r skydd av gemenskapens skogar mot bra¤nder (fo¤rordning (EEG) nr 2158/92 (2), har sto¤d p(cid:229) 13 miljoner ecu beviljats fo¤r 57 projekt i Grekland under perioden 1992-1996. 17 projekt har redan avslutats och utgifterna uppg(cid:229)r i dessa fall till 6,8 miljoner ecu. Inom ramen fo¤r (cid:229)tga¤rderna fo¤r skydd av skogarna mot luftfo¤roreningar (fo¤rordning (EEG) nr 3528/86 (3)) var det mo¤jligt att bevilja ett gemenskapssto¤d fo¤r perioden 1992-1996 p(cid:229) 710 029 ecu tilll 12 projekt, som Grekland lagt fram fo¤rslag om och som avser den (cid:229)rliga kartla¤ggningen av skador p(cid:229) skog och skogsmarkernas ha¤lsotillst(cid:229)nd samt den fortg(cid:229)ende intensiva o¤vervakningen av ekosystemen. Utgifterna fo¤r dessa projekt uppg(cid:229)r till 364 775 ecu. Dessa tv(cid:229) (cid:229)tga¤rder sorterar under budgetpost B2-515 (cid:148)Skogsbruk(cid:148) (anslag till jordbruket som ej finansieras av EUGFJ) och har nyligen fo¤rla¤ngts av r(cid:229)det fo¤r en ny period p(cid:229) fem (cid:229)r (1997-2001) (fo¤rordning (EEG) nr 307/97 och nr 308/97 om skydd av gemenskapens skogar mot bra¤nder (4)). (1) EGT L 215, 30. 7. 1992. (2) EGT L 217, 31. 12. 1992. (3) EGT L 326, 21. 11. 1986. (4) EGT L 51, 21. 2. 1997. (98/C 60/195) SKRIFTLIG FR¯GA E-2234/97 fr(cid:229)n Katerina Daskalaki (UPE) till kommissionen (2 juli 1997) A¤mne: Turkiskt ingripande mot minoritetsskolorna i Istanbul Enligt den turkiska tidningen Milliyet har Istanbuls skolstyrelse, som a¤r understa¤lld det turkiska undervisnings- ministeriet, uppmanat de grekiska minoritetsskolornas turkiska prorektorer att h(cid:229)lla ett o¤ga p(cid:229) de turkiska la¤rare som (cid:148)samarbetar(cid:148) med sina grekiska kolleger. Mot bakgrund av att det i dagens Istanbul › vilket ocks(cid:229) tidningen Milliyet p(cid:229)pekar › (cid:148) inte finns kvar flera grekiska skolor a¤n att de kan ra¤knas p(cid:229) ena handens fingrar(cid:148) och att ovanst(cid:229)ende inneba¤r att man skra¤mmer upp de turkiska la¤rarna, samtidigt som man isolerar de grekiska la¤rarna a¤nnu mera a¤n tidigare, och mot bakgrund av att det hela a¤r en kra¤nkning av intellektuell frihet och av ra¤tten till undervisning och, da¤ruto¤ver, mot bakgrund av att Turkiet genom sa¤rskilda avtal a¤r fo¤rbundet med EU, vill jag fr(cid:229)ga kommissionen hur den ta¤nker reagera i denna fr(cid:229)ga. Svar fr(cid:229)n Hans Van den Broek p(cid:229) kommissionens va¤gnar (4 september 1997) Kommissionen har efter kontakter med de turkiska myndigheterna och den turkiska stiftelsen fo¤r de ma¤nskliga ra¤ttigheterna inte tillg(cid:229)ng till fakta som kan bekra¤fta de uppgifter som fo¤rekommit i tidningen Milliyet. (98/C 60/196) SKRIFTLIG FR¯GA E-2242/97 fr(cid:229)n Laura Gonza·lez A· lvarez (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) och Mar(cid:14)·a Sornosa Mart(cid:14)·nez (GUE/NGL) till kommissionen (2 juli 1997) A¤mne: Uppfo¤rande av en avfallsanla¤ggning i en hundra(cid:229)rig ekskog i Villamart(cid:14)·n de Don Sancho i Leo·n, Spanien Det framtida uppfo¤randet i Villamart(cid:14)·n de Don Sancho av en avfallsanla¤ggning fo¤r hush(cid:229)llsavfall fr(cid:229)n staden Leo·n har skapat stor oro bland inv(cid:229)narna i denna ort, vilket redan har lett till allvarliga sammansto¤tningar


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2274/97 von Susan WADDINGTON an die Kommission. Transport und Lagerung atomarer Sprengköpfe und Rüstungsgüter

eurovoc_concepts:
application of EU law
ionising radiation
nuclear weapon
public health
storage
transport of dangerous goods

text: C 76/90 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 11. 3. 98 Ist die Kommission angesichts dieser Entwicklung davon u¤berzeugt, da(cid:223) diese Transporte und Lagerung sicher sind, da(cid:223) sie keine Gefa¤hrdung der Volksgesundheit darstellen und da(cid:223) sie uneingeschra¤nkt den Auflagen europa¤ischer Rechtsvorschriften und Politik entsprechen, wie sie im Rahmen des EG- und EURATOM-Vertrags entwickelt wurden? (98/C 76/183) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2274/97 von Susan Waddington (PSE) an die Kommission (2. Juli 1997) Betrifft: Transport und Lagerung atomarer Sprengko¤pfe und Ru¤stungsgu¤ter Ist die Kommission angesichts der zunehmenden o¤ffentlichen Besorgnis u¤ber den Transport atomarer Sprengko¤pfe und anderer Ru¤stungsgu¤ter davon u¤berzeugt, da(cid:223) solche Ma(cid:223)nahmen keine ernsthafte Gefa¤hrdung der Volksgesundheit darstellen und da(cid:223) sie den Auflagen europa¤ischer Rechtsvorschriften in diesem Bereich entsprechen? Gemeinsame Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-2273/97 und E-2274/97 (4. September 1997) Der Transport radioaktiver Abfa¤lle ist geregelt durch die Richtlinie 94/55/EG des Rates vom 21. November 1994 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten fu¤r den Gefahrguttransport auf der Stra(cid:223)e (1) und die Richtlinie 96/49/EG des Rates zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten fu¤r die Eisenbahn- befo¤rderung gefa¤hrlicher Gu¤ter (2). In diesen Richtlinien sind die Bestimmungen der Internationalen Atomener- gie-Organisation (IAEO) von 1995 zum sicheren Transport radioaktiver Stoffe vollauf beru¤cksichtigt. Die Mitgliedstaaten waren jedoch gehalten, die Rechts- und Verwaltungsvorschriften, die erforderlich waren, um diesen Richtlinien nachzukommen, bis zum 1. Januar 1997 zu erlassen. Dieser Verkehrsgesetzgebung gema¤(cid:223) ko¤nnen die Mitgliedstaaten Ausnahmen zulassen fu¤r die Befo¤rderung gefa¤hrlicher Gu¤ter mit Fahrzeugen, die den Streitkra¤ften geho¤ren oder fu¤r die diese Streitkra¤fte verantwortlich sind. Alle Praktiken, die mit Gefahren durch ionisierende Strahlungen verbunden sind, einschlie(cid:223)lich der Lagerung und des Transports radioaktiver Stoffe, mu¤ssen die grundlegenden Sicherheitsnormen fu¤r den Schutz der Gesundheit der Arbeitskra¤fte und der Bevo¤lkerung einhalten. Diese wurden erstmals durch eine Richtlinie des Rates vom Februar 1959 erlassen und seitdem mehrfach aktualisiert (3). Nach den Bestimmungen der geltenden Richtlinien mu¤ssen die Mitgliedstaaten ein System von Inspektionen einrichten, um die Einhaltung dieser Normen zu u¤berpru¤fen. Diese unter Kapitel 3 Euratom-Vertrag, (cid:132)Der Gesundheitsschutz(cid:147), zusammengefa(cid:223)ten Rechtsvorschriften gelten auch fu¤r radioaktive Stoffe, die den Streitkra¤ften geho¤ren oder unterstehen, vor allem, wenn mit Auswirkungen der jeweiligen Aktivita¤ten auf die Strahlenexposition der Bevo¤lkerung zu rechnen ist. Auf internationaler Ebene wird im September 1997 ein neues gemeinsames U¤ bereinkommen zur Sicherheit beim Umgang mit abgebrannten Kernbrennstoffen und radioaktiven Abfa¤llen offiziell ausgehandelt werden. Es wird davon ausgegangen, da(cid:223) dieses U¤ bereinkommen auf der IAEO-Vollversammlung zur Unterzeichnung aufliegen wird, und da(cid:223) es in Kraft tritt, sowie es von einer hinreichenden Anzahl von Staaten ratifiziert worden ist. Dies soll dazu beitragen, da(cid:223) beim Umgang mit radioaktiven Abfa¤llen weltweit ein hinreichendes Ma(cid:223) an Sicherheit gewa¤hrleistet wird. Man geht davon aus, da(cid:223) das gemeinsame U¤ bereinkommen auch den Umgang mit abgebrannten Kernbrennstoffen und radioaktiven Abfa¤llen milita¤rischen Ursprungs abdecken wird, sofern diese Materialien endgu¤ltig an zivile Programme transferiert und ausschlie(cid:223)lich im Rahmen dieser Programme verwaltet werden. (1) ABl. L 319 vom 12. 12. 1994. (2) ABl. L 235 vom 17. 9. 1996. (3) Die ju¤ngste Neufassung der grundlegenden Sicherheitsnormen ist in der Richtlinie 96/29/EURATOM vom 13. 5. 1996 enthalten. Die Bestimmungen dieser Richtlinie mu¤ssen bis zum 13. 5. 2000 in Kraft treten. › ABl. L 159 vom 29. 6. 1996


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2237/97 af Patricia McKENNA til Kommissionen. Fødevarehjælp til Nord Korea

eurovoc_concepts:
EU aid
North Korea
World Food Programme
food aid

text: C 21/146 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 1. 98 (98/C 21/270) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2237/97 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (2. juli 1997) Om: Fłdevarehj(cid:230)lp til Nord Korea Den 23. maj 1997 gav Kommissionen meddelelse om fłdevarehj(cid:230)lpsforanstaltninger til Nordkorea til et belłb af 46. 3 mio ecu. Lederen af Kommissionens delegation i Korea blev i en meddelelse fra Yonhap, det sydkoreanske nyhedsagentur citeret for at sige, at der var opst(cid:229)et mange problemer ved fordelingen af tidligere fłdevarehj(cid:230)lp fra EU(cid:146)s side tidligere p(cid:229) (cid:229)ret i Nordkorea. Kan Kommissionen give n(cid:230)rmere oplysninger om de opst(cid:229)ede problemer? Har der v(cid:230)ret forlydender om, at det nordkoreanske milit(cid:230)r selv beholder fłdevarehj(cid:230)lpen? Har Kommissionen offentliggjort, eller agter Kommis- sionen at offentliggłre en rapport vedrłrende disse problemer? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe for at sikre, at dens seneste foranstaltninger vedrłrende fłdevarehj(cid:230)lp vil blive fordelt retf(cid:230)rdigt? Hvor mange EU-tjenestem(cid:230)nd skal v(cid:230)re med til at varetage kontrollen med fordelingen af fłdevarehj(cid:230)lpen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (24. juli 1997) P(cid:229) en pressekonference i Seoul den 24. maj 1997 gjorde Kommissionen det klart, at der ikke foreligger nogen beviser for, at den tidligere fłdevarehj(cid:230)lp fra F(cid:230)llesskabet er anvendt uretm(cid:230)ssigt. I rapporten, der omfattes af det (cid:230)rede medlem og som udsendtes af nyhedsagenturet Yonhap den 24. maj 1997, citeres Kommissionen for at sige, at »det s(cid:230)dekorn, der blev leveret tidligere p(cid:229) (cid:229)ret, er blevet fordelt korrekt«. Kommissionen har ikke modtaget oplysninger om, at F(cid:230)llesskabets fłdevarehj(cid:230)lp skulle v(cid:230)re fordelt til andre grupper end den civile befolkning, som form(cid:229)let var. Denne opfattelse deles af FN(cid:146)s Verdensfłdevareprogram (WFP), der har en repr(cid:230)sentant i Nordkorea, som kontrollerer fordelingen af fłdevarehj(cid:230)lp. Den bistand, som Kommissionen gav meddelelse om den 23. maj 1997, best(cid:229)r af ca. 155 000 tons levnedsmiddelprodukter til en v(cid:230)rdi af ca. 46,3 mio. ECU. Bistanden omfatter ligeledes en gruppe uafh(cid:230)ngige eksperter, der vil samarbejde sn(cid:230)vert med WFP i Nordkorea for at sikre, at de betydelige m(cid:230)ngder fłdevarehj(cid:230)lp fra F(cid:230)llesskabet fordeles korrekt. (98/C 21/271) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2267/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. juli 1997) Om: Midler til udvikling i den nordvestlige del af Italien i 1995-1996 Med hvilke belłb og til hvilke foranstaltninger blev der udbetalt midler i 1995 og 1996 fra Den Europ(cid:230)iske Union til den nordvestlige del af Italien (Lombardia, Piemonte, Liguria og Valle d(cid:146)Aosta), og til hvilket form(cid:229)l, herunder navnlig fra: 1. Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling; 2. Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) › udviklingssektionen; 3. Den Europ(cid:230)iske Socialfond; 4. Den Europ(cid:230)iske Unions forskningsprogrammer; 5. Den Europ(cid:230)iske Unions programmer inden for energisektoren; 6. Den Europ(cid:230)iske Unions programmer inden for miljłsektoren; 7. andre programmer under Den Europ(cid:230)iske Union?


title: Commission Regulation (EC) No 1281/97 of 2 July 1997 fixing depreciation percentages to be applied when agricultural products are bought in, for the 1998 financial year

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
agricultural product
devaluation
intervention buying
purchase price


title: Komission asetus (EY) N:o 1279/97, annettu 2 päivänä heinäkuuta 1997, asetuksen (EY) N:o 616/97 muuttamisesta vasikoiden aikaisesta markkinoille saattamisesta myönnettävän palkkion osalta

eurovoc_concepts:
aid system
aid to agriculture
beef
calf
slaughter of animals


title: WRITTEN QUESTION No. 2238/97 by Richard HOWITT to the Commission. Promoting links between the tractor plants in Minsk Belarus and Basildon UK

eurovoc_concepts:
CIS countries
EU aid
EU programme
Russia
board of management
financial aid
tractor
trade union
type of business

text: C 45/162 EN Official Journal of the European Communities 10. 2. 98 (98/C 45/212) WRITTEN QUESTION E-2238/97 by Richard Howitt (PSE) to the Commission (2 July 1997) Subject: Promoting links between the tractor plants in Minsk Belarus and Basildon UK Precisely what support may be made available from European Union funds, under the TACIS and other programmes, to promote the links being built up between trade unionists and management at tractor plants in Basildon in my constituency and in Minsk in Belarus? Could the Commission give details of amounts available and deadlines for applications expected during the next 18 months? Could the Commission give details of similar links which could be used as a model by the participants? Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (16 July 1997) The Tacis democracy programme does finance trade union links, but rarely on the level of a single plant. In the recent past non governmental organisations building up trade union policies have been supported. However, the suggested link could be eligible under the Tacis partnership and coordination programme (PCP), in so far as the United Kingdom proposes the project for PCP support. The next PCP round is expected to be launched before the end of the year. (98/C 45/213) WRITTEN QUESTION E-2246/97 by Kirsi Piha (PPE) to the Commission (2 July 1997) Subject: Financial aid provided by the European Union to the Democratic Republic of Congo The European Union has provided a significant amount of financial aid to relieve the disastrous situation in Congo. However, estimates have been produced claiming that a large part of this aid has fallen into the wrong hands. What is the total amount of financial aid out of EU resources provided to Congo so far? How does the Commission propose to ensure that the aid allocated to Congo in future gets to its destination and that the aid reaches those who need it? Answer given by Mr Pinheiro on behalf of the Commission (4 August 1997) The Democratic Republic of the Congo (formerly Zaire) is a signatory to the Lome· Convention and, as such, it has had the benefit of the Community(cid:146)s financial and technical cooperation via the European Development Fund (EDF). The assertion that aid has fallen into the wrong hands has never been proven as regards Community cooperation, implementation of which is monitored closely by the Commission(cid:146)s delegation in Kinshasa. On 22 January 1992, as a result of the Mobutu authorities(cid:146) obstruction of the development of democracy, the Community and its Member States suspended the cooperation programmes, with the exception of humanitarian aid. Since then, the Commission has confined its initiatives to the financing of humanitarian aid and rehabilitation operations, involving a total of approximately ECU 307 million. Those operations have been implemented by organisations that form part of civil society and by international organisations, without any direct involvement of the successive governments, but with the active participation of the recipients


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2275/97 van Cristiana MUSCARDINI aan de Commissie. MKB - snellere betaling van rekeningen

eurovoc_concepts:
financial legislation
financial transaction
interest
invoicing
law of banking
payment
single market
small and medium-sized enterprises

formats: pdf print

text: 22. 1. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 21/147 Antwoord van de heer Santer namens de Commissie (7 augustus 1997) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen. (98/C 21/272) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2275/97 van Cristiana Muscardini (NI) aan de Commissie (2 juli 1997) Betreft: MKB › snellere betaling van rekeningen Het is bekend dat een van de grootste problemen waarmee kleine en middelgrote ondernemingen bij hun streven naar verdere groei te kampen hebben en dat in al teveel gevallen bepalend is voor hun voortbestaan, gelegen is in het feit dat rekeningen veel te laat betaald worden. Acht de Commissie het, in het vooruitzicht van de voltooiing van de interne markt, niet zinvol een richtlijn voor te stellen die inzonderheid grote en multinationale ondernemingen de verplichting oplegt rekeningen binnen een termijn van 30 a‘ 45 dagen te betalen, zoniet ontstaat het recht een rente gelijk aan het gemiddelde van de bankrente te eisen? Antwoord van de heer Papoutsis namens de Commissie (23 juli 1997) In het actieprogramma voor de interne markt (1) en het verslag van de Commissie over betalingsachterstanden bij handelstransacties (2) wordt erop gewezen dat er verdere maatregelen vereist zijn om het probleem van de betalingsachterstanden in Europa te regelen. Gezien het feit dat dit probleem in de meeste lidstaten nauwelijks is aangepakt en gezien de jongste statistieken over betalingsachterstanden in Europa heeft de Commissie besloten dat het thans noodzakelijk is zelf met voorstellen te komen voor minimumeisen ter bestrijding van betalingsachterstanden in Europa, die in de nationale wetgeving dienen te worden opgenomen. De Commissie is voornemens vo·o·r het einde van het jaar een voorstel voor een richtlijn inzake betalingsachterstanden in te dienen. Dit voorstel zal gebaseerd zijn op het maatregelenpakket dat in Aanbeveling 95/198/EG van de Commissie van 12 mei 1995 over de betalingstermijnen bij handelstransacties (3) is beschreven. Een van die maatregelen is de erkenning van het wettelijk recht van schuldeisers op achterstandsrente. (1) CSE (97) 1 def. (2) C(97) 2121 van 9. 7. 1997. (3) PB L 127 van 10. 6. 1995. (98/C 21/273) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2284/97 van Jose· Pome·s Ruiz (PPE) aan de Commissie (19 juni 1997) Betreft: Vrij verkeer van goederen op alle dagen van de week Artikel 36 van het Verdrag van Rome verbindt aan verbodsbepalingen of beperkingen inzake het douanevervoer de voorwaarde dat zij geen arbitraire discriminatie mogen inhouden of geen verkapte beperking van de handel tussen de lidstaten. Frankrijk en Duitsland geven echter geen toestemming voor vrachtverkeer over hun wegen op feestdagen. De overige landen geven er echter de voorkeur aan het vrachtverkeer te spreiden over de zeven dagen van de week. De bedoeling hiervan is dat overvolle wegen op werkdagen worden vermeden, hetgeen natuurlijk wel ten koste gaat van het weekendverkeer. Om redenen van verkeersveiligheid worden weliswaar specifieke beperkingen ingesteld, doch deze hebben geen algemeen karakter. Aan de grenzen van eerstgenoemde landen vormen zich lange rijen vrachtauto(cid:146)s, die voor overlast zorgen in de grensstreken van de buurlanden. Kan de Commissie hier iets aan doen, of is zij in staat voorstellen in te dienen om dergelijke verstoringen van het vrije verkeer te voorkomen door middel van liberalisering van het goederenvervoer, ter voorkoming van nodeloze kostenstijgingen van het douanvervoer binnen de Unie?


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1277/97 av den 2 juli 1997 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker med avseende på den fyrtiofemte delanbudsinfordran som utfärdas inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1464/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2267/97 del Amedeo AMADEO a la Comisión. Información sobre los medios de promoción destinados a la región noroeste de Italia en 1995 y 1996 (RESPUESTA COMPLEMENTARIA)

eurovoc_concepts:
EU financing
Italy
Liguria
Lombardy
Piedmont
Valle d'Aosta
action programme
fund (EU)

text: C 134/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 4. 98 Respuesta complementaria de la Sra. Bonino en nombre de la Comisio·n (7 de enero de 1998) Habida cuenta de la amplitud de la respuesta, la Comisio·n la env(cid:14)·a directamente a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y a la Secretar(cid:14)·a General del Parlamento. (98/C 134/03) PREGUNTA ESCRITA E-1684/97 de Franz Linser (NI) a la Comisio·n (20 de mayo de 1997) Asunto: Contribucio·n a la UE y ayudas Los medios de comunicacio·n austr(cid:14)·acos divulgan cifras diferentes sobre el importe real al que asciende la contribucio·n de este pa(cid:14)·s y el de las cantidades que recupera en el marco de los distintos programas de ayuda. 1. ¿A que· importe ascendio· en 1996 la contribucio·n de Austria a la UE? 2. ¿A que· importe ascendera· esta contribucio·n en 1997 y 1998? 3. ¿A que· importe ascend(cid:14)·an las cantidades previstas por la Comisio·n que, teo·ricamente, podr(cid:14)·an haberse devuelto a Austria? 4. ¿A que· importe ascienden las cantidades previstas por la Comisio·n que, teo·ricamente, pueden devolverse a Austria? 5. ¿A que· importe ascendieron realmente en 1996 las cantidades devueltas por la UE a Austria, desglosados en a·mbitos y conceptos? 6. ¿A que· importe ascienden las diferencias entre las ayudas teo·ricas, las ayudas concedidas por la UE y las ayudas reales devueltas a Austria en 1996? 7. ¿A que· importe ascienden las ayudas que no fueron utilizadas por Austria en 1996 que pueden transferirse a 1997 y que no se pierden? 8. ¿A que· importe ascienden las ayudas que no utilizo· Austria en 1996 que caducan y que se pierden? 9. ¿Que· solicitudes de ayuda ha presentado Austria hasta la fecha para 1997? 10. ¿Cua·les son las solicitudes de ayuda presentadas por Austria para 1997 que la Comisio·n ha aprobado hasta la fecha? Respuesta complementaria del Sr. Santer en nombre de la Comisio·n (14 de noviembre de 1997) Remitimos a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a al estudio sobre las contribuciones al Presupuesto comunitario enviado al Parlamento el 14 de octubre de 1997 (1). (1) SEC(97)1918. (98/C 134/04) PREGUNTA ESCRITA E-2267/97 de Amedeo Amadeo (NI) a la Comisio·n (2 de julio de 1997) Asunto: Informacio·n sobre los medios de promocio·n destinados a la regio·n noroeste de Italia en 1995 y 1996 ¿Que· importe representan y a que· acciones se destinaban los fondos concedidos en 1995 y 1996 por la Unio·n Europea a la regio·n noroeste de Italia (Lombard(cid:14)·a, Piamonte, Liguria y Valle de Aosta) en concepto de: 1. Fondo Europeo de Desarrollo Regional; 2. Fondo Europeo de Orientacio·n y de Garant(cid:14)·a Agr(cid:14)·cola (FEOGA) › Seccio·n Orientacio·n;


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2270/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Tekniske standarder og forskrifter

eurovoc_concepts:
EU law
computer network
information network
interactive network
services contract
technical regulations
technical standard

text: C 117/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 16. 4. 98 (98/C 117/07) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2269/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. juli 1997) Om: Tekniske standarder og forskrifter Der henvises til »Meddelelse fra Kommissionen til R(cid:229)det, Europa-Parlamentet og Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg › forskriftsm(cid:230)ssig gennemsigtighed i det indre marked for informationssamfundets tjenester« og til »forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv om tredje (cid:230)ndring af direktiv 83/189 E(cid:216)F om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter« (KOM(96)0392 › 96/0220 COD). (1) Meddelelsen fra Kommissionen og forslaget til R(cid:229)dets direktiv har til form(cid:229)l p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan at indfłre en informations- og hłringsprocedure om eventuelle fremtidige udkast til forskrifter inden for informationssam- fundets tjenester. Disse vidtr(cid:230)kkende tjenester bliver stadig mere forskelligartede: der er f. eks tale om elektroniske aviser, undervisningstjenester, distancesalg af turisttjenester, elektronisk salg af goder og tjenesteydelser, advokat- og l(cid:230)gekonsultation, lege og interaktive forlystelser, underholdning osv. Udviklingen af disse tjenester sker ikke i łjeblikket i et juridisk tomrum, idet de g(cid:230)ldende bestemmelser for det indre marked i traktatens artikel 52 (etableringsret) og 59 (fri udveksling af tjenesteydelser) samt den afledte ret allerede udgłr en grundliggende juridisk ramme. Som fłlge af den lange r(cid:230)kke aktiviteter, der er iv(cid:230)rksat p(cid:229) dette omr(cid:229)de p(cid:229) nationalt plan og f(cid:230)llesskabsplan i form af undersłgelser og udtalelser fra studiegrupper, viser det sig som helhed nłdvendigt at tilpasse de nuv(cid:230)rende nationale bestemmelser, som finder anvendelse p(cid:229) de eksisterende tjenester, til de s(cid:230)rlige kendetegn ved informationssamfundets nye tjenester. Kommissionen anmodes derfor om at knytte de nationale myndigheder og de regionale institutioner til udviklingen i informationssamfundet. (1) EFT C 307 af 16. 10. 1996, s. 11. (98/C 117/08) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2270/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. juli 1997) Om: Tekniske standarder og forskrifter Der henvises til »Meddelelse fra Kommissionen til R(cid:229)det, Europa-Parlamentet og Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg › forskriftsm(cid:230)ssig gennemsigtighed i det indre marked for informationssamfundets tjenester« og til »forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv om tredje (cid:230)ndring af direktiv 83/189 E(cid:216)F om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter« (KOM(96)0392 › 96/0220 COD). (1) For at undg(cid:229) en opdeling af det indre marked og mere ih(cid:230)rdigt forfłlge de m(cid:229)l af f(cid:230)lles interesse, som skal beskyttes, er det klart, at det er nłdvendigt at koordinere den fremtidige fasts(cid:230)ttelse af bestemmelser p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan. Kommissionen anmodes derfor om i en publikation at afklare, hvem der inden for Kommissionen er ansvarlig for udviklingen af informationssamfundets tjenester, og hvilke tjenester, der er tale om. (1) EFT C 307 af 16. 10. 1996, s. 11. (98/C 117/09) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2271/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. juli 1997) Om: Tekniske standarder og forskrifter Der henvises til »Meddelelse fra Kommissionen til R(cid:229)det, Europa-Parlamentet og Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg › forskriftsm(cid:230)ssig gennemsigtighed i det indre marked for informationssamfundets tjenester« og til


title: Regulamento (CE) nº 1279/97 da Comissão de 2 de Julho de 1997 que altera o Regulamento (CE) nº 616/97 no que respeita aos montantes do prémio de colocação precoce de vitelos no mercado


title: QUESTION ECRITE no 2246/97 de Kirsi PIHA à la Commission. Soutien financier accordé par l'Union européenne à la République démocratique du Congo

eurovoc_concepts:
Congo
EDF
EU aid
financial aid
financial cooperation
humanitarian aid
international organisation
technical cooperation

text: C 45/162 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 10. 2. 98 (98/C 45/212) QUESTION E· CRITE E-2238/97 pose·e par Richard Howitt (PSE) a‘ la Commission (2 juillet 1997) Objet: Promotion des relations entre des usines de tracteurs situe·es a‘ Minsk (Bie·lorussie) et Basildon (RU) La Commission voudrait-elle pre·ciser quelle aide financie‘re de l(cid:146)Union europe·enne est disponible au titre du programme TACIS et d(cid:146)autres programmes pour favoriser les relations qui sont en train de se nouer entre syndicalistes et direction dans des usines de tracteurs situe·es a‘ Basildon dans la circonscription de l(cid:146)auteur de la question et a‘ Minsk en Bie·lorussie? La Commission voudrait-elle fournir des de·tails sur les montants disponibles et les dates limites fixe·es pour le de·po(cid:136)t des demandes d(cid:146)aide au cours des dix-huit prochains mois? Voudrait-elle e·galement fournir des de·tails sur des relations similaires susceptibles de servir de mode‘le aux participants? Re·ponse donne·e par M. Van den Broek au nom de la Commission (16 juillet 1997) Le programme Tacis pour la de·mocratie soutient effectivement l(cid:146)e·tablissement de liens entre centrales syndicales, mais ne descend que rarement au niveau des usines. Il a re·cemment accorde· une aide a‘ des organisations non gouvernementales qui s(cid:146)investissent dans la de·finition des politiques syndicales. Les relations e·voque·es pourraient toutefois be·ne·ficier d(cid:146)une intervention du programme Tacis de partenariat et de coope·ration si le Royaume-Uni pre·sentait une proposition en ce sens. Le prochain train de projets finance·s par le programme Tacis de partenariat et de coope·ration devrait e(cid:136)tre lance· avant la fin de l(cid:146)anne·e. (98/C 45/213) QUESTION E· CRITE E-2246/97 pose·e par Kirsi Piha (PPE) a‘ la Commission (2 juillet 1997) Objet: Soutien financier accorde· par l(cid:146)Union europe·enne a‘ la Re·publique de·mocratique du Congo L(cid:146)Union europe·enne a accorde· un soutien financier important pour reme·dier a‘ la situation catastrophique du Congo. Toutefois, des e·valuations indiquent qu(cid:146)une grande partie de l(cid:146)aide a e·te· de·tourne·e. Quel est le montant total de l(cid:146)aide financie‘re accorde·e jusqu(cid:146)a‘ pre·sent au Congo par l(cid:146)Union europe·enne? Comment la Commission compte-t-elle garantir que les aides accorde·es au Congo arrivent bien a‘ destination et be·ne·ficient effectivement aux personnes qui en ont besoin? Re·ponse donne·e par M. Pinheiro au nom de la Commission (4 aou(cid:136)t 1997) La Re·publique de·mocratique du Congo (ex-Za(cid:14)¤re) est signataire de la convention de Lome·. A‘ ce titre, elle a be·ne·ficie· de la coope·ration financie‘re et technique de la Communaute·, via le Fonds europe·en de de·veloppement (FED). L(cid:146)affirmation que l(cid:146)aide aurait e·te· de·tourne·e n(cid:146)a jamais e·te· de·montre·e en ce qui concerne la coope·ration communautaire dont la mise en (cid:156)uvre est suivie de pre‘s par la de·le·gation de la Commission a‘ Kinshasa. A‘ la suite des entraves pose·es par le pouvoir mobutiste au processus de de·mocratisation, la Communaute· et ses E· tats membres ont suspendu, le 22 janvier 1992, les programmes de coope·ration a‘ l(cid:146)exception de l(cid:146)aide humanitaire. Depuis lors, la Commission a limite· son action au financement d(cid:146)actions d(cid:146)aide humanitaire et de re·habilitation, pour un montant total d(cid:146)environ 307 millions d(cid:146)e·cus. Les actions ainsi finance·es ont e·te· mises en (cid:156)uvre par des organisations de la socie·te· civile et des organisations internationales, sans implication directe des gouvernements successifs, mais avec la participation active des be·ne·ficiaires


title: Komission asetus (EY) N:o 1289/97, annettu 2 päivänä heinäkuuta 1997, rypäletäysmehun ja rypälemehun tulohintajärjestelmän soveltamista koskevista siirtymäkauden yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1960/95 ja Kyproksesta lähtöisin olevan rypälemehun ja rypäletäysmehun tuontia koskevista siirtymätoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 2309/95 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
Cyprus
fruit juice
fruit product
grape
import
import price


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2258/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Farlige præparater

eurovoc_concepts:
approximation of laws
classification
dangerous substance
health risk
labelling
packaging
public health

text: 11. 3. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 76/85 (98/C 76/175) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2257/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. juli 1997) Om: Farlige pr(cid:230)parater Der henvises til »Forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemssta- ternes love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og etikettering af farlige pr(cid:230)parater« (KOM(96)0347 › 96/0200(COD)) (1). Indfłjelse af plantebeskyttelsesmidler: Kommissionen anmodes om i et bilag til direktivet at indfłje klare og utvetydige bestemmelser vedrłrende etikettering af disse produkter. Dette skal sammen med de nłdvendige (cid:230)ndringer af direktiv 91/414/E(cid:216)F (2) ske senest inden ikrafttr(cid:230)delsestidspunk- tet for det foreliggende forslag. (1) EFT C 283 af 26. 9. 1996, s. 1. (2) EFT L 230 af 19. 8. 1991, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Martin Bangemann (4. september 1997) Forslaget til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og etikettering af farlige pr(cid:230)parater indfłrer kun det generelle princip om etikettering af plantebeskyttelsesmidler. Der skal udarbejdes detaljerede bestemmelser om anvendelsen af princippet om etikettering af plantebeskyttelsesmidler efter udvalgsproceduren i dette direktiv. Da direktiv 78/631/E(cid:216)F (1) vil blive oph(cid:230)vet som fłlge heraf, skal henvisningen i direktiv 91/414/E(cid:216)F (2) derfor erstattes med en henvisning til det foresl(cid:229)ede direktiv. Europa-Parlamentet vedtog under fłrstebehandlingen et (cid:230)ndringsforslag til det ovenn(cid:230)vnte forslag om at medtage et s(cid:230)rligt kapitel heri om etikettering af plantebeskyttelsesmidler under bilag V til det foresl(cid:229)ede direktiv. Kommissionen vil godkende denne (cid:230)ndring og medtage den i sit (cid:230)ndrede direktivforslag. Kommissionen arbejder ligeledes p(cid:229) en (cid:230)ndring af R(cid:229)dets direktiv 91/414/E(cid:216)F om markedsfłring af plantebeskyttelsesmidler, hvorved det nuv(cid:230)rende forslag om farlige pr(cid:230)parater og r(cid:229)dsdirektiv 91/414/E(cid:216)F vil blive bragt i tr(cid:229)d med hinanden. Kommissionen vil under arbejdet hermed i R(cid:229)det insistere p(cid:229) en harmonisering af de respektive tidspunkter for disse to direktivers ikrafttr(cid:230)den. (1) EFT L 206, af 29. 7. 1978, s. 13. Direktivet senest (cid:230)ndret ved R(cid:229)dets direktiv 92/32/E(cid:216)F › EFT L 154 af 5. 6. 1992, s. 1. (2) Senest (cid:230)ndret ved Kommissionens direktiv 94/79/EF › EFT L 354 af 31. 12. 1994, s. 16. (98/C 76/176) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2258/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. juli 1997) Om: Farlige pr(cid:230)parater Der henvises til »Forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemssta- ternes love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og etikettering af farlige pr(cid:230)parater« (KOM(96)0347 › 96/0200(COD)) (1). Vurdering af sundhedsfare: Kommissionen anmodes om at fastsl(cid:229), at forhłjelser i de tilladte variationer kun kan g(cid:230)lde i de sj(cid:230)ldne tilf(cid:230)lde, hvor pr(cid:230)paratets egenskaber evalueres for fłrste gang gennem tests og ikke fasts(cid:230)ttes p(cid:229) grundlag af bestanddelene. (1) EFT C 283 af 26. 9. 1996, s. 1


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1285/97 DER KOMMISSION vom 2. Juli 1997 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit