title: Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille yhteistyöstä Välimeren alueen kumppanien kanssa (1995)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 18. 07. 1997 KOM(97) 371 lopull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE YHTEISTYÖSTÄ VÄLIMEREN ALUEEN KUMPPANIEN KANSSA 1995 EURO-VÄLIMERI -KUMPPANUUS I. Vuosi 1995 merkitsi käännekohtaa Euroopan unionin suhteissa Välimeren alueen kumppaneihin1. Puheenjohtajamaiden troikan käytyä usealla vierailulla Välimeren alueen maissa neuvotel Iäkseen kumppaneidensa kanssa 26. - 27. kesäkuuta 1995 järjestetyssä Eurooppa-neuvoston Cannesin kokouksessa päästiin sopimukseen unionin kannasta, joka koski tulevaa konferenssia ja kumppanuuden toteuttamiseksi tarvittavaa rahoitusyhteistyötä. Yhteisön talousarviosta varattiin 4 685 miljoonaa ecua unionin kumppaneidensa kanssa toteutettavaan rahoitusyhteistyöhön kaudelle 1995 - 99, ja summaa oli määrä täydentää Euroopan investointipankin (EIP) avulla lisääntyneen antolainauksen muodossa. Unioni valmistautui ahkerasti Barcelonan Euro-Välimeri jatkamalla työtä 19. lokakuuta 1994 annetun komission unionin Välimeren perustaminen)" perusteella. Euro-Välimeri konferenssissa. Kumppanuus käsittää: -konferenssia varten tiedonannon (Euroopan -kumppanuuden -kumppanuus perustettiin Barcelonan vahvistaminen: Euro-Välimeri politiikan - monenvälisiä toimintaa, jota toteutetaan Barcelonan työohjelmassa esitettyjen erilaisten toimenpiteiden avulla lähinnä kumppaneiden kanssa toteutetaan - kahdenvälistä neuvottelujen alla olevien Euro-Välimeri -assosiaatiosopimusten avulla sekä unionin kumppaneilleen antaman kahdenvälisen rahoitusavun muodossa. toimintaa, jota Barcelonan kehitys Barcelonan Euro-Välimeri toimi 2. Euroopan unionin neuvoston espanjalainen puheenjohtajisto, järjestettiin 27. - 28. marraskuuta. Siihen ja varapuheenjohtaja Marin sekä kahdentoista EU:n ulkopuolisen Välimeren maan ulkoministerit. Myös Euroopan parlamentin puhemies osallistui konferenssiin. jonka puheenjohtajana osallistuivat EU:n ulkoministerit -konferenssi, jäsenvaltion 15 Konferenssissa päästiin sopimukseen Barcelonan julistuksesta ja työohjelmasta, johon kuuluu kolme pääasiallista aihetta: poliittinen ja turvallisuuteen liittyvä kumppanuus, jonka tavoitteena on luoda rauhaan ja vakauteen perustuva Välimeren alue. ja rahoituskumppanuus, talous- perustettavaan vapaakauppa-alueeseen ja jota täydentää merkittävästi unionin lisääntyvä talous- ja rahoitusyhteistyö sen kumppanien kanssa. joka perustuu vähitellen Algeria, Kypros, Egypti, Israel, Jordania, Libanon, Malla, Marokko, Palestiinalaishallinto, Syyria, Tunisia ja Turkki KOM(94)427, 19. 10. 1994 sosiaali-, kulttuuri- ja henkilökumppanuus, jonka lisätä henkilövaihtoa ja keskinäistä ymmärtämystä tehostamalla kansalaisyhteiskunnan osallistumista kumppanuuteen. tarkoituksena on 3. Poliittisen ia turvallisuuteen liittyvän kumppanuuden osalta osallistujat sopivat tietystä määrästä perusperiaatteita, joita he sitoutuvat noudattamaan, ja käynnistivät tasolla. He pääsivät myös poliittisen vuoropuhelun ylimpien virkamiesten sopimukseen mahdollisuudesta perustaa Euro-Välimeri -liitto rauhaan ja vakauteen perustuvan Välimeren alueen luomiseksi. tavoitteekseen 4. Talous- ia rahoituskumppanuuden osalta osallistujat asettivat perustaa asteittain vuoteen 2010 mennessä vapaakauppa-alueen, joka kattaisi suurimman osan kaupasta WTO:n velvoitteiden mukaisesti. He sopivat myös talousyhteistyön painopisteistä lukuisilla eri aloilla ja panivat merkille, että unionin kumppaneilleen antaman rahoitusavun määrä ja sen toimitusta koskevat järjestelyt ovat lisääntyneet merkittävästi. Tässä yhteydessä olisi pantava merkille, että 8 päivänä maaliskuuta 1995 annetussa komission tiedonannossa "(Euroopan unionin Välimeren -kumppanuuden politiikan toteuttamiseksi") esitettiin toiminnalle kolme ensisijaista tavoitetta: vahvistaminen: Euro-Välimeri ehdotuksia - talouden siirtymävaiheen avustaminen - apu paremman sosioekonomisen tasapainon saavuttamiseksi - alueellisen yhdentymisen tukeminen. ia henkilökumppanuuden osalta osallistujat korostivat 5. Sosiaali-, kulttuuri- yhteyksien ja henkilövaihtojen arvoa keskinäisen ymmärtämyksen edistämisessä ja tunnustivat sen merkittävän aseman, joka kansalaisyhteiskunnalla voi olla tässä toiminnassa. tasolla "Euro- 6. Barcelonan konferenssissa perustettiin ylimpien virkamiesten Välimeri -komitea Barcelonan kehitystä varten". Komitea koostuu EU:n puheenjohtajamaiden troikan ja kahdentoista EU:n ulkopuolisen kumppanuusmaan edustajista ja kokoontuu säännöllisesti valmistellakseen seuraavaa ulkoministerien kokousta ja arvioidakseen Barcelonan kehityksen seurantaa. Konferenssin osallistujat sopivat, että eri kokousten seurantatyön suorittaa komissio. 3 KOM(95)72,8. 3. 1995 Euro-Välimeri -assosiaatiosopimukset talous-, sosiaali-, ja kulttuuriyhteistyöstä. Lisäksi 7. Sopimuksissa asetetaan ehtoja poliittisesta vuoropuhelusta, vapaakauppa- alueen asteittaisesta perustamisesta ja siihen liittyvistä taloudellisista määräyksistä sekä siinä määrätään laajasta assosiaatioiden hallinnoinnista vastaavien elinten perustamisesta. Komissio jatkoi neuvotteluja lukuisten kumppaniensa kanssa, ja allekirjoitti sopimuksia Tunisian (heinäkuu) ja Israelin (marraskuu) kanssa Marokon kanssa käydyt neuvottelut saatiin päätökseen (marraskuussa). Komissio jatkoi sinnikkäästi neuvotteluja Egyptin, Jordanian ja Libanonin kanssa ja muiden kumppanien kanssa se jatkoi neuvottelujen valmistelutyötä. Neuvottelut Turkin kanssa perustettavasta tulliliitosta saatiin onnistuneesti päätökseen mutta Kypros ja Malta jäivät liittymistä valmistelevan strategian piiriin. Euro-Välimeri -vapaakauppa-alueen perustamisessa edistyttiin siis merkittävästi vuonna 1995. Rahoitusyhteistyö 8. Tässä kertomuksessa tehdään kokonaisarvio siitä, miten vuoden 1995 aikana edistyttiin yhteistyön toteuttamisessa ja erityisesti yhteisön ja Välimeren alueen kumppanien välillä vuosiksi 1992 - 1996 laadittujen neljänsien rahoituspöytäkirjojen täytäntöönpanossa. Kertomus sisältää myös joita Euroopan investointipankki myönsi vuoden 1995 aikana kahdenvälisten pöytäkirjojen perusteella ja horisontaalisesti. lainoista, tietoa 9. Komissio teki vuonna 1995 ehdotuksia uudesta yhteistyöohjelmasta, joka tunnetaan nimellä MEDA-ohjelma ja joka toteutettaisiin vuoden 1996 jälkeen. Komissio teki 8. kesäkuuta 1995 ehdotuksen asetukseksi tämän uuden ohjelman tavoitteiden ja hallinnointia koskevien sääntöjen laatimista varten. Itä-Eurooppaa ja Itsenäisten valtioiden yhteisöä koskevien PHARE- ja TACIS-ohjelmien tavoin MEDA- laajempia ohjelman yhteistyöalueita. suunniteltiin kattavan koko kehitysyhteistyötä joukon 10. Komission ehdotuksen tavoitteena oli koota yhteen se kokemus, jota on saatu vuosina 1978 - 1995 täytäntöönpannuista neljän eri sukupolven rahoituspöytäkirjoista. Rahoituspöytäkirjoissa kullekin edunsaajamaalle myönnettiin ennalta määrätty tukimäärä viiden vuoden ajaksi. Tämä tarjosi kehyksen ohjelman suunnittelulle mutta ei kannustanut toteuttamaan tehokkaasti jo sovittuja sopimuksia. Sen vuoksi komissio ehdotti, että MEDA-ohjelmassa suunnittelutyön olisi kestettävä kolme vuotta ja se perustuisi suuntaa-antaviin määriin. Määrärahaosuuksia voitaisiin näin ollen muuttaa ottamalla huomioon niiden hyödyntämiskyky ja muut tekijät. 11. Ennen varsinaisen MEDA-ohjelman perustamista MEDA-ohjelmaa koskevaan budjettikohtaan osoitettiin vuoden 1995 talousarviossa 172 miljoonaa ecua muun kuin pöytäkirjoihin perustuvan yhteistyön syventämiseksi Välimeren alueen kumppaneiden kanssa. Tarkoituksena oli tiivistää etenkin hajautettua alueiden sosioekonomista tukea yhteistyötä. Erityistavoitteiden oli tarkoitus kansalaisyhteiskunnan kehittämistä, Lähi-idän rauhanprosessiin ja arabivaltioiden väliseen vuoropuheluun liittyvää yhteistyötä sekä ympäristönsuojelua. talousuudistuksia, ja Euroopan täydentää </ KAHDENVÄLINEN YHTEISTYÖ4 ALGERIA 1. Poliittinen ia taloudellinen kehitys Maan poliittisissa oloissa tapahtui merkittäviä muutoksia vuonna 1995. Niitä olivat erityisesti Pyhän Aigiksen yhteisön toteuttamien toimenpiteiden epäonnistuminen. ja Algerian Samainen yhteisö oli järjestänyt Rooman foorumin äärimuslimien hallituksen välisen selkkauksen rauhanomaiseksi ratkaisemiseksi. Presidentti Lamine Zeroual valittiin marraskuussa 1995 järjestetyissä presidentinvaaleissa ensimmäisellä kierroksella Tärkeimpien oppositiopuolueiden boikotista ja äärimuslimien esittämistä uhkauksista huolimatta äänestysprosentti oli 70 prosenttia. äänienemmistöllä maan prosentin johtoon. 61 tekijöihin, kuten hiilivetyjen hinnan Kansantalouden vakauttamisessa saavutetusta merkittävästä edistyksestä huolimatta maan taloudellinen ja yhteiskunnallinen tilanne oli edelleen vaikea. Algerian talouden herkkyys ulkoisiin laskemiseen ja dollarin kurssiin nähden lisäsi ulkomaanvelan rasitetta, joka nousi 32 miljardiin dollariin vuonna 1995. Talouden herkkyyden vuoksi Algerian velan kuoletuserien määrä oli muutettava Pariisin klubissa vuonna 1994 ja Lontoon klubissa vuonna 1995 sen jälkeen, kun Bretton Woodsin toimielimet olivat hyväksyneet tukiohjelmat. Maan väkivaltainen ilmapiiri hidastutti kaikilla talouden aloilla tehtyjä rakenneuudistuksia, joiden tarkoituksena oli luoda Algeriaan markkinatalouden periaatteisiin perustuva talous. Komissio kävi kolmannen tunnustelevan keskustelukierroksen Algerian hallituksen -assosiaatiosopimuksen. Madridissa kanssa joulukuussa 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti tämän jälkeen komissiota tekemään luonnoksen neuvotteluohjeiksi, jotta kyseinen sopimus saataisiin tehtyä. neuvotel Iäkseen Euro-Välimeri 2. Rahoitusyhteistyö ia tekninen yhteistyö Neljän rahoituspöytäkirjan (1978 - 1996) ja uudistetun Välimeren-poliliikan laaja- alaisen yhteistyön kautta Algerian käyttöön annettiin talousarviovaroista 269 miljoonaa ecua. Maksusitoumusten tekoaste vuoden 1995 lopulla oli yhteensä 80 prosenttia (74 % neljännestä rahoituspöytäkirjasta) mutta maksujen suorittamisaste vain 48 prosenttia. Toimenpiteiden toteuttamisessa on viivästytty huomattavasti maan turvallisuustilanteen huononemisen vuoksi. Ulkomaiden antama tekninen apu lopetettiin ja komission Algerian edustusto suljettiin. Muiden rahoittajien tapaan hankkeiden määrärahoja saneerattiin perusteellisesti vuoden 1995 aikana, jotta monet tai jotta niiden rakennetta voitaisiin uudistaa. hankkeista saataisiin päätökseen rahoituspöytäkirjaan toiseen lähinnä ensimmäiseen ja Tällaisia hankkeita olivat kuuluvat hankkeet, ja näin määrärahoja saatiin vapautettua noin 16 miljoonaa ecua. Vuonna 1995 ei tehty uusia maksusitoumuksia. Vuonna 1980 Turkin kanssa (ehdyn neljännen lahoiluspöylakirjan varal jääclylelliin vuonna 1995. 5- Kolmannen rahoituspöytäkirjan perusteella tehtiin lähinnä dinaarin arvonalennuksen vuoksi kolme sopimusta peruuttamalla osittain arvioituja määriä. Tällä tavoin saatiin käyttöön 66 miljoonaa ecua tulevaisuuden toimenpiteitä varten. lainojen kokonaismäärä oli 640 EIP:n omista varoista Algerialle myönnettyjen miljoonaa ecua. EIP ei ole vielä sitonut neljännen rahoituspöytäkirjan riskipääomia (18 miljoonaa ecua) mihinkään käyttötarkoitukseen Algerian vaikean tilanteen vuoksi. Käynnissä oleva talouden vapautlamiskehitys on hidastuttanut rahoitusyhteistyön ja toteuttamista, sillä talouden vapauttaminen on edellyttänyt teknisen yhteistyön yhteisön tärkeimpien ohjelmien mukauttamista ja uudelleensuuntaamista. Nämä ohjelmat oli nimittäin laadittu aikana, jolloin suurin osa nykyaikaisesta taloudesta oli valtion valvonnassa (esimerkiksi tuontilupien muodossa). Näin ollen tärkeimpien ohjelmien toteuttaminen hidastui vuonna 1995. KYPROS 1. Poliittinen ia taloudellinen kehitys talous- ja kulttuuriministerien Kyproksen kanssa liittymistä edeltävän strategian mukaisesti käyty suunnitelmallinen vuoropuhelu käynnistyi 12. kesäkuuta 1995 järjestetyssä assosiointineuvoston kokouksessa annettujen määräysten mukaisesti. Vuoropuhelun käynnistymisen ansiosta voitiin Cannesissa ja Madridissa pidettyjen EU:n huippukokousten yhteydessä järjestää valtion päämiesten kokouksia sekä uiko-, oikeus-, liikenne-, ympäristö-, liittymisen kannalta merkityksellisten ministerien kokouksia. Kyproksen poliittiseen tilanteeseen vaikuttivat parlamenttivaalit, joiden voittajana oli oikeistopuolue DISY (35 %). Se säilytti 20 paikkaa kongressissa (yhteensä 56 paikasta). Kommunistipuolue AKEL voitti lisää paikkoja ja sai 33 % äänistä eli 19 paikkaa. Valtaapitävä kokoomushallitus on kuitenkin säilyttänyt asemansa, koska kokoomushallituksen paikkaa. Parlamenttivaalit olivat merkittävät presidenttivaalien kannalta, jotka järjestetään tarkoituksena Kyproksen ja yhteisön vuonna 1998. Talousuudistusta jatkettiin talouden yhdenmukaistaminen Kyproksen ulkomaankaupan vapauttamisella. osapuoli DIKO-puolue ja muiden toinen voitti 10 2. RAHOITUSYHTEISTYÖ Kahden ensimmäisen rahoituspöytäkirjan budjettivarat (26 miljoonaa ecua) sidottiin kaikki ja niistä maksettiin noin 96 prosenttia. lopulla kaikista kolmannen Vuoden 1995 - 95) budjettivaroista oli sidottu 97 prosenttia, joista 76 prosenttia on maksettu. Budjettivaroja on yhteensä 18 miljoonaa ecua ja vuonna 1995 tehtyjen uusien maksusitoumusten määrä on 5 miljoonaa ecua. Lisäksi lokakuussa 1995 allekirjoitettiin neljäs rahoituspöytäkirja (1996 - 1999). rahoituspöytäkirjan (1991 -6 Rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö jatkui tyydyttävällä tavalla vuonna 1995. Kyproksen viranomaisten kanssa sovittiin tietyistä hallinnollisten menettelyjen parannuksista ja ne toteutettiin, jolloin hankkeiden toteuttamista voitiin nopeuttaa. joita EIP:n kaikki varat toteutettiin vesihuollon ja teollisuuden aloilla. Suoritettujen maksujen määrä oli 44 prosenttia kaikista maksuista 31. joulukuuta 1995. (eli 44 miljoonaa ecua) sidottiin luottojärjestelyillä, EGYPTI 1. Taloudellinen ia poliittinen kehitys Egyptin hallituksen vuonna 1995 harjoittamalle politiikalle oli ominaista sitoutuminen talousuudistukseen. Ensimmäistä kertaa sen jälkeen kun Egypti aloitti talous- ja rakennesopeutusohjelmansa, BKT:n kasvu (2 %) vastasi suurin piirtein väestön kasvua (2,1 %). Egyptistä tuli lisäksi Maailman kauppajärjestön (WTO) täysjäsen kesäkuussa 1995. Poliittisella näyttämöllä tietoisuus siitä, että Egyptin on vastattava Välimeren alueella kehittyviin tapahtumiin ja kansainvälisiin tapahtumiin yleensä näkyi siinä, että hallitus jatkoi tiivistä osallistumistaan Lähi-idän rauhanprosessin kaikkiin vaiheisiin. Egyptin kuin monenvälisissä hallitus työryhmissäkin suhteiden osapuolten lähentämisessä. neuvotteluissa rauhanprosessin kahdenvälisissä asemansa niin johtavan säilytti Se osallistui myös aktiivisesti taloudelliseen huippukokoukseen, joka järjestettiin Ammanissa marraskuun alussa ja jonka saavutuksia oli muun muassa Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan aluepankin (Middle East and North African Regional Bank) perustaminen Kairoon. EU:n ja Egyptin hallituksen välillä vuonna 1994 tehdyt valmistelutyöt johtivat neuvottelujen aloittamiseen virallisesti Brysselissä vuonna 1995 tarkoituksena laatia uusi EU:n ja Egyptin välinen Euro-Välimeri -assosiaatiosopimus. Vuoden 1995 aikana vietiin läpi noin kolmen kuukauden välein neljä neuvottelukierrosta. Vuoden 1995 loppuun mennessä EU:n ja Egyptin välisissä neuvotteluissa oli onnistuttu tärkeimmät selvittämään suuri osa alkuperäisestä pohjatyöstä ja erimielisyyttä aiheuttavat seikat. tunnistamaan EU:n ja Egyptin väliseen kumppanuuteen on viitattu Egyptissä yhtenä merkittävimmistä strategisista aloitteista, joita maassa on tehty tämän vuosikymmenen aikana. Välimeri-sopimuksen taloudellisten vaikutusten sekä sen sisältämien monien eri sosiaalisten, kulttuuristen ja tieteellisten suhteiden lisäksi kumppanuuden täysi - 7- poliittinen ulottuvuus on merkittävä tekijä Egyptille. 2. Rahoitusyhteistyö ia tekninen yhteistyö EY antaa täyden tukensa Egyptin hallituksen pyrkimyksille toteuttaa talousuudistuksia ja rakennesopeutuksia. Neljännen rahoituspöytäkirjan varoista on sidottu yhteensä 80 miljoonaa ecua (tai 39 %) seuraaviin ohjelmiin: julkisten yritysten uudistus- ja yksityistämisohjelma (43 miljoonaa ecua), yksityisen sektorin kehittämisohjelma (25 miljoonaa ecua) ja pankkialan uudistusohjelma (11,7 miljoonaa ecua). Nykyisen neljännen rahoituspöytäkirjan mukaisesti 95 miljoonaa ecua on osoitettu maatalouteen ja siihen liittyviin aloihin Niilin laakson alueellinen ohjelma (5 miljoonaa ecua), eläinlääkintäpalveluja koskeva ohjelma (20 miljoonaa ecua) ja maatalousalan kehittämisohjelma (75 miljoonaa ecua). EU:n lisäksi marraskuussa 1995 Bustanin maatalouden kehittämishankkeen rahoituksen (15 miljoonaa ecua). jäsenvaltiot hyväksyivät EIP antoi Egyptille kolme lainaa, joiden kokonaismäärä on 296 miljoonaa ecua, joista 220 miljoonaa ecua annettiin egyptiläis-israelilaisen ja öljynjalostuksen alalla toimivan rahoituspöytäkirjan perusteella yksityisen yhteisyrityksen tehtyjen maksusitoumusten (310 miljoonaa ecua) määrä nousi lähes 80 prosenttiin vuoden 1995 lopulla. Suurin osa niistä koski teollisuutta ja loput energia-alaa ja pk- teollisuuden alaa. Pöytäkirjan riskipääomasta sidottiin (16 miljoonaa ecua) eli 68 prosenttia. tukemiseen Neljännen Rahoituspöytäkirjojen ulkopuolella EY ja Egypti ovat sopineet käyttävänsä erityisen kiireellisen tuontiohjelman, "Special Emergency Import Programme" (Persianlahden kriisi), tuottamia vastaavuusrahastoja rahoittaakseen talouden sopeuttamista koskevia tukiohjelmia: sosiaalisen kehityksen rahastoa, Social Fund for Development (776 miljoonaa Egyptin puntaa) ja julkisen sektorin rahoitusjärjestelmää, Private Sector Financial Scheme, (330 miljoonaa Egyptin puntaa). Elintarvikeavun vastaavuusrahasto (Food Aid Counterpart Fund. FACF): vuonna 1995 toteutettiin 48 FACF-hanketta sekä osallistuttiin kahdeksan pöytäkirjan mukaisen hankkeen paikallisiin kustannuksiin. Egyptin ja EY. n yhteinen ohjauskomitea piti kolme kokousta vuonna 1995 ja hyväksyi 24 rahoituspyyntöä, joiden arvo on 39 885 899 Egyptin puntaa. Egyptin kanssa edistymistä vuonna 1995 Maatalousalan luottojärjestelyt ulottuvat lähes kaikkiin maanviljelijöihin eri puolilla Egyptiä saavutettiin merkittävää toimivat tehokkaasti ja toteutettavassa yhteistyöohjelmassa Koko joukko maatalousalan hankkeita saatiin ajoissa päätökseen tyydyttävin tuloksin. Niitä olivat esimerkiksi Helwanin jäteveden käsittelyhanke (jonka kustannukset olivat ± 100 miljoonaa ja talousyhteistyöhön liittyvät hankkeet. alakohtaiset hankkeet Siinailla luonnonpuistojen ecua), Lähes kaikki neljännen rahoituspöytäkirjan varat käytettiin loppuun vuonna 1995 ja toteuttaa: 2,9 miljoonaa ecua sidottiin MEDA-järjestelyjen rahoitusta alettiin a- ympäristönsuojeluun. Heinäkuussa 1995 toteutettiin ohjelman suunnitteluvaihe, jolloin päätettiin yhteistyön painopisteistä vuosina 1996 - 1998. Rahoitusavun todellisia vaikutuksia on toisinaan vaikeaa mitata. Aiemmin avun. toteuttamisessa on tapahtunut viivästymistä. Toteuttamisesta vastaavat toimistot eivät aina ole sitoutuneet toimintaan ja toisinaan avun hallinnoinnin heikkous on vaikeuttanut seurantaa. Uusien hankkeiden määritteleminen perinteisillä toiminta- aloilla on myöskin ollut vaikeaa. rahoittamien avustusohjelmien MEDA-ohjelman mukanaantuomien uusien haasteiden ja mahdollisuuksien vuoksi toteuttamista Egyptissä on ehdottomasti EY:n tulisi olla vuorovaikutteisemman tavoitteena parannettava. Uuden sopimuksen yhteistyön edistäminen, jolloin EY voisi antaa tukea niille aloille, joilla voidaan havaita selkeä suuntaus poliittisiin uudistuksiin. Yhdysvallat ja Bretton Woodsin toimielimet antoivat merkittävää tukea vuonna 1995 yksityisen alan kehittämisen, koulutuksen, terveyden ja ammatillisen koulutuksen aloilla. Kyseisiä aloja pidetään yleisesti keskeisinä Egyptin tulevaa kehitystä varten. JORDANIA 1. Taloudellinen ia poliittinen kehitys: Jordanian sitoutuminen rauhanprosessiin vahvistui sen jälkeen kun se allekirjoitti 26. johti useiden lokakuuta yhteistyösopimusten allekirjoittamiseen Israelin kanssa (mukaan lukien kauppa- ja liikennesopimukset). Israelin kanssa. Tämä rauhansopimuksen 1994 tehtävästä assosiaatiosopimuksesta Jordania aloitti neuvottelut EU: n kanssa heinäkuussa 1995 ja on osoittanut sitoutuvansa täysin osallistumaan Barcelonassa aloitettuun Euro-Välimeri -kumppanuuteen. joka koski koko Välimeren talousuudistusohjelman Ammanin Jordania aloitti voimakkaan taloudellisen huippukokouksen jälkeen (lokakuu 1995). Kokous oli ensimmäinen alueellinen huippukokous, aloittaman uudistusohjelman tavoitteena oli talouden avaaminen ja vapauttaminen poistamalla kaupan ja ulkomaisten investointien esteitä. Tämän ohjelman tavoite on jatkaa Bretton Woodsin toimielinten kanssa vuonna 1989 neuvoteltujen ohjelmien avulla aikaansaatua edistystä. Jordanian aluetta. 2. Rahoitusyhteistyö ia tekninen yhteistyö: Rakennesopeutustuki (vrt. IÏ. Rakennesopeutus): Tuki Jordanian makrotalouden politiikalle oli etusijalla neljännen rahoituspöytäkirjan määräysten mukaisesti. Jordanialle myönnettiin 20 miljoonan ecun suuruinen avustus rakennesopeutustukena. Avustus maksettiin vuonna 1995. - 9- Yksityisen sektorin kehittäminen täydentää rakennesopeutustukea ja sen tavoitteena talouden siirtymävaihetta. Yksityisen sektorin kehittämistä on osaltaan edistää edistettiin tavoilla, kuten perustamalla euroneuvontakeskus, Euroopan lukuisilla yhteisön investointikumppanien (European Community Investment Partners, ECIP) - ohjelma ja valmistelemalla MED-kumppanuuskokous yhteisyritysten perustamiseksi. Rauhaprosessin tukeminen (vrt. III. Alueellinen yhteistyö): Jordania saa eniten apua tästä tuesta ( 11,3 miljoonaa ecua vuonna 1995), joka käsittää alueellisia infrastruktuurihankkeita koskevia lukuisia tutkimuksia. Useimmat näistä tutkimuksista koskevat suurelta osin Jordaniaa ja Jordanian yhteiset vesihankkeet, liikennetutkimus, Akabanlahden alueellinen kehittäminen). (Israelin EY:n rahoitusyhteistyön ja teknisen yhteistyön toteuttaminen näyttää kaiken kaikkiaan olevan hyvinkin tyydyttävää. *Neljännen pöytäkirjan varoista oli sidottu 90 prosenttia vuoden 1994 lopulla, mikä osoittaa, että Jordania kykenee tehokkaasti hyödyntämään sille annetut varat. *Rakennesopeutustuesta sidottiin ja maksettiin 100 miljoonaa ecua vuosina 1992 - 1995 (15 miljoonaa ecua kahdenvälisestä pöytäkirjasta ja 85 miljoonaa ecua rakennesopeutuksen erityisjärjestelyistä). Tämäntyyppisen tuen avulla Jordania on kyennyt toteutetun saavuttamaan rakennesopeutusohjelmansa tavoitteet. ja Maailmanpankin IMF:n tuella -Yksittäisten hankkeiden toteuttamisessa on ilmennyt eräitä ongelmia: *Näyttää siltä, että Jordanian makrotalous on paremmassa hallinnassa kuin valtion viranomaisten hallinnoimat alakohtaiset politiikat. *Viivästyksiä sattuu usein, sillä paikallishallinto on tehotonta ja liian keskittynyttä ja EY:n menettelyt monimutkaisia. EIP:n antolainauksen osalta neljännen pöytäkirjan mukaisten maksusitoumusten määrä nousi 90 prosenttiin vuoden 1995 lopulla. Toimia toteutettiin vesihuollon, liikenteen, tietoliikenteen ja teollisuuden alalla. Uudet toimet vuonna 1995 olivat yhteensä 38 miljoonaa ecua, toimia veden/jäteveden ja liikenteen alalla. joista 13 miljoonaa ecua laaja-alaisia Vuonna 1995 neljännen pöytäkirjan varoista siirryttiin toteuttamaan MEDA-luottoa. Ensimmäinen MEDA-luoton mukaisesti hyväksyttävä ohjelma oli syyskuussa 1995 aloitettu yksityisen sektorin kehittämisohjelma (7 miljoonaa ecua). Tämä ohjelma koostuu Ammaniin perustettavasta tärkeimpänä tehtävänä on tarjota korkeatasoisia palveluita paikallisille yrityksille. Heinäkuussa 1995 yhteistyön suunnitteluvaihe, painopisteistä vuosina 1996-1998. liikepalvelukeskuksesta, toteutettiin päätettiin ohjelman jolloin jonka Bretton Woodsin toimielimet, Japani ja Yhdysvallat myönsivät merkittävän määrän tai antamalla anteeksi maksutasetukea vuonna 1995 maksamattomia velkoja (kuten esim. Yhdysvallat). lainatoimenpiteinä joko - 10- Avunantajia kiinnostaa kovasti vesihuolto, jonka osalta toivotaan hankkeita, jotka liittyvät Israelin ja Jordanian väliseen sopimukseen. LIBANON 1. Poliittinen ia taloudellinen kehitys jatkoi vuonna 1995 työtään maan sisäisten olojen vakauttamiseksi, Libanon poliittisen jatkuvuuden takaamiseksi pääministeri Haririn suojeluksessa ja hänen valtansa osittaiseksi vahvistamiseksi. Koska Libanon on viimeinen maa, joka otetaan huomioon rauhanprosessissa, se hakee yhteyksiä, joiden avulla se voi vahvistaa identiteettiään esimerkiksi Euroopan unioniin nähden. Suhteissa Euroopan unioniin -assosiaatiosopimuksen voidaan havaita neuvottelujen aloittaminen Euro-Välimeri 1995 Libanonin tekemiseksi. Yhteistyöneuvoston viranomaiset sopimuksen ilmoittivat halukkuutensa aloittaa neuvottelut uuden tekemiseksi EU:n kanssa. Tunnustelevat neuvottelut käytiin huhtikuussa 1995 ja ensimmäinen neuvottelukierros marraskuussa 1995. kokouksessa maaliskuussa Talouden elpyminen, joka oli alkanut vuonna 1991, tuotti erittäin myönteisiä tuloksia: esimerkiksi Libanonin punnan arvo on pysynyt vakaana vuodesta 1993. Punnan vaihtokurssi oli 1,610 puntaa/1 dollari vuoden 1995 lopulla. Inflaatio oli vuoden 1995 lopulla 13,5 prosentin luokkaa (16 % vuonna 1994). jatkui tyydyttävällä Jälleenrakennusohjelma ja lainojen määrä oli 1 500 miljoonaa dollaria. Libanon kuitenkin velkaantuu jatkuvasti. Ulkomaan velan osuus BKT:sta oli 20 prosenttia. Hallinnollisten uudistusten saralla on saavutettu edistystä: valtion rakenteita, tuomioistuimia ja oikeudellisia elimiä on uudistettu. Ne ovat kuitenkin yhä tehottomia. tavalla: ulkomaisten lahjoitusten 2. Rahoitusyhteistyö ia tekninen yhteistyö Budjettivaroista tehtyjen maksusitoumusten määrä pysyi 79 prosentissa vuonna 1995 mutta kolmen ensimmäisen pöytäkirjan varat käytettiin kokonaan. rahoituspöytäkirjan rahoitetun neljännen varoista tutkimushankkeet Vahinkoja ja teknistä apua jälleenrakennusohjelmassa arvioivat saatiin kansallisen jälleenrakennusohjelman hallinnointi tärkeimmillä aloilla. Muut rahoittajat katsovat, että tämä hanke on taannut varsinaisten tukien tehokkuutta. 1995. Niiden varmistettiin päätökseen vuonna avulla Vuonna 1995 komissio ensisijaisiksi tavoitteiksi: ja Libanonin viranomaiset tunnustivat yhteistyönsä a) valtionhallinnon johtamisen yhteydessä tehostamisen kansallisen hallintouudistusohjelman b) yksityisen sektorin lainsäädäntökehyksen parantamisen. Tämänsuuntaisia hankkeita on valmisteltu vuoden 1995 lopulta lähtien odotellessa MEDA-asetuksen hyväksymistä. EIP sitoutui uusiin 73 miljoonan ecun lainajärjestclyihin vuonna 1995 sitomalla koko kolmannen ja neljännen pöytäkirjan riskipääoman (3 miljoonaa ecua) sekä sitomalla pitkälti "poikkeuksellista apua" koskevat järjestelyt (50 miljoonaa ecua) ja neljännen pöytäkirjan. Kahden jälkimmäisen järjestelyn mukaiset lainat on myönnetty hankkeille liikenteen aloilla. Ylimääräinen EIP-laina vesihuollon/jäteveden myönnettiin ilmaliikenteen alalle (10 miljoonaa ecua) osana laaja-alaisia toimia. käsittelyn ja olevien Käynnissä Libanonin hallintorakenteiden heikkous. Tätä hallintoa pyritään tukemaan tulevissa hankkeissa. Talouselämän suurimpana ongelmana on julkisen velan kasvaminen. suurimpana vaikeutena toimien ollut on rahoittajien Muiden kansalliseen jälleenrakennusohjelmaan. Vuoden 1995 lopulla sen ulkomainen rahoitus oli 2 729 miljoonaa dollaria. tukitoimenpiteet keskittyivät Suurin rahoittaja oli Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot (40 %, 1 094 miljoonaa dollaria). Seuraavina olivat Arabirahastot ja Maailmanpankki (16 %, 440 miljoonaa dollaria). (36 %, 971 miljoonaa dollaria) Eri taloudenaloista eniten varoja myönnettiin sähköalalle (967 miljoonaa dollaria). Seuraavaksi eniten varoja myönnettiin vesihuoltoon (252 miljoonaa dollaria) ja lentokentille (194 miljoonaa dollaria). MALTA 1. Poliittinen ia taloudellinen kehitys kokouksia valtionpäämiesten Eurooppa-neuvoston Liittymistä edeltävän strategian yhteydessä Maltan kanssa käytävä suunnitelmallinen vuoropuhelu käynnistyi 12. kesäkuuta 1995 kokoontuneen assosiaationeuvoston kokouksessa annettujen määräysten mukaisesti. Vuoropuhelun käynnistyttyä voitiin järjestää Cannesin huippukokouksen yhteydessä (kesäkuussa), ulkoministerien kokouksia marraskuussa ja liikenneministerien kokouksia joulukuussa. Maltan poliittinen tilanne jatkui huomattavan kaksinapaisena: valta oli jakautuneena liittymiseen lievästi vastahakoisesti suhtautui kuitenkin myönteisesti Euroopan unionin kanssa perustettavaan vapaakauppa- alueeseen, jota täydennettäisiin alakohtaisilla yhteistyösopimuksilla. Maltan yhdenmukaistamiseksi yhteisön vapauttamiseksi. Huomattava uudistus oli alv-järjestelmän käyttöönotto. talousjärjestelmän ja ulkomaankaupan talousuudistuksiaan talousjärjestelmän työväenpuolueen kesken. Työväenpuolue kansallismielisen maan kanssa kannattavan suhtautuvan liittymistä puolueen hallitus jatkoi ja 12 2. RAHOITUSYHTEISTYÖ Kolme rahoituspöytäkirjaa (1979 - 1993), joiden perusteella Malta on saanut tukea, on kokonaan sidottu (93,5 miljoonaa ecua). Budjettivaroista (38,5 miljoonaa ecua) on maksettu 64 prosenttia ja EIP:n varoista (55 miljoonasta kokonaan sidotusta ecusta) 92 prosenttia. ja Budjettivarat kohdistettiin pääosin paikallisen taloudellisen toimeliaisuuden edistämiseen erityisesti matkailualalla. EIP:n omat varat myönnettiin pääosin infrastruktuureihin (40 %), tietoliikenteeseen (20 %) sekä ympäristöä ja juomavettä koskeviin hankkeisiin. Maltan kanssa tehty neljäs rahoituspöytäkirja (1995 - 98) allekirjoitettiin lokakuussa 1995. Maksusitoumuksia ei tehty vuonna 1995. infrastruktuureihin, koulutustoimintaan MAROKKO 1. Poliittinen ia taloudellinen kehitys Marokon poliittiset olot eivät merkittävästi edistyneet vuonna 1995 vaan niin kutsuttu siirtymävaiheen keskusta-oikeistohallitus piti yhä maaliskuussa 1994 saamaansa valta- asemaa. Kuningas antoi nykyisen hallituksen jatkaa tehtäviään ja teki eräitä aloitteita sekä "vallankumouksen, kuninkaan ja kansan neljännen vuosipäivän" yhteydessä päätöksen järjestää kansanäänestyksen kuningaskunnan perustuslaillisesta rakenteesta. Kuningas päätti julkistaa vuonna 1995 myös viiden keskeisen ministerin hyväksymän luottamuksellisen raportin kuningaskunnan tilasta sekä keskipitkän aikavälin talous- ja sosiaalistrategian tärkeimmistä tavoitteista. Vuosi 1995 oli talouden kannalta vaikea, sillä maatalous kärsi pitkästä kuivuuskaudesta, joka sai BKT:n putoamaan 6,5 prosentilla. Tämä johtui siitä, että maatalous on merkittävä tekijä Marokon taloudessa. Julkisen talouden heikentyminen jatkui vuonna 1995. Julkisen talouden alijäämä oli 5,1 prosenttia ja johtui siitä, että menot kasvoivat enemmän kuin tulot ja siitä, että velan hoitokustannukset nousivat huomattavasti. Ulkomaankaupan tasapaino järkkyi myös: kauppavaje kasvoi ja matkailutulot ja ulkomailla työskentelevien marokkolaisten tulonsiirrot pienenivät. Marokon ja Euroopan unionin välisiä suhteita leimasivat uutta kalastus- ja assosiaatiosopimusta koskevat neuvottelut. Neuvottelujen päätteeksi (15. marraskuuta 1995) komissio ja Marokon hallitus parafoivat molemmat sopimukset. 2. Rahoitusyhteistyö ia tekninen yhteistyö Neljän pöytäkirjan lahjoituksista oli vuoden 1995 lopussa sidottu 94 prosenttia ja EIP:n lainoista 100 prosenttia. Vuonna rahoituspöytäkirjaan. 1995 tehtiin kolme rahoituspäätöstä, jotka kirjattiin neljänteen 13 OHJELMAN NIMI I MÄÄRÄ I KUVAUS Koulutus tärkeillä toimialoilla miljoonaa ecua 6 miljoonaa ecua Pienten asutuskeskusten juomavesi 20 miljoonaa ecua Suunnitelma Sidi-Drissin eroosion torjumiseksi 5,5 miljoonaa ecua Matkailu-, tekstiili-ja nahka-sekä koneenrakennusalan ammatillisen koulutuksen tuki- ja kehittämishanke Juomaveden jakeluohjelman jatkaminen ja maaseutualueiden viemäröinti Maaseudun kehittämisohjelma, johon liittyy Sidi-Drissin vesialueen suunnitteluohjelma toteuttaminen jatkui Vaikka meneillään olevien ohjelmien tavalla, uusien hankkeiden aloittamisessa kohdattiin vaikeuksia, ja tämä ilmiö heijastui neljännen pöytäkirjan heikkoon maksuasteeseen. Se oli 26 prosenttia vuoden 1995 lopulla. Vaikeudet hitaasta päätöksentekomenettelystäpä suurin osa rahoittajista joutui kärsimään niistä. Tilanne parani kuitenkin vuoden 1995 loppua kohti. lähinnä Marokon viranomaisten tyydyttävällä johtuivat Ensimmäinen toimi hyväksyttiin vuonna 1995 ja sen rahoitukseen myönnettiin 30 miljoonaa ecua uudesta MEDA-budjettikohdasta. Toimen tavoitteena on perustaa yritysten neuvonta- ja tukikeskus (Euro Maroc Entreprise) sekä yksityisen sektorin tukitoimien hallinnointi- ja koordinaalioyksikkö. Nämä toimet toteutetaan vuonna 1996. Neljännessä rahoituspöytäkirjassa määrättyjen ja EIP:n omista varoistaan myöntämien lainojen jäännös sidottiin kokonaan ja varat jaettiin alkuperäisen suuntaa-antavan suunnitelman mukaisesti: 41 prosenttia talouden infrastruktuureihin ja 14 prosenttia teollisuuteen. SYYRIA Poliittinen ia taloudellinen kehitys Syyrian poliittinen ja taloudellinen järjestelmä on yhä erittäin keskittynyttä, säädeltyä ja valvottua. 1980-luvun puolivälissä hallitus kuitenkin aloitti varovaisen ohjelman olojen uudistamiseksi ja vapauttamiseksi nykyisen poliittisen rakenteen puitteissa. Ohjelmassa tuetaan yksityisen sektorin kehittämistä, eräät talouden toiminnat on avattu yksityisille investoinneille, kaupan esteitä on asteittain poistettu ja julkista sektoria on hieman uudistettu. Yksityinen sektorin suhtautuminen näihin toimenpiteisiin on ollut rohkaisevaa ja säästössä olleita pääomia on otettu käyttöön: yksityisen sektorin osuus BKT:sta onkin kasvanut 60 prosenttiin ja sen osuus kokonaisviennistä on 62 prosenttia ja maan tuonnista 25 prosenttia. - 14 Koska Syyrian taloussuunnitelmassa pyritään kuitenkin vakauteen, hallitus valvoo tiiviisti talouden hallintaa, ja tähän mennessä toteutetut uudistukset ovat olleet melko hitaita. Syyria on osallistunut aktiivisesti Barcelonan Euro-Välimeri -konferenssiin marraskuussa 1995 mutta ei kuitenkaan ole tehnyt lopullista päätöstä siitä, voiko se aloittaa neuvottelut assosiaatiosopimuksen tekemisestä. Rahoitusyhteistyö ia tekninen yhteistyö Kahden ensimmäisen pöytäkirjan budjettivarat aidottiin kokonaan. Kolmannen ja neljännen pöytäkirjan varoista (79 miljoonaa ecua), jotka Euroopan parlamentti oli jäädyttänyt, voitiin sitoa 48 prosenttia sen jälkeen kun kolmas pöytäkirja tuli voimaan tammikuussa 1993 ja neljäs pöytäkirja huhtikuussa 1994. lähinnä kolmannen ja neljännen pöytäkirjan varoilla Vuonna 1995 keskityttiin rahoitettavien ja vuonna 1994 aloitettujen hankkeiden toteuttamiseen: - Sähköalan kehittäminen - Pankkialan tukeminen - Väestöntutkimus-ja perhesuunnitteluohjelma I 1 miljoonaa ecua 4,5 miljoonaa ecua miljoonaa ecua 2 Hankkeiden toteuttaminen ei ole tähän mennessä aiheuttanut suurempia ongelmia. Lisäksi vuoden 1995 aikana sidottiin 9 miljoonaa ecua liikekeskuksen perustamiseen. Keskuksen tarkoituksena on tarjota palveluja ja neuvoja Syyrian yrityksille. Vuoden 1995 aikana keskityttiin myös kartoittamaan Syyrian viranomaisten kanssa niitä Syyrian toiminta-aloja, joille voitaisiin myöntää yhteisön tukea ajanjakson 1996 - 1998 aikana. Ne ovat - hallintorakenteiden uudenaikaistaminen - liiketoiminnan alojen myöhempi tukeminen - koulutus. on Näillä yhteistyöhankkeiden valmistelemiseksi. toteutettu aloilla tutkimuksia MEDA-varoista rahoitettavien Kahteen ensimmäiseen pöytäkirjaan sisältyvät EIP:n omista varoista myöntämät lainat (98 miljoonaa ecua) sidottiin kokonaan. Kolmanteen ja neljänteen pöytäkirjaan sisältyviä EIP:n lainoja (225 miljoonaa ecua) ei ole vielä käytetty. Ne oli pääosin tarkoitettu sähkönjakeluverkoston parantamiseen sekä maanteiden ja maaseudun lainatoiminta Syyriassa vuonna 1995 oli puhelinverkon rahoittamiseen. EIP:n keskeytetty siksi, että eräillä pankin jäsenvaltioilla oli erääntyneitä saatavia Syyrialta. 15 TUNISIA I. Poliittinen ia taloudellinen kehitys Tunisian poliittiselle presidentin ympärille. Viime aikoina on myös havaittu, että demokraattiseen pluralismiin ja perusoikeuksien suojeluun on hidastunut. luonteenomaista vallan keskittyminen siirtyminen järjestelmälle on Tunisia aloitti vuonna 1986 laajan rakennesopeutusohjelman, jonka tarkoituksena on saattaa voimaan markkinamekanismit ja luoda yrityksille suotuisa toimintaympäristö. Vuoden 1995 lopulla kirjatut talousuudistusten tulokset ovat yleisesti tyydyttävät. BKT kasvoi 2,6 prosenttia vuonna 1995. Julkisen talouden alijäämä laski vuonna Inflaatio pysyi 1986 mitatusta 5,4 prosentista 4,4 prosenttiin vuonna 1995. hallinnassa. Tehdasteollisuuden tuotteiden vienti kasvoi keskimäärin 8,4 prosenttia kauden 1987- 1995 aikana. Julkisten yritysten uudistus jatkui mutta yksityistäminen hidastui. Heinäkuussa 1995 Tunisia allekirjoitti Euroopan unionin kanssa Euro-Välimeri - assosiaatiosopimuksen. 2. Tekninen yhteistyö ia rahoitusyhteistyö Neljän rahoituspöytäkirjan varoista oli sidottu 96 prosenttia vuoden 1995 lopulla niin, että lahjoituksista oli sidottu 96 prosenttia ja EIP:n lainoista 100 prosenttia. Jäljempänä esiteltävät toimenpiteet huomioon ottaen neljännen rahoituspöytäkirjan varoista oli vuoden 1995 lopulla sidottu 91 prosenttia. Rahoituspöytäkirjojen avulla rahoitettujen ohjelmien toteuttaminen oli yleisesti ottaen tyydyttävää. hyväksyi Komissio kokonaisrahoitus oli 53 miljoonaa ecua. Rahoitus myönnettiin riskipääomien muodossa. jäljempänä vuonna esitetyt 1995 ohjelmat, lahjoitusten joiden ja OHJELMAN NIMI I MÄÄRÄ I KUVAUS Vesien ja maaperän suojelu. Vaihe II miljoonaa ecua 20,00 Maaseudun kehittäminen Sfaxin alueella 5,00 Riskipääomaoperaatio. 8,00 Rakennesopeutus 20,00 - 16 Tavoitteena on yhtäältä torjua veden aiheuttamaa eroosiota ja kunnostaa vesialueita eri osapuolten yhteistyönä ja toisaalta ottaa käyttöön vesimääriä, joita edunsaajat voivat hyödyntää kotitalouksissa, maataloudessa ja maaseudulla yleensä. Hankkeen tarkoituksena on kehittää alueen maataloutta luomalla infrastruktuurien hyödyntämisestä vastaavia kollektiivisia rakenteita ja vahvistamalla niitä. Tämä EIP:n alulle panema operaatio kohdistuu Tunisian teollisuuteen, sen pääotnittamispyrkimyksiin ja sen perustamiin yhteisyrityksiin. (katso tätä koskeva kohta) Maatalouden kehittämiseen on kohdistettu 64 prosenttia yhteisön varoista, ja sen tulokset ovat olleet tyydyttävät. Vesien ja maaperän suojeluohjelmassa (65 miljoonaa ecua) saavutettiin tärkeimmät tavoitteet, jotka olivat osan sadevedestä säilyttäminen ja kehittäminen pohjavesikerroksen pohjavesikerrosten ympäristöön maanviljelijöiden kanssa. Ohjelmilla parannetaan osaltaan maaseutuväestön ja kaupunkialueille ja luodaan uusia työpaikkoja. elinoloja, hidastetaan muuttoliikettä toisaalta maatalouden vahvistaminen rannikolle ja toteuttaminen on viivästynyt. Ne koskevat laadunhallinnan ammatillisten Muiden ohjelmien koulutuskeskusten perustamista ja tukemista. Viivästyminen on johtunut yhtäältä asianomaisista viranomaisista, jotka eivät tunne riittävän hyvin yhteisön menettelyjä raskaista menettelyistä hankintasopimuksia tehtäessä. Tilanne parantui vuoden 1995 lopulla ja ohjelmien on määrä alkaa vaikeuksilta vuonna 1996. viranomaisten toisaalta ja Ensimmäinen uudesta MEDA-budjettikohdasta ecun toimenpide hyväksyttiin, jotta voitaisiin laatia "Euro-Tunisic Enterprise" -ohjelma. Hankkeen tiettyjä palveluja rakennemuutoksen toteuttamiseksi ja sektorin kilpailukyvyn parantamiseksi. Ohjelman toteuttaminen on viivästynyt hallinnollisten syiden vuoksi, mutta syyt on määrä selvittää vuonna 1996. Ohjelman on arvioitu alkavan vuoden 1996 puolivälissä. tarkoituksena on antaa Tunisian yksityisen sektorin käyttöön rahoitettu 20 miljoonan Kaikki investointipankin omat varat (neljäs pöytäkirja) sidottiin vuoden 1995 lopulla: 45 prosenttia teollisuuden aloille (puiteluotto, teollisuusalueiden perustaminen) ja matkailuun (puiteluotto) ja 55 prosenttia talouden infrastruktuureihin (vesivarojen käyttöönottoja viestintävälineet). Riskipääomat sidottiin kokonaan Tunisian yritysten omien varojen paikallisten rahoituslaitosten kautta. lukemiseksi LÄNSIRANTA JA GAZA 1. Taloudellinen ia poliittinen kehitys Sen jälkeen kun Israel ja Palestiina olivat allekirjoittaneet väliaikaisen sopimuksen 28. tärkeimmistä Palestiinan kaupungeista syyskuuta 1995, Israel veti Länsirannan alueella (Hebronia luotiin mahdollisuudet järjestää ensimmäiset demokraattiset presidentin- ja parlamenttivaalit Länsirannan ja Gazan alueella 20. tammikuuta 1996. lukuun ottamatta). Näin joukkonsa on nykyään Palestiinalaishallinnolla koskevissa toiminnoissa Länsirannalla ja Gazan alueella, vaikka Israel on yhä voimakkaasti ja näkyvästi läsnä turvallisuuden valvonnassa. Jatkuva uhka israelilaisiin kohdistuvista terrori-iskuista on suurimpana vaaraa nykyisille ja edistymiselle neuvotteluissa Länsirannan ja Gazan alueen pysyvästä asemasta. siviilihallitusta oikeusvaltaa järjestelyille - 17- ja hyvän taloudellisen Vuoden 1995 loppupuolen suhteellisen hyväntahtoisen ilmapiirin ansiosta talouden toimeliaisuus osoitti vilkastumista ansiosta palestiinalaishallinto sai hallintaan huhtikuussa ennustetun vakavan julkisen talouden alijäämän. Vuoden luettelon "keskeisistä investointihankkeista", joka itse asiassa oli luettelo sen ensisijaisista investoinneista julkisiin rahoittajille rahoitusta varten alunperin vuonna 1993 annettujen lupausten mukaisesti. Hankkeet piti esitellä taloudellista apua käsittelevässä ministerikonferenssissa, joka oli määrä järjestää 9. tammikuuta 1996. loppuun mennessä palestiinalaishallinto oli laatinut infrastruktuureihin. Nämä hankkeet esiteltiin tuloksen Barcelonan konferenssin jälkeen komissio yritti saada palestiinalaiset täysimääräisesti mukaan rakentamaan Euro-Välimeri -kumppanuutta. Neuvosto pyysi komissiota lokakuussa tutkimaan mahdollisuuksia tehdä palestiinalaisten kanssa sopimus, sillä se halusi saada palestiinalaiset täysin mukaan Barcelonan kehitykseen. Komissio aloittikin tunnustelevat neuvottelut palestiinalaisten kanssa. 2. Rahoitustoiminta Rahoittajat jatkoivat omien ohjelmiensa toteuttamista niin, että niitä koordinoitiin jossain määrin paikallisten koordinaatiokomiteoiden kautta. Rahoittajien varojen siirtyminen jälleenrakennuksesta haittasi yhä avustustoimintaa; huhtikuussa 1995 järjestetyssä rahoittajien kokouksessa ennustettiin vuoden loppuun mennessä 136 alijäämän miljoonan dollarin budjettialijäämää. Rahoittajat sopivat korjaamaan kolmenvälisen ehtojen ja Norjan allekirjoittama TAP, joka mukaisesti. Israelin, palestiinalaishallinnon tekemään edustaa rahoittajia, velvoitti palestiinalaishallinnon huhtikuussa 1995 ja menoleikkauksia työvoimavirtaa. Israelin helpottamaan Palestiinan (Tripartite Action Plan, TAP) tavanomaisia kauppa- toimintasuunnitelman ja Vuoden loppuun mennessä ja alijäämän kohentuessa huomio siirtyi jälleen pitkän laati yhdessä Maailmanpankin aikavälin kehittämistyöhön. Palestiinalaishallinto kanssa luettelon ensisijaisista investoinneista ja esitteli sen ensin Länsirantaa ja Gazan aluetta käsittelevälle Maailmanpankin neuvoa-antavalle ryhmälle lokakuussa 1995. Luettelo oli määrä esitellä virallisesti rahoittajille ministerikonferenssissa. Koska palestiinalaishallinnolla oli käytettävissään joukot kansainvälisiä rahoittajia ja suunnattomat määrät niiden antamaa rahoitusta, sillä oli hieman vaikeuksia lukuisten infrastruktuurihankkeiden asettamisessa tärkeysjärjestykseen ja niiden toteuttamisessa. Rahoittajat turhautuivat, koska näytti siltä, että saatavilla ei ollut yhtä viranomaista, joka suunnittelisi, miten rahoittajien varat käytetään. Samaan aikaan hallinnon rakenteet kasvoivat, ja budjettialijäämä uhkasi vuoden alussa siirtää huomion pois pitkän aikavälin kehittämistyöstä. suuret Nämä ongelmat selittävät sen, että rahoittajat halusivat ehdottomasti allekirjoittaa toimintasuunnitelman huhtikuussa 1995, ja saada yhden ainoan kolmenvälisen viranomaisen suunnittelemaan avustushankkeita. Vuoden 1995 loppuun mennessä tämä lähtökohta näytti toimivan; alijäämä oli hallinnassa ja palestiinalaishallinnon oli suuressa Palestiinan määrä esittää ensisijaiset rahoitustarpeensa rahoittajille - 1! taloudellista apua käsittelevässä ministerikonferenssissa Pariisissa 9. tammikuuta 1996. Samassa kuussa pidetyt vaalit vahvistivat uuden vaiheen alkaneen Länsirannan ja Gazan alueen kehittämisessä. Kauhistuttavat pommi-iskut Jerusalemiin ja Tel Aviviin vain muutama viikko vaalien jälkeen aiheuttivat sen sijaan vuonna 1996 sen, että Israel sulkijalleen Länsirannan ja Gazan alueen, rahoittajien avustusohjelmat menivät sekaisin, talouskasvu hiipui ja palestiinalaishallinnon budjettialijäämä lähti jälleen kerran nousuun. 3. Rahoitusyhteistyö ia tekninen yhteistyö Vuoden 1995 aikana komissio sitoi lähes 100 miljoonaa ecua Länsirannalle ja Gazan alueelle annettavaan kehitysapuun, jota koordinoitiin tiiviisti palestiinalaishallinnon kanssa. Yhteisön avustusten määrä oli vuonna 1995 lähes kolmanneksen kaikista tekemistä maksusitoumuksista vuonna 1995, joten yhteisön asema rahoittajien merkittävimpänä yksittäisenä avunantajana vahvistui. Vuoden 1995 hankkeet sisälsivät mittavan kunnallisia infrastruktuureja koskevan investointiohjelman, jossa korostettiin työvoimavaltaisia hankkeita, Gazan kaupungin kiinteitä -sairaalan jätteitä koskevan ohjelman, European Gaza Hospital valmistumisen Khan Younisiin sekä myöhemmin samana vuonna yksityisen sektorin tukiohjelman. Samaan aikaan komissio jatkoi muiden merkittävien hankkeiden toteuttamista. Tällaisia olivat muun muassa 42 miljoonaa ecua käsittävä asunnonrakentamisohjelma, UNRWAn koulujen kunnostaminen Länsirannalla ja Gazan alueella ja entisten vankien sopeuttaminen palestiinalaiseen yhteiskuntaan. rahoitusvaikeudet. Rauhanprosessin kannalta oli merkittävää, että palestiinalaishallinto otti Länsirannan ja Gazan alueen hallinnon käsiinsä aivan alusta alkaen toukokuussa 1995. Tämä merkitsi kuitenkin myös sitä, että rahoittajilla oli paineita selvittää uuden hallinnon välittömät olisi että tarkoituksenmukaista myöntää yhteisön talousarviosta. Vaikka komissio aina rahoittaakin mieluummin pitkän aikavälin investointihankkeita, se osoitti tässä 1995 tapauksessa palestiinalaishallinnon toistuviin kustannuksiin. Tämä oli enemmän kuin minkään muun rahoittajan antama avustus. avustuksista Jäsenvaltiot neuvoivat, prosenttia yhteisön rahoitus vuonna lähes 40 Tämän lisäksi yksikään rahoittajista ei halunnut, että riippuvuudesta talousarviosta myönnettävästä ulkoisesta rahoituksesta tulisi jatkuvaa. Komissio vaikutti osaltaan siihen, että ajatusta kolmenvälisestä toimintasuunnitelmasta muutettiin niin, että se auttaisi valvomaan alijäämää, ja vuoden loppuun mennessä tämä taktiikka tuntui toimivan. Komissio alkoi myös painostaa palestiinalaishallintoa, tämä määrittelisi kehitysstrategian ohjaamaan rahoittajien toimintaa. jotta Euroopan investointipankki antoi ensimmäisen lainansa Länsirannalle ja Gazan alueelle laaja-alaisten järjestelyjen mukaisesti, ja sitoi 26 miljoonaa ecua luottona palestiinalaisyritykselle. Luotto maksettiin kahden paikallisen pankin kautta, vaikka poliittiset ja taloudelliset edellytykset ovat olleet voimakkaasti vastaan näiden puiteluottojen nopeaa käyttämistä. - 19 Kahdeksas EY:n ja UNRWAn (United Nations Relief and Works Agency for Palestine refugees) yleissopimus, joka määrää yhteisön rahoituksesta UNRWA:han vuosina 1993 - 96 umpeutui. Neuvosto antoi komissiolle valtuudet aloittaa neuvottelut yhdeksännestä yleissopimuksesta. EU on yhä suurin rahoittaja UNRWA:n toistuvassa talousarviossa, kun lasketaan yhteisön rahoitus ja jäsenvaltioiden kahdenväliset avustukset yhteensä (yhteisö yksin on Yhdysvaltain jälkeen toiseksi suurin rahoittaja). Yhteisö sitoi myös varoja vuonna 1995 vesi- ja viemäriverkostojen kunnostustyöhön UNRWA:n suojeluksessa kahdeksalla Palestiinan pakolaisleirillä Libanonissa. Samaan aikaan komissio jatkoi vuoden 1995 kuluessa ohjelmaansa vaalien tekniseksi ja valmistelemiseksi mukaan vaalirajojen laatiminen, rekistereiden valmistelu, rekisteri- ja vaalivirkailijoiden koulutus. Työskentely Palestiinan paikallishallinnosta ja vaaleista vastaavan komitean kanssa oli välttämätöntä tammikuun 1996 vaalien järjestämiseksi. lukien muiden näkökulmien lisäksi vaalipiirien Vaalikausi alkoi marraskuussa 1995 ja siihen mennessä Euroopan unioni antoi käyttöön komission logistisella tuella ensimmäiset 300 EU:n tarkkailijaa, joiden läsnäolo helpottaisi kansainvälisen oikeutuksen saamista palestiinalaishallinnon presidentin ja Palestiinan lakiasäätävän neuvoston vaaleihin. Komissio perusti myös toimintaa ja on hallinnollisten virkamiesten ryhmän, joka ohjaa tarkkailijoiden vastuussa EU:n puolesta ylimääräisten 300 kansainvälisen työn tarkkailijan koordinoinnista. -20 II. Rakennesopeutus Niiden eteläisten ja itäisten Välimeren maiden, jotka toteuttavat rakennesopeuttamista koskevan ohjelman, talousuudistusten tukemiseen tarkoitetun 300 miljoonan ecun erityisen tukimäärän myöntäminen on uutta neljänsissä rahoituspöytäkirjoissa, jotka kattavat kauden 1992 - 1996. Rajallinen osa näiden maiden kanssa tehdyn neljännen rahoituspöytäkirjan varoista voidaan lisätä tähän tukimäärään määrättyihin varoihin. rakennesopeutusta koskeva uusi Vuonna 1995 otettiin käyttöön tukimenetlely. Tunisian hyväksi toteutetulla 20 miljoonan ecun suuruisella toimenpiteellä oteltiin ensimmäisen kerran käyttöön rakennesopeutusta koskeva uudistettu lähestymistapa, jota neuvosto suositteli 1. 6. 1995 (päätöslauselma n:o 7566/95), ja joka ilmeni (sosiaalisen) maksutaseen tarkkana budjetti strategi an kohdentamisena. tuontiohjelman eikä tukena toteuttamisena sijasta sekä vankan vastaavuusrahastojen suorana enää Varojen epätasapainoa ja pitkän aikavälin kehitystarvetta osoittavien parametrien perusteella. tukikelpoisten maiden jakamisesta päätettiin rakenteellista kesken Vuoden 1995 yhteismäärältään 260 miljoonaa ecua (vrt. seuraava taulukko): loppuun mennessä sidottiin 300 miljoonan ecun tukimäärästä RAKENNESOPEUTUKSEEN TARKOITETTU EUROOPAN UNIONIN TUKI MAKSUSITOUMUKSET VUODEN 1995 LOPULLA (MILJOONAA ECUA) YHT. 70 80 60 100 rahoituspöytäkirja 15 20 - 15 erityinen tukimäärä 55 60 60 85 40 300 ALGERIA MAROKKO TUNISIA JORDANIA VARAUS YHTEENSÄ 50 Ohjelmien vaikutusta on vielä ennenaikaista arvioida tyhjentävästi, mutta voidaan kuitenkin talousuudistusten toteuttamiseen, ulkopuolisen rahoituksen tarpeen supistumiseen ja epäsuotuisimmassa asemassa olevia väestönosia koskevien sosiaalimenojen lisäämiseen. todeta, että nämä ohjelmat ovat myötävaikuttaneet ecua saa 70 miljoonaa sosiaaliset näkökohdat huomioon Algeria ottavaa asuntotuotantoa koskevan uudistusohjelmansa tukemiseen. Huolimatta muutamista hallinnollisista viivytyksistä vuonna 1995 toteutettiin tosiasiallisesti alakohtaisen tuontiohjelman ensimmäinen osa ja aloitettiin vastaavien vastaavuusrahastojen kokoaminen. sopimus saatiin vastaavuusrahastojen budjetoinnista ja käytöstä. periaatteellinen Samana vuonna aikaan 21 Lisäksi neuvoston koskevan ohjelman maksoi vuonna 1995 ensimmäisen erän (100 miljoonaa ecua). tehtyä päätöksen Algerian makrotaloudellista vakauttamista lainalla, komissio tukemisesta toisella makrotaloudellisella tukea rakennesopeuttamista koskevaan ohjelmaansa 80 Marokko sai yhteisön miljoonan ecun verran. Tuen ennuste oli laajalti myönteinen niin talousuudistuksen kuin (vastaavuusrahastoista myönnetyt tuen osalta määrärahat on käytetty, kohdealojen kehitystä kuvaavat osoittimet olivat jatkuvassa kasvussa vertailujakson aikana). talousarviosta annettavan Tunisia oli ensimmäinen maa, joka sai yhteisön tukea rakennesopeutusta koskevaan ohjelmaansa. Tuen määrä oli 40 miljoonaa ecua. Vastaavuusrahastoista rahoitettiin ohjelmia työpaikkojen luomiseksi. Yhteisön rahoitusosuudella voitiin pitää nämä ohjelmat kunnioitettavalla tasolla. Talousuudistusten toteuttaminen on ollut täysin tyydyttävää, ja lisäksi sosiaaliset osoittimet ovat parantuneet. Vuoden 1995 suuruisesta puolivälissä sopeuttamistoimenpiteestä. Yhteisön tuella tuetaan uudistusohjelmaa. Se edistää Tunisian ulkoisten rahoitustarpeiden vähentämistä, julkisen talouden alijäämän hallintaa sekä julkisten sosiaalimenojen ylläpitämistä kunnioitettavalla tasolla. 20 miljoonan uudesta päätös tehtiin ecun Jordania sai vuonna 1995 tukea 20 miljoonan ecun edestä. Kun tuen määrä oli vuosina 1992 - 1993 50 miljoonaa ecua ja vuonna 1994 30 miljoonaa ecua, kauden 1992 - 1995 kokonaistuki oli 100 miljoonaa ecua. Tämä ohjelma oli jatkoa aiemmille ohjelmille ja se muodosti merkittävän tuen, jolla edistettiin toteuttamista yhteistyössä IMF:n ja Maailmanpankin kanssa. rakennesopeutusta tyydyttävää koskevan ohjelman 22 III. ALUEELLINEN YHTEISTYÖ Komissio hyväksyi 11,3 miljoonan ecun suuruiset varat joukolle Lähi-idän rauhanhankkeita, joiden tavoitteena on alueellisen yhteistyön käynnistäminen ja tukeminen. Kyseiset hankkeet käsittävät monia erilaisia aiheita: • • Israelin ja Jordanin rauhansopimukseen perustuvat vesihankkeet alueellista kehittämistä koskevat hankkeet Akabanlahli Välimeren kaakkoisosa liikenteen perusrakenteet sähköverkkojen yhteenliittäminen • • • vesi ai an tietopankki • • REDWG:n sihteeristö. alueellinen eläinlääkintäalan yhteistyö (alueellisen talouskehityksen työryhmä) valvontakomitean On perustettu Egyptin, Israelin, Jordanian ja Palestiinan viranomaisten edustajista koostuvia hankkeiden ohjauskomiteoita, joissa puheenjohtajana toimii alueellisten osapuolten pyynnöstä komissio, ja jäsenten välille on luotu toimivia yhteistyösuhteita. Yhteisten ongelmien yhteistä ratkaisua ja turvatumpaan tulevaisuuteen johtavien rajat ylittävien suhtauduttu myönteisesti. REDWG-sihteeristo perustettiin virallisesti Ammaniin ja se toimii tehokkaasti. tekemistä koskeviin mahdollisuuksiin on aloitteiden liikkumavarasta toteutettavuustutkimusten, muiden Osa varainhoitovuoden 1995 talousarvion mukaisesti sidotuista varoista käytettiin alueellisten viranomaisten kanssa toteutettavaan valmistelutyöhön luonnosteltaessa ja ja sovittaessa suunnitteluasiakirjojen osalta sekä ohjauskomiteoiden kokouskustannusten osalta. Pääosa varoista käytettiin Euroopan konsulttiyritysten yhteenliittymien kanssa tehtävien teknis Näiden taloudellisten toteutettavuustutkimusten tulokset ovat saatavilla vuoden 1997 aikana. Perustetusta teknisestä jotka määrittelevät, tarkentavat, edistävät ja valvovat alueelliseen kehittämiseen liittyviä erilaisia tutkimuksia, hankkeita ja ohjelmia Akabanlahden ja Välimeren kaakkoisosan alueellisten kehittämishankkeiden yhteydessä. toimitetaan alueella asuvia projektipäälliköitä, erilaisia hankkeita koskevien toteutettavuustutkimusten rahoittamiseen tukiyksiköstä tekemiseksi. tutkimusten sopimusten Myös liikennealan alueellisten viranomaisten kanssa on aloitettu työt, jotka liittyvät alueen halki kulkevien kansainvälisten ja niistä sopimiseen. On perustettu liikenneväyliä käsitteleviä pysyviä komiteoita, joiden ensimmäiset kokoukset pidettiin Ammanissa kesäkuussa 1996. Alueellinen eläinten terveyttä koskeva ohjelma on otettu käyttöön ja Palestiinan viranomaisille on annettu teknistä apua toimivan eläinlääkintäyksikön perustamiseksi. liikenneväylien määrittelyyn 23 Väestöntutkimus Komissio jatkoi 41 väestöohjelman hallinnointia Välimeren alueella myöntämällä niihin yhteensä 49 miljoonaa ecua. Välimeren alueen väestötutkimusohjelmat keskittyivät (katso budjettitaulukko osassa IV). pääasiassa Länsirannalle, Gazan ja Turkkiin alueelle Palestiinan terveysministeriön kanssa allekirjoitettiin kolmevuotinen 4,26 miljoonan ecun suuruinen sopimus naisia, terveyttä ja perhesuunnittelua koskevaksi kansalliseksi ohjelmaksi, joka toteutetaan Gazan alueella ja Länsirannalla. Brittiläinen valtiosta riippumaton järjestö Population Initiatives for Peace myönsi ylimääräiset 360 000 ecua tähän ohjelmaan osoitettavaa teknistä apua varten. ja Pathfinder Perhesuunnittelujärjestö International käynnistivät Diyarbakirissa Turkissa kolmivuotisen perheen terveyttä ja perhesuunnittelua, opetusta, tiedotusta, koulutusta ja palveluja koskevan ohjelman. Hankkeen kokonaismäärä oli 482 357 ecua. teki vuoden 1995 aikana ehdotuksen neuvoston päätöslauselmaksi Komissio väestötieteellisten politiikkojen tukemisesta kehitysmaissa. Tämä päätöslauselma oli oikeudellinen perusta vastaavalle erityiselle budjettikohdalle B7- 631, joka on suunnattu erityisesti ICPD-toimintaohjelman seurantaan. ja ohjelmien komissiolla Vuoden 1995 budjettikohdan B7-5050 arvioinnissa korostettiin vaikeuksia, joita Euroopan tehokkaassa kehittämisessä ja hallinnoinnissa. Yksi syy niihin oli selkeän politiikan puute. Vuonna 1995 aloitettiin sisäinen yhteensovittaminen kehittämällä Euroopan komission väestöpolitiikkaa; tämä työ jatkuu MEDA:n yhteydessä vuonna 1996. väestöohjelmien oli Välimeren alueen Muuttoliike toimien Budjettikohtaan B7-5055 "Muuttoliikkeen ja maahanmuuton positiivisten tarkkailu" kuuluville hankkeille (yhteensä 3 miljoonaa ecua) myönnettiin määrärahoja seuraavasti: Pääsihteeristö (oikeus- ja sisäasiain työryhmä) käytti miljoona ecua "muuttoliikkeen tarkkailuun". 1,85 miljoonaa ecua varattiin 10 hankkeeseen, joiden aiheita ovat naisten ja nuorison sijoittuminen työelämään, yritysten perustaminen, inhimillisten voimavarojen hallinta, taloudellinen hankkeiden kehitys, kokonaisbudjetti on 1,9 miljoonaa ecua. paikallisdemokratia terveys. Näiden ja Jäljelle 000 toteutettavuustutkimukseen naisten asemasta muuttoliikkeessä. käytettiin jääneet ecua 150 pieniin toimiin, kuten 24 Viestintä Komissio on koettanut kehittää asiaankuuluvien kumppaneiden välisen vuoropuhelun toimia. käsittävää viestintäohjelmaa ja edistänyt tätä lähestymistapaa Vuoden 1995 talousarvio oli noin 500 000 ecua, joiden avulla on voitu toteuttaa seuraavia toimia: ilmentäviä 1. EU:n menettelyjen suuntaaminen kohti Välimeren alueen kumppaneita a) Lehdistötiedotteita laaditaan pyydettäessä ja toimitetaan tiedotusosastolle, jossa ne julkaistaan ja jaetaan Brysseliin akkreditoidulle lehdistölle. b) Erityisistä Välimeren alueen kolmansien maiden yhdessä akkreditoiduille lehtimiehille. tiedotusosaston kanssa teknisiä tapahtumista selvityksiä laaditaan Brysseliin c) Pyydettäessä laaditaan artikkeleita EU:n, Välimeren alueen kolmansien maiden ja Lähi-idän välisistä suhteista. d) Julkaisuja koordinoidaan: Esitteet: MED-Programmes Handbook, Upper Golf and Aqaba Oil Spill Contingency Project, The Barcelona Declaration. Kaikki esitteet on julkaistu englanniksi, ranskaksi ja arabiaksi. - 2. Välimeren alueen kolmansien maiden edustustojen toiminnan tukeminen a) Tiedotuslehden aineiston valmistelu: tarjotaan artikkeleita ja tausta-aineistoa EU:n ja Välimeren alueen kolmansien maiden välisistä tapahtumista yleisiä EU-aiheita koskevan aineiston täydentämiseksi. b) Jatkuvat yhteydet edustustoihin: edustustojen välille tiedonvaihtoa helpotetaan (videoaineisto, valokuvat, taustatiedot jne. ). vastataan ja kaikenlaisiin luodaan yhteys, kyselyihin c) Tiedotuksesta vastaavien virkailijoiden kokousten järjestäminen: näiden kokousten tavoitteena oli saada yleiskuva edustustojen tiedotustoiminnasta sekä keskustella keinoista edustustojen ja Brysselin välisen ja edustustojen keskinäisen yhteistyön parantamiseksi. 3. Tiedotusalaa koskevien vierailujen järjestäminen (sisältö ja käytännön järjestelyt) Välimeren kumppanuusmaista syyskuu 1995 tulevien nuorten diplomaattien vierailu, Maghreb-maista tulevien toimittajien vierailu, lokakuu 1995 Syyriasta tulevien toimittajien vierailu, joulukuu 1995 Näiden vierailujen tavoitteena oli esitellä alueen eri eturyhmille EU:ta ja sen toimielimiä keskittymällä erityisesti EU:n ja kyseisten maiden välisiin -25 suhteisiin. Vierailuohjelma oli tavallisesti yhden viikon pituinen ja se sisälsi vierailijoiden toivomia aiheita. b) PO lB:n ja kansainvälisten radio- ja televisioasemien välinen sopimus: Internationale d'Images: Seuraavien maiden kansalliset AITV - Agence televisioasemat tilaavat ohjelmia tältä ranskalaiselta televisioyhtiöltä: Saudi- Arabia, Egypti, Arabiemiirikunnat, Jordania, Marokko, Oman, Qatar, Syyria, Tunisia, Jemen, Djibouti, Israel, Mauritania, Iran ja Algeria. Vuonna 1995 ne lähettivät uutiskatsauksia, 4 -5 minuutin pituisia asiaohjelmia ja 12 minuutin pituisia että Arabimaailmaa kiinnostavia aiheita ja ne valitaan tiiviissä yhteistyössä AITV:n Brysselissä toimivan paikallisen kirjeenvaihtajan kanssa. sarjaohjelmia. Ohjelmissa sekä Eurooppaa käsitellään Päätelmät: Tulevaisuudessa saattaa olla hyödyllistä tarkastella sitä, miten voidaan varmistaa, että edellä esitetyt toimet toteutetaan johdonmukaisissa ja monipuolisissa puitteissa, joilla helpotetaan toimien hallintaa ja lisätään samalla niiden laajuutta ja vaikutusta. Olisi tuotettava esimerkiksi erikoistuneempia julkaisuja, joiden tarkoituksena on tiedottaa alueella, Euro-Välimeri- Välimeren kumppanuuden lujittamisesta ja Barcelonan konferenssin seurannasta. Julkaisut olisi laadittava arabiaksi, ranskaksi ja englanniksi. alueen kumppaneille EU:n toiminnasta Kulttuuri Komission Välimeren alueen kumppaneihin kohdistaman toiminnan kulttuuria ja tiedotusta koskeva ulottuvuus vaikuttaa kiistämättömältä. Eräs Välimeren alueen kulttuuria tukevista komission toimista on Välimeren maissa sijaitsevien Euroopan unionin edustustojen yhteinen kulttuuriohjelma. Komissio on lisännyt vuonna 1994 aloittamiaan tapahtumia, joita on järjestetty usein yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, ja otti vuonna 1995 mukaan kumppaniensa kanssa toteutettavan yhteisen toiminnan uuden ulottuvuuden, jonka tavoitteena on korostaa Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta ja Välimeren alueen kumppaneiden panosta Euroopan kulttuurissa. Näitä toimia toteutettiin vuonna 1995 400 000 ecun edestä, ja niistä kävi ilmi kahdenlaisen kulttuuritoiminnan olemassaolo: 1. mahdollisesti "alueellinen" toiminta: Euroopan kamarimusiikkiorkesterin (ECCO) ja Euroopan barokkimusiikkiorkesterin kiertue, Jazz-karavaani jazz festivaali), Euroopan elokuvafestivaali jne. , (kiertävä 2. "paikallinen" toiminta: Damaskoksen arkeologinen festivaali, Eurooppa-kulttuurin viikot Marokossa ("Regards sur l'Europe") jne. Eräs toinen tuettava ala on kulttuurituotteiden tuotantoja levitys. Näitä tuotteita ovat erityisesti kirjat, elokuva, musiikki, käännöstoiminta, kulttuurifestivaalit (israelilais- palestiinalaisten kulttuurien festivaali Brysselissä) ja arkeologia. - 2 6- Hajautettu yhteistyö Hajautetun yhteistyön tavoitteena on lisätä keskinäistä ymmärrystä unionin ja sen Välimeren alueen kumppaneiden välillä, ja edistää kansalaisyhteiskunnan asemaa. Tämän kaltaisen Välimeren maiden kanssa tehtävän yhteistyön tarve tuli hyvin selväksi Barcelonan Euro-Välimeri -konferenssissa marraskuussa 1995, jolloin sekä EU:n että EU:hun kuulumattomien Välimeren kumppanuusmaiden ulkoministerit antoivat hajautetulle yhteistyölle täyden tukensa. Komissio toteutti hajautettua yhteistyötä vuonna 1995 merkittävästi seuraavien ohjelmien kautta: MED-URBS (9 miljoonaa ecua), MED-MEDIA (7 miljoonaa ecua), MED-CAMPUS (9 miljoonaa ecua), MED-INVEST (ei uusia maksusitoumuksia), MED-MIGRATION (ei uusia ecua) maksusitoumuksia). Komissio osallistui MED-ohjelmien kautta noin 200 hankkeen rahoitukseen vuonna 1995 ja vuosina 1996 - 1997 toteutettavia hankkeita koskeva ehdotuspyyntö julkaistiin vuoden 1995 puolivälissä. ja MED-AVICENNE (2 miljoonaa osapuolten Ulkopuolisten asiantuntijoiden vuonna 1994 toteuttamien arvioiden ja yhdessä MED- tarpeiden ohjelmien vuonna arviointiseminaarien joiden jälkeen eri ohjelmiin tarkoituksena oli kuvastaa paremmin Välimeren maiden tarpeita ja ottaa huomioon ohjelmista kahden ensimmäisen vuoden aikana saadut kokemukset: järjestettyjen joitakin muutoksia, kanssa tehtiin 1995 • • • alunperin yksivuotisina rahoitetut hankkeet muutettiin monivuotisiksi ohjelmiksi niiden tehokkuuden lisäämiseksi, aiheiden määrää rajoitettiin ja verkostokumppancita otettiin mukaan, soveltamismenettelyjä muutettiin mahdollistamiseksi, valintajärjestelmän paremman • konkreettisia tuloksia ja hankkeiden tuottoa painotettiin enemmän. järjestöille. Komissio keskeytti Tilintarkastustuomioistuin antoi lokakuussa 1995 komissiolle ennakkovaroituksen työn alla olevasta ohjelmien toimintaa koskevasta kertomuksesta. Siinä oli havaittu vakavia puutteita, mitä tulee näiden ohjelmien hallinnointijärjestelmään ja vastuun jakamiseen ulkopuolisille tämän varoituksen perusteella vuoden 1995 lopussa ohjelmien toiminnan suunnitellakseen uuden hallinnointijärjestelmän, jossa otettaisiin huomioon kertomuksessa havaitut puutteet ja aloitettaisiin toimenpiteitä kaikkien säännönvastaisuuksista vastuussa olevien elinten suhteen. Samalla komissio teki selväksi, että tämä ei suinkaan edellyttänyt hajautetun yhteistyön merkityksen kumppanuusmaiden kansalaisyhteiskunnan tukemisen välineenä, ja komissio halusi yhä jatkaa tällaista toimintaa, mikäli tarvittavat varokeinot otetaan käyttöön. kyseenalaistamista Välimeren 27 IV. RAHOITUSKATSAUS OHJELMA: Yhteistyö Välimeren alueen maiden kanssa. BUDJETTIKOHTA MEDA (B7-410) tuhansina ecuina 1994 1995 Talous arvio Toteutus Alustava talous arvio Todellinen talous arvio % Toteutus Siirrot % vuodelle 1996 Maksusitoumukset 65 850 98,4 162 900 172 900 99,8 Maksumäärärahat 52 200 61,5 85 000 91 000 54,4 Huom. Tämä luku sisältää entiset alamomentit B7-4080 (alueiden välinen yhteistyö), B7-4081 (alueellinen eurooppalais-arabialainen yhteistyö) ja B7-4082 (työpaikkojen luominen Maghreb-maissa). 135 hanketta ja toimea toteutettiin ja niistä 20:een myönnettiin yli miljoona ecua. Edellä mainitut 20 hanketta jakautuivat seuraavasti (vuonna 1995 tehdyt maksusitoumukset miljoonina ecuina): Talousuudistusten täydentäminen Miljoonaa ecua Yksityisen sektorin kehittäminen Marokossa 30,0 Yksityisen sektorin kehittäminen miehitetyillä alueilla Palvelukeskus Tunisian yrityksille Euroopan investointipankin globaalilaina miehitettyjen alueiden pk-yrityksille 3,0 20,0 6,0 -2K Jordanian yksityisen sektorin kehittämisohjel ma Tuki kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen MED-TECHNO MED-URBS MED-MEDIA MED-CAMPUS Miehitettyjen alueiden yhteisöjen kehittämisohjelma Alueellinen yhteistyö Lähi-idän rauhanprosessi Lähi-idän Rauhan yliopisto Maatalouden koulutusohjelma Välimeren kumppanuusmaissa Ympäristönsuojelu Korkohyvitys ympäristön hyväksi toteutettavista EIP:n hankkeista Israelissa Turkissa Jordaniassa 7,0 7,0 12,0 8,0 10,0 5,0 11,3 1,2 2,0 2,4 8,2 9,5 3,1 Limassolissa Kyproksella toteutettavat kunnostustyöt 2,0 Egeanmerta koskeva tekninen apu (Turkki) Saastumista koskevan FODEP-rahaston vahvistaminen Tunisiassa Akabanlahden pohjoisosassa tapahtuviin öljyvahinkoihin varautumista koskeva hanke, Egypti YHTEENSÄ 8,3 3,0 2,9 161,9 29- OHJELMA: Rauhanprosessin tukeminen (Länsiranta/Gaza) BUDJETTIKOHDAT: B7-711 tuhansina ecuina 1994 1995 Talous arvio Toteutus Alustava talous arvio Todellinen talous arvio % Maksusitoumukset 60 000 97,7 52 000 68 400 Maksumäärärahat 45 000 98,7 30 000 85 000 Toteutus Siirrot vuodelle 1996 % 100 63 Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto vuoden 1995 aikana kyseisestä budjettikohdasta tehdyistä maksusitoumuksista: Hanke vuoden 1995 maksusitou mukset Yliopistot ja valtion tukemat korkeakoulut - toistuvat kustannukset Ala-ja keskiasteen oppilaitokset - toistuvat kustannukset Palestiinalaishallinnon vuoden 1996 yleisen talousarvion tukeminen Gazan kaupungin kiinteiden jätteiden ohjelma- loppuun saattaminen Institutionaalinen tukiohjelma Kunnallinen tukiohjelma Khan Younis -sairaalan rakennustöiden loppuun saattaminen Vaalien valmistelu YHTEENSÄ 30 15 10 15 5 2,5 10 7,5 2 67 OHJELMA TAI TOIMI: Taloudellinen yhteistyö Välimeren alueen maiden kanssa. BUDJETTIKOHDAT: B7-4050, B7-4051, B7-406, B7-407 tuhansina ecuina 1994 1995 Talous arvio Toteutus Alustava talous arvio Todellinen talous arvio % Toteutus Siirrot % vuodelle 1996 Maksusitoumukset 299 000 99,9 305 000 299 500 99,7 Maksumäärärahat 254 (KK) 83,7 305 000 193 000 86,3 Liitteenä olevissa rahoituspöytäkirjan taulukoissa esitetään yleiskatsaus neljän rahoituksellisesta täytäntöönpanosta kaudella 1978 - 1991. On otettava huomioon, että kolmannen pöytäkirjan sidotuista varoista maksettiin 69 prosenttia ja neljännen pöytäkirjan sidotuista varoista 21 prosenttia. ///. Toteutetut tukitoimenpiteet ja budjettimäärärahojen käyttö Budiettikohta B7-4050: ensimmäiset ia toiset rahoituspöytäkirjat Välimeren etelä- ia itäosan maiden kanssa Määrältään yli miljoonan ecun hanke käynnistettiin: Egyptin maataloussektorin kehittämisohjelma: 4,9 Budiettikohta B7-4051: kolmannet ja neljännet rahoituspöytäkirjat Välimeren etelä- ia itäosien maiden kanssa Vuonna 1995 hyväksyttiin 63 hanketta tai toimea, joista 23:een myönnettiin yli miljoona ecua. 31 - Mainitut 23 hanketta miljoonina ecuina): jakautuvat seuraavasti (vuoden 1995 maksusitoumukset Hanke Marokko Suunnitelma Sidi Drissin eroosion torjumiseksi Juomaveden toimittaminen ja viemäröinti Tuki ensisijaisilla aloilla toimivien koulutukseen Äitien ja vastasyntyneiden terveyden tukeminen Tunisia Veden ja maaperän suojelu Samansuuntaisten patojen ja kastelujärjestelmän kehittäminen Maaseudun kehittäminen Sfaxin alueella Rakennesopeutusta koskeva tukiohjelma Egypti Korkohyvitys Alexandria National Iron and Steel Companyn ympäristöhankkeelle Egyptin vuoristoalueiden väestöohjelma 5,5 20,0 6,0 9,0 20,0 3,0 5,0 20,0 5,0 10,0 Akabanlahden suojelun kehittämistä koskeva 10,0 hanke Helwanin jätevesihanke MISR-kompressoritehtaan riskipääomaoperaatio - 3 2- 3,0 6,0 Maataloussektorin kehittämisohjelma 70,0 Libanon Lebanon Investin globaalilaina Lebanon Investin riskipääomalla rahoitettava globaalilaina Syyria PEE Transmissionin korkohyvitys Väestöohjelma PEE Transmissionin korkohyvitys Eufratin kastelujärjestelmät Yksityisen sektorin kehittämisohjelma Jordania JEPCO IV korkohyvitys Rakennesopeutuksen tukiohjelma YHTEENSÄ 1,0 2,0 6,0 2,0 7,0 2,0 9,0 3,0 20,0 240,0 Alle yhden miljoonan ecun suuruiset hankkeet kohdistuivat esimerkiksi kaupunkiyhteisöjen kehittämisohjelmiin, matkailun kehittämiseen, julkisen hallinnon parantamiseen ja yksityisen sektorin kehittämisohjelmien valmistelua koskeviin tutkimuksiin. Budjettikohta B7-406: tuki Irakin kurdiväestölle Määrältään miljoonan ecun hanke käynnistettiin. YK:n lastenavun rahaston tukeminen 1,0 33- Budiettikohta B7-407: tuki UNRWA:llc Sosiaaliset hyvinvointiohjelmat Palestiinan pakolaisille 32,0 Luvun B7-40 osalta vuonna 1995 tosiasiallisesti käytettävissä olevat ja PO IB:n hallinnoimat määrärahat käytettiin seuraavasti: 99,7 % maksusitoumusmäärärahojen osalta 86,7 % maksumäärärahojen osalta -34 Liite Luettelo vuoden 1995 väestöhankkeista Välimeren alueella Kdu nsaa ja jä r jestö 1. Palestiinan terveysministeriö Määrä (ecua) 4 260 000 2. 3. 4. 5. 6. 7. Population Initiatives for Peace (PIFP) 360 000 PIFP - Johns Hopkins University FPA Turkki/ Pathfinder International 50 000 500 000 Turkish Family Health and Planning Association 43 452 Population Initiatives for Peace (PIFP) World Population Foundation 51 700 37 152 8. IIASA 9. Centro de Invesligaciones y Promociön Iberoamérica-Europa (CIPI E) 10. Femconsult 11. Euro Health Group 12. Marie Stopes International (MSI) KOKONAISMÄÄRÄ - 35 50 000 28 356 66 224 66 000 165 310 5 678 194 Hanke Maa Naisia, terveyttä ja perhesuunnittelua koskeva kansallinen ohjelma Gazan alueella ja Länsirannalla Tekninen apu Palestiinan terveysministeriön ohjelmaan Video: "Arab women speak out", Gaza, Länsiranta Perheen terveys & perhesuunnittelu, opetus, tiedotus, koulutus ja palvelut, Diyarbakir Konferenssi perhesuunnittelusta ja perheen terveydestä islamilaisissa maissa IEC-ohjelmaan liittyvä tarpeiden arviointi Toteutettavuustutkimus, lasten syntymän ajoittamista koskeva ohjelma Työpaja/tutkimus: tulevaisuuden väeslösuuntauksct Pohjois-Afri kassa Naisille suunnattu ehkäisevää ja avustavaa terveydenhuoltoa koskeva ohjelma, Tendrara Budjettikohdan B7-5050 arviointi Arabialueen IPPF- ohjelman arviointi Euroopan parlamentin foorumi Palestiina Palestiina Palestiina Turkki Turkki Jemen Jordania Pohjois- Afrikka Marokko Yleinen Yleinen Yleinen ETELÄISIÄ JA ITÄISIÄ VÄLIMEREN MAITA KOSKEVIEN RAHOITUSPÖYTÄKIRJOJEN JÄÄNNÖSTEN SELITTÄVÄ TAULUKKO (2) PK1 PK2 PK3 PK4 f{AKENNE|JÄÄNNÖS SOPEUTUS HANKE JÄÄNNÖKSEN ERITTELY KORKOTUKI (3) UJ MAROKKO ALGERIA (1) TUNISIA EGYPTI LIBANON JORDANIA SYYRIA RAKENNESOPEUTL S YHTEENSÄ 0 7 0 0 0 0 0 7 1 12 0 3 0 0 0 1 0 2 1 0 0 4 28 24 8 16 5 3 29 30 43 10 20 5 3 33 40 25 25 10 7 5 1 40 40 16 8 113 40 184 113 (1) Varauksen alaisen jäännöksen erittely (ks. ensimmäisen ja toisen pöytäkirjan erityislainat) (2) Eteläisiä ja itäisiä Välimeren maita koskevien maksusitoumusten jäännös rakennesopeutus mukaan lukien (3) Korkotuki (4) Riskiääoma RISKIPÄÄOMA (4) 5 g 2 29 40 18 4 4 31 ETELÄISIÄ JA ITÄISIÄ VÄLIMEREN MAITA KOSKEVIEN NELJÄNSIEN RAHOITUSPÖYTÄKIRJOJEN RAHOITUKSELLINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO 1. KAHDENVÄLINEN OSUUS i : j. i (1991-1996) i ; : j TALOUSARVIO: 31. 12. 1995 EUROOPAN INVESTOINTIPANKKI: 31. 12. 1995 YHTEENS Arvo TALOUSARVIO | Maksusitoumukset Maksut EUROOPAN INVESTOINTIPANK PÖYTÄKIRJA KOKONAISUUDESSAAN Maksusitoumukset \ Maksut Maksusitoumukset Maksut %2) YHTEENS Arvo %1) "j JArvo ! %2) ' [YHTEENS Arvo 1. 1. Riskipääomat (sisältyvät kahdenväliseen osuuteen) 2. RAKENNESOPEUTUKSEN OSUUS | ö i J I TALOUSARVIO: 3i. i2. i995|Maksusitoumukset Maksut EUROOPAN INVESTOINTIPANKKI: 31. 12. 1995 Arvo Arvo %1) TALOUSARVIO: 31. 12. 1995 Maksusitoumukset Maksut YHTEENS Arvo : i%1) Arvo MAROKKC ALGERIA TUNISIA MAGHREE EGYPTI LIBANON JORDANIA SYYRIA MASHREK ISRAEL YHTEENS 218 70 116 404 258 24 46 43 371 775 YHTEENS ; MAROKKq ALGERIA TUNISIA | MAGHREB EGYPTI LIBANON JORDANI/ SYYRIA MASHREK 25 18 15 58 16 2 2 2 22| I i ! i i YHTEENSl I i 1 ) Maksusitoumukset 80 %1) Arvo I 0,871561 0,671429 0,931034 0,85396' 0,937984! 0,791667 i 0,934783 0,418605; 0,867925 190 47 108 345 242 19 43 18 322 50 16 48 114 0,263158 0,340426 0,444444 0,330435 8 0,033058 4j 0,210526 18: 0,418605 0 30 0,093168 667 0,860645 144 0,215892 220 280 168 668 310 45 80 115 550 82 1300 i i 220 i 1 1801 0,642857! 1 168 568 0,850299 242; 0,780645 29: 0,644444 0,8875 71: 0 0j 342: 0,621818 82; 1 992! 0. 763077 41 0,186364 24 0. 1333331 49 0. 291667 114 0. 200704; 42 0. 173554 15 0. 211268 57 0. 166667 30 0. 365854 201 0. 202621 438 350 284 1072 568 69 126 158} 921! 82 2075 li 20 0 15 35 12 2 2 16 51 0,8: 0, 1; 0,6034481 0,75! 1! 1 0 0,727273 i I 0,6375 i %2) 0,25 5 0 3 0,2 8 0. 228571 0 1. 1 0,5 0,0625 ! 9- 0,176471 MAROKKO ALGERIA TUNISIA MAGHREB EGYPTI LIBANON JORDANIA SYYRIA MASHREK YHTEENSÄ 60 95 60 215 0 85 85 300 ! I %1) 410 227 276 913 484 ! jArvo i 0,936073! 0,648571 i 0,971831' 0,851679 0,852113 481 0,695652 114 0,904762 18! 0,113924 664; 0,720955 1 1659' 0,799518 821 ' %2) 91 0. 221951 40 0,176211 97 0. 351449 228 0. 249726! 50 0. 103306! 4 0. 083333 j 33 0. 289474, 0 87 0. 131024! 30 0. 3658541 345 0. 207957' i °0 2) ! i ! 1! 60 20 0. 363636 40 0. 6666671 120 0. 685714 i i 65 0. 764706 65 0. 764706! 60! 1 55! 0,578947 60: 1 175' 0,813953 ; 85! i 85; 1 1 i ; 2) Maksut/maksusitoumukset ! ; I 260 0,866667 185 0. 711538 i Lähteet: F01,Pics. Olas ja Euroopan investointipankki l (Miljoonaa ecua) | j ETELÄISIÄ JA ITÄISI/ WALIMER EN MAITA KOSKEVAN KOLMEN ENSIMMÄISEN RAHOITUSPÖYTÄKIRJAN R AHOITUKSELLINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO (1978-1991) j j | EUROOPAN INVESTOINTIPANKKI [Maksusitoumukset Maksut RAHOITUSPÖYTÄKIRJA KOKÖNAISUUDEJ 5SAAN Maksusitoumukset Maksut Arvo % 2) YHTEENS Valeur % 1) ;Arvo % 2) TALOUSARVIO: 31. 12. 1995 EUROOPAN [Maksusitoi INVESTOINTIPANKKI: 31. 12. 199 TALOUSA imukset 5 % 1) WIO Maksut Arvo YHTEENS^Arvo ! 74 37 L_ PÖYTÄKIRJA n:o 1/1978-1981 MAROKKC ALGERIA TUNISIA MAGHREE EGYPTI LIBANON JORDANIA SYYRIA MASHREK ISRAEL YHTEENS, 74 44 54 172^ 771 10. 22: 26; 135: 54 165 77 10 22 26! 135J 1 0,840909 1 0,959302 1 1 1, 1 1 307: : 300 0,977199. PÖYTÄKIRJA n:o 2/1981-1986 MAROKKC ALGERIA TUNISIA MAGHREE EGYPTI LIBANON JORDANIA SYYRIA MASHREK ISRAEL YHTEENS- 109! 44' 61 i 214 126 16 26 33 i 201 ' 415 i 108 32 61 201 123 16 26 33 198 ! 0,990826 0,727273 1 0,939252 0,97619 1 1 1 0,985075 399! 0,961446 bo PÖYTÄKIRJA n:o 3/1986-1991 MAROKKC ALGERIA TUNISIA MAGHREE EGYPTI LIBANON JORDANIA SYYRIA MASHREK ISRAEL YHTEENS, 173! 56; 93 322! 200 ! 20 37! 36 j 293 615 ] 172 j 0,99422 56 j 1 0,978495 91 0,990683 319 0,995 199 1 20 i 1 37 0,888889 32 0,982935 288 74 32 53,55 159,55 72 7 22 26 127 286,55 100 18 61 179 112 8 23 24 167 346 136 18 77 231 126 12 28 5 171 0,955167; ' 0,925926! 0,5625 1; 0,890547; 0,910569! 0,5; 0,884615! 0,727273> 0,843434j ' 0,867168! : 0,790698 0,321429 0,846154 0,724138 0,633166 0,6 0,756757 0,15625 0,59375 607 0,986992 402 0,662273 % 2) iYHTEENSÎArvo : ; 1: 0,864865: 0,991667 0,96697 0,935065 0,7 1 1 0,940741 ! 5 6: 70; 4 1! 167; 93 20! 18) 34i 165] 301 362j |% 1) j ; 56J 70 4 1! 167; 93. 20 18i 34, 165. 30 362: 1 1 1j 1; 1! 1! 1| 1 li 1! 1| 56 70 41 167 93 20 18 34 165 30 362 90 107 78 275 150 34 37 64 285 40 600 | 151| 183! 131| 465! 249! 53! 63 110 475 63] 1003 ! 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 ! 90! 107; 78| 275! 150 34 37 64 285 40 600 ! I 1 151| 142 0,775956 131| 1 424! 0,911828 242 0,971888 1 1 0 358; 0,753684 1 845! 0,842473 53! 63: 0] 63! 90 89 76 255 150 29 37 52 268 40 563 1 0,831776 0,974359 0,927273 1 0,85294jj 1 0,8125 0,940351 1 0,938333 91 70 107 268 187 27 63 0 277 57 602 0,602649 0,492958 0,816794 0,632075 0,772727 0,509434 1 0 0,773743 0,904762 0,712426 130 114 95 339 170j 30; 40! 60 300 30 669 199 151 139 489 276 50 63 97 486 40 1015 324 239 224 787 449 73 100 146 768 63 1618 95! 130: 1' 107! 0,938596] 1; 332: 0,979351: 1 170 1 30 1 40 1 60 1 300 1 30 662 0,989537 198 0. 994975 0,92053 139 1 139 476 0,973415 0,98913 273 1 50 1 63 1 97 483 0,993827 1 999 0,984236 40 323 0,996914 198 0,828452 222 0,991071 743 0,944091 441 0,982183 1 73 100 1 32 0,219178 646 0,841146 1 1452 0,897404 63 130 102 94,55 326,55 165 27 40 60 1 0,953271 0,995263 0,983584 0,970588 0,9 1 1 292! 0,973333 1 648,55, 0,979683 30' 190; 0,959596 107 0,769784 137 0,985612 434: 0,911765 262 0,959707 37 0,74 60. 0,952381 76; 0,783505 435! 0,900621 1 0,90991 40: 909 227; 0,702786 88! 0,444444 184; 0,828829 499! 0,671602 313 0,709751 39 0,534247 91 0,91 443 57 999 0,685759 0,904762 0,688017 ISSN 1024-4492 KOM(97) 371 lopullinen ASIAKIRJAT FI 11 10 17 Luettelonumero : CB-CO-97-364-FI-C ISBN 92-78-22757-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 39


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2208/97 af Hartmut NASSAUER til Rådet. Protokoller til Den Europæiske Unions konventioner vedrørende Domstolen

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
EU Member State
Europol
Intergovernmental Convention (EU)
Protocol (EU)
computer systems
customs
financial interests of members

formats: html pdf print

text: 3. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 102/15 (98/C 102/22) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2114/97 af Hiltrud Breyer (V) til R(cid:229)det (24. juni 1997) Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 › Godkendelse i kraft af opfłrelse p(cid:229) sortslisten Kr(cid:230)ves der i fremtiden for transgene planter nogen form for godkendelse og tilladelse ud over opfłrelse p(cid:229) den f(cid:230)lles sortsliste? Svar (31. oktober 1997) Forordning 258/97 omhandler i henhold til artikel 1 ikke selve planterne, hvad enten de er transgene eller ej, men kun levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser. (98/C 102/23) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2118/97 af Hiltrud Breyer (V) til R(cid:229)det (24. juni 1997) Om: Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 › Sortsgodkendelse Skal afledte produkter af planter, der allerede er sortsgodkendt, anmeldes, vurderes og godkendes enkeltvis i henhold til Novel Food-forordning (EF) nr. 258/97 (1)? (1) EFT L 43 af 14. 2. 1997, s. 1. Svar (31. oktober 1997) I forordning 258/97 tages der ikke specifikt hensyn til, om en plante er et afledt produkt eller ej. (98/C 102/24) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2208/97 af Hartmut Nassauer (PPE) til R(cid:229)det (18. juli 1997) Om: Protokoller til Den Europ(cid:230)iske Unions konventioner vedrłrende Domstolen Kan R(cid:229)det for hver enkelt protokol til EU(cid:146)s konventioner under tredje słjle vedrłrende Domstolens pr(cid:230)judicielle afgłrelser oplyse dato for undertegnelse, dato for offentliggłrelse i EFT, hvilke medlemsstater der til dato har afgivet en erkl(cid:230)ring om at ville acceptere Domstolens jurisdiktion i henhold til den relevante artikel i protokollen, dato for afgivelse af denne erkl(cid:230)ring samt dato for erkl(cid:230)ringens offentliggłrelse i EFT?