title: Rapport från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om gemenskapens åtgärder som berör turismen (1995-96)

eurovoc_concepts:
EU action
EU programme
report
tourism policy

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 02. 07. 1997 KOM(97) 332 slutlig RAPPORT FRÄN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN gemenskapens åtgärder som berör turismen (1995-96) om INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. ALLMÄN INLEDNING 1. 1 Rapportens omfattning 1. 2 Översikt 2. FRÄMJANDE AV RÖRLIGHET OCH SKYDD 2. 1 Främjande av fri rörlighet för turister 2. 2 Säkrande av turisternas konsumentskydd 2. 3 Förbättrad tillgång på turisttjänster för vissa befolkningsgrupper 2. 4 Ökat ansvar - bekämpning av barnsexturism 3. STÄRKT KONKURRENSKRAFT INOM DEN EUROPEISKA TURISTNÄRINGEN 3. 1 Stimulering av ett gynnsamt klimat inom turistsektorn 3. 2 Främjande av modernisering inom turistnäringen 3. 3 Stimulering av turismen på mindre utvecklade områden 3. 4 Främjande av utveckling av turism i samarbetsländer utanför gemenskapen 4. FRÄMJANDE AV ANSVARSFULL ANVÄNDNING TURISTRESURSER AV 4. 1 Förstärkning av en hållbar utveckling inom turismen 4. 2 Främjande av samarbete mellan turism och kultur 5. SAMMANFATTNING BILAGOR 1. Turismen inom betalningsbalans -1996 2. Inkvarteringsmöjligheter i hotell och motsvarande inrättningar - 1996 3. Användningen av hotell och motsvarande inrättningar - 1996 4. EU:s budgetresurser som beviljats turism i programplaneringsdokument och ramprogram för gemenskapsstöd (strukturfonder 1994-1999) -2 1. ALLMÄN INLEDNING 1. 1 Rapportens omfattning Denna rapport om hur gemenskapens verksamhet 1995-96 har påverkat turismen har sammanställts enligt artikel 5 i rådets beslut 92/421/EEG av den 13 juli 1992 om gemenskapens handlingsplan för stöd till turismen1. De flesta åtgärder som beskrivs i denna rapport har tillämpats inom ramen för en lång rad olika gemenskapspolitik och gemenskapsprogram som, även om de inte är utarbetade speciellt för turismens syften, har haft en stor betydelse för utvecklingen av turistnäringen, turisternas intressen och utnyttjandet och bevarandet av sådana tillgångar som användas av turismen. För att få den bästa möjliga bild av effekten av de åtgärder som påverkar de väsentliga delarna av turismen, dvs. turisten, turistnäringen och turistresursema, indelas rapporten i dessa kategorier. Det oaktat bör man komma ihåg att alla dessa delar samt åtgärderna i anslutning till dem hänger ihop. De angivna målen, de finansiella följderna, nyttan kombinerat med mätbara resultat och de framsteg som gjorts beskrivs i förhållande till varje huvudområde inom gemenskapens verksamhet som är relevant för turismen. En utförligare förteckning över uppgifter om dessa aspekter finns tillgänglig i form av kommissionens avdelingars arbetsdokument. Kommissionen har redan vidarebefordrat till rådet och Europaparlamentet en rapport2 om utvärderingen av gemenskapens handlingsplan för stöd till turismen (1993-95) i samband med de åtgärder som har inletts under de första två åren (1993 och 1994). När det gäller 1995 kommer många av de projekt som inleddes det året att förverkligas först i juni 1997, och en av de viktigaste pilotåtgärderna som påbörjades inom handlingsplanen kommer att avslutas först 1998. Därför kommer dessa åtgärder att utvärderas senare. På grund av verksamhetens karaktär behandlas inte de finansiella aspekterna och kontrollaspekterna av handlingsplanens genomförande i denna rapport. Kommissionen kommer att ta upp dessa frågor i en separat rapport till revisionsrätten. till leder En effektiv utvärdering av ett stort antal åtgärder som påverkar turismen och som genomförts inom ramen för annan gemenskapspolitik och andra gemenskapsprogram selektivitet, (indirekta åtgärder) kostnadseffektivitet osv. Dessutom skulle vissa av de åtgärder som skall utvärderas ur turismens perspektiv, till exempel när det gäller strukturfonder, kunna utvärderas mot bakgrund av de mål som har uppställts för de berörda riktlinjerna. Kommissionens berörda avdelningar kommer att kontinuerligt granska de frågor som uppkommer. En effektivare samordning är naturligtvis en väsentlig förutsättning för att fastställa prioriteringar för en utvärdering av indirekta åtgärder med anknytning till turism. frågor när det gäller metoder, 1. 2 Översikt Turism är en företeelse som berör de flesta medborgare i Europa antingen som användare av dessa tjänster eller som leverantörer av tjänster i anslutning till turism både i medlemsstaterna och i ett flertal länder utanför gemenskapen. 1 EGT nr L 231, 13. 08. 1992, s. 28. 2 KOM(96) 166 slutlig, 30. 4. 1996. -3 Europeiska unionen intar fortfarande en ledande ställning inom världsturismen med en tillväxt på 4,2 % år 1996 beräknat efter internationella ankomster och 4,5 % beräknat efter intäkterna. Även om Europas marknadsandel av världsturismen har minskat - mellan 1990 och 1996 minskade intäkterna med 7% och ankomsterna med 4 % - är Europa fortfarande världens ledande region för både avfårder och ankomster då man betraktar ankommande och avresande internationella passagerare, intäkter och det internationella handelsutbytet. Av medlemsstaterna i EU räknas 12 till världens 40 främsta turistmål och 1996 stod de för 40 % av ankomsterna, 38 % av intäkterna och 42 % av konsumtionen inom den internationella turismen. Verksamheter inom turismen sysselsätter direkt 9 miljoner människor, vilket är 6 % av den totala sysselsättningen. Turismen har en viktig indirekt effekt på sysselsättningen i tjänster med anknytning till den. I vissa ekonomier med mycket turism är dess bidrag i form av arbetsplatser avsevärt högre än genomsnittet. Det har uppskattats att i slutet av nästa årtionde kommer arbetsplatserna inom resesektorn och turismen att ha ökat med cirka två miljoner och utgör då över 9 % av den totala sysselsättningen inom Europeiska unionen3. Åren 1995-96 var en viktig period i Europeiska gemenskapen gradvis stödja av turismen, med både direkta och indirekta gemenskapsåtgärder som påverkar turismen. Indirekta åtgärder består av program och politiska åtgärder som påverkar turismen, men som inte utvecklats eller genomförts enbart med tanke på turismens mål. Å andra sidan finns det direkta åtgärder som syftar till särskilda mål inom turismen och som består av omfattande pilotprojekt eller undersökningar som skall utforska vad som skulle kunna genomföras i större skala. Synnerligen betydelsefull ur institutionernas synpunkt var den utvärdering som inleddes i april 1995 om behovet av gemenskapsåtgärder och deras omfattning. Olika parter rådfrågades om unionens roll inom turismen på grundval av kommissionens grönbok4 och processen kulminerade i European Tourism Forum som ordnades av kommissionen i december 1995. Resultatet bidrog direkt till regeringskonferensens arbete även om konferensen inte fattade något beslut huruvida den nuvarande hänvisningen till turism i fördraget borde vara utförligare. Operativt sett utmärktes denna period av att flera program slutfördes, tillämpningen av dem utvärderades och nya initiativ och förslag inleddes, bl. a. kommissionens förslag till ett första flerårigt program för stöd till europeisk turism, Philoxenia-programmet (1997— 2000)5. De åtgärder som Europeiska gemenskapen vidtog 1995-96 inom turismen återspeglade fortfarande branschens mångsidiga och övergripande natur och dessa åtgärder genomfördes helt i enlighet med den behörighet som Europeiska unionen tilldelats utan att inkräkta på medlemsstaternas direkta ansvar för turismen. Dessa åtgärder har påverkats av de särskilda mål som lagts upp i gemenskapens handlingsplan för stöd till turismen (1993-95),6 mandatet för den rådgivande 3 WTTC, Travel and tourism - Jobs for the millennium, London, 1997. 4 KOM(95) 97 slutlig, 4. 4. 1995. 5 KOM(96) 168 slutlig, 30. 4. 1996 och KOM(96) 635 slutlig, 4. 12. 1996. 6 EGT nr L 231, 13. 8. 1992, s. 28 - 4- turistkommittén7 som består av medlemmar utsedda av varje medlemsstat och de mål som beskrivs i gemenskapens andra åtgärder eller program som är särskilt betydelsefulla för turismen (regionalpolitik, transport, konsumentärenden, utbildning, kultur program etc. ). Vid tillämpningen av planen för gemenskapsåtgärder 1995-96 betonades framför allt följande: • Att förvärva och öka kunskapen om europeisk turism. • Att främja transnationellt samarbete för att främja turisttjänsternas kvalitet. • Att förstärka samarbete och samråd med berörda offentliga och privata organ och organisationer och förbättra den interna samordningen med kommissionen. Under samma period har de relevanta åtgärder som vidtagits gemenskapsprogram och -åtgärder bidragit till att inom andra • underlätta medborgarnas rörlighet och tillgång till turism och förbättra turisternas konsumentskydd, • förbättra den ekonomiska och sociala miljön för utveckling av verksamhet för turister, • främja en sund relation mellan turism och naturliga, konstruerade och kulturella resurser för att uppnå en välawägd och hållbar utveckling inom turismen. De viktigaste komponenterna inom turismen, dvs. turisten, turistnäringen samt naturliga och kulturella resurser har alla påverkats av åtgärder som vidtagits på gemenskapsnivå 1995-96. Av välkända skäl8 har många av de åtgärder som vidtagits inom ramen för den tidigare delen av handlingsplanen för stöd till turismen (1993-95) visat sig vara problematiska. Kommissionen skall genomföra en fullständig översyn av alla de åtgärder som har slutförts inom ramen för handlingsplanen för stöd till turismen under tidigare år och kommer fortsättningsvis att vid behov återkräva medel och beivra oegentligheter. Det nedslående resultatet av handlingsplanen motsvarar förlorade möjligheter för turismen i Europa och förlust av värdefulla erfarenheter och kunskaper för dem som handhar andra gemenskapsåtgärder och -program. Trots det finns det värdefulla projekt inom ramen för handlingsplanen, särskilt under senare år, och de erfarenheter man har gjort kommer att vara ovärderliga för dem som skall administrera de framtida åtgärderna. 2. FRÄMJANDE AV RÖRLIGHET OCH SKYDD Enligt färska analyser ökar de internationella turistströmmarna snabbare än den inhemska turismen. I Europeiska unionen har utlänningars övernattningar ökat med 4,5 % medan. EGTnrL384,31. 12. 1986,s. 52. 7 8 Revisionsrättens särskild rapport 3/96 om turistpolitiken och dess främjande, samt kommissionens svar. EGTC 17, 16. 1. 1997, s. 1, och KOM(96) 166 slutlig, 30. 4. 1996. KOM(96) 166 slutlig, 30. 4. 1996. antalet inhemska turister har ökat med 1,9% under de senaste två åren9. 1996 registrerades10 239 miljoner internationella ankommande turister i medlemsstaterna (40,3 % av världsmarknaden) och enligt Världsturistorganisationen intäkter för ett värde av 165 miljarder dollar (39 % av världsmarknaden). Européernas benägenhet att resa på kortare semester, men däremot allt oftare, förenat med ett nyväckt intresse i Förenta Staterna och Japan för besök i många medlemsstater i Europeiska unionen bidrar till att den europeiska turistmarknaden expanderar. Detta är även en av de direkta följderna av att den inre marknaden gradvis upprättas och i viss mån även av att konsumentpolitiken utvecklas. Faktorer av denna typ ökar ofta turisternas benägenhet att våga resa utanför det egna landets gränser. På samma sätt har den gradvisa liberaliseringen av bestämmelser för flygtrafik och lägre flygpriser främjat långdistansresor och i betydande grad ökat turistströmmarna, särskilt från södra Europa till länderna i norra Europa och mera allmänt sett från EU till andra kontinenter. Både unga och äldre samt personer med funktionshinder vill vara rörligare, vilket har lett till att man fäst större uppmärksamhet vid deras särskilda behov i anknytning till turistrelaterade tjänster. Till de frågor som prioriterats på gemenskapsnivå inom ramen för främjande av turism hör förbättrade arrangemang för att tillförsäkra fri rörlighet för personer inom unionen, skydd av konsumenternas rättigheter och åtgärder för att främja en integrering av personer med funktionshinder. Att dessa aspekter lyfts fram är ett tecken på hur Europeiska kommissionen i praktiken arbetar för att placera medborgaren i centrum av den europeiska integrationen. 2. 1 Främjande av fri rörlighet för turister EU-medborgarens rätt att fritt besöka alla andra medlemsstater utan restriktioner hör till Europeiska gemenskapens tidigaste och synligaste landvinningar. Avskaffandet av gränskontroller mellan länderna i EU, en central del av programmet för en inre marknad, är ytterligare ett tecken på unionens engagemang för större rörlighet för personer inom Europa och insatser för att tillförsäkra medborgarna rätten att fritt resa överallt i gemenskapen. En total tillämpning av denna princip har emellertid inte genomförts så snabbt som avsetts enligt artikel 7a i fördraget. Avskaffande av kontroller vid Europeiska unionens inre gränser har genomförts fullt ut endast i fråga om tullar - då det gäller resenärers bagage - och då det gäller personer endast i de länder som har undertecknat Schengen-avtalet (Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna och Portugal). År 1995 föreslog kommissionen två kompletterande direktiv som ändrades i oktober 199611 till följd Europaparlamentets yttrande. Syftet med direktivane var att skapa ett område "utan gränser" och att avskaffa kontroll av personer vid de inre gränserna och göra det lättare för tredjelandsmedborgare att få visum för resor inom Europeiska 9 Europeiska kommissionen, Tourism in Europe-Key Figures 1995-96, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg, 1997. 10 Världsturistorganisationcn, Regional Report - Europe, Madrid, 1997. 1 ' KOM(95) 346 och KOM(95) 347, 12. 7. 1995 ändrat genom KOM(97) 106, 20. 3. 1997 6- unionen. Bilden av Europa som ett enhetligt resmål har förstärkts sedan två av rådets förordningar12 tillämpats från och med början av 1996. Förordningarna är särskilt intressanta för turister från länder utanför gemenskapen. Den första förordningen gäller en enhetlig visummodell för EU och i den andra förordningen anges de ursprungsländer för vilka visum krävs då man anländer till EU. Samtidigt har det mellanstatliga samarbetet lett till tillämpningen av Schengen-avtalet mellan sju europeiska länder (Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna och Portugal) sedan 1995 och avtalet skall enligt planerna utvidgas till ytterligare tre länder (Italien, Grekland och Österrike) under loppet av 1997. Detta medför tydliga fördelar för turister då kontrollerna för personer vid de inre gränserna avskaffas. 2. 2 Säkrande av turisternas konsumentskydd De åtgärder som vidtagits under de två senaste åren har framför allt säkerställt följande: - Bättre information till turisterna för att höja deras medvetenhet om de rättigheter de har enligt gemenskapslagstiftningen. - Utvärdering av särskilda problem som har betydelse för turisternas ekonomiska intressen och deras säkerhet. - Konsolidering av rättsliga instrument som förbättrar konsumentskyddet på gemenskapsnivå och som är till nytta för turisterna. - Bestämning av en ny verksamhetsplan13 som anger de främsta målen inom konsumentskydd under perioden 1996 - 1998. Även om planen inte särskilt anger turister som en prioriterad kategori kommer tillämpningen av planen att leda till effektivare konsumentskydd för turister eftersom man vid tillämpningen sannolikt kommer att komma in på områden som är av stor betydelse för turister. iriformationsinstrumenter avslutats. Inom ramen för År 1996 har tre kompletterande gemenskapens handlingsplan för stöd till turismen har man distribuerat till många berörda föreningar och företag en elektronisk guide om vilka resmöjligheter turister har i Europa. Till följd av att initiativet "Medborgarnas Europa" inleddes 1996 för att bättre informera medborgarna i Europa om deras rättigheter på den inre marknaden, kommer en användarvänlig broschyr som handlar om att resa i ett annat land inom Europeiska unionen att ges ut på alla officiella språk och få en stor spridning 1997. Inom det andra programmet om konsumentpolitik har en ny upplaga av den europeiska konsumentguiden publicerats, som innehåller ett särskilt kapitel om turisters rättigheter. En uppdaterad version av guiden kommer att ges ut 1997. När det gäller bedömning av problem i samband med turisternas intressen, utvärderar kommissionen resultat av studier av hur direktivet om paketresor har genomförts, av brandsäkerheten i hotell och motsvarande inrättningar och av överbokningar på hotell. Den sistnämnda studien utfördes inom ramen för handlingsplanen för stöd till turismen. 12 EGTnrL164, 14. 7. 95, s. 1; EGT nr L 234, 3. 10. 95, s. 1. 13 KOM(95)519. - 7- Relevant lagstiftning som infördes inom ramen för konsumentpolitik och som är av intresse för inbegriper åtgärder för att förbättra den information som skall ges vid turister "distansfbrsäljningskontrakt" - enligt det direktiv som slutligen godkändes 199714 om denna särskilda form av försäljning - och bestämmelser om att förenkla förfarandena vid konsumenters talerätt och reglering av konsumenttvister genom förlikning. integrering av Kommissionens allmänna åtagande för att säkerställa en bättre konsumentpolitiken i övrig gemenskapspolitik, samt fastställandet av behovet av förbättrad intern samordning mot bakgrund av gemenskapsåtgärder som påverkar turism, bör bidra till ett effektivare skydd för turister i Europa och för europeiska medborgare som reser utomlands. 2. 3 Förbättrad tillgång på turisttjänster för vissa befolkningsgrupper Psykologiska och fysiska hinder som gör det svårare att resa och ta semester för de berörda personerna är faktorer som kan äventyra dessa medborgares fulla integrering och medverkan. Funktionshindrade personer samt äldre personer som ofta inte är så rörliga och som företräder en betydande del av både EU:s befolkning och av besökare från länder utanför EU beräknas utgöra upp till 10 % av befolkningen15 och att företräda potentiell efterfrågan på kommersiell inkvartering i anslutning till turism, vilken har uppskattats till ca 350 miljoner övernattningar16. Den del av befolkningen som är över 65 år ökar snabbt och är särskilt viktig för turismen mot bakgrund av disponibel tid och fritid under hela året. Denna kategori företräder 16 % av EU:s sammanlagda befolkning och förväntas öka med ytterligare 5 % eller 61 miljoner före år 200017. Mot denna bakgrund och med beaktande av vilken betydelse som efterfrågans olika beståndsdelar inom turismen har slutförde kommissionen 1996 en utvärdering av de grundläggande förutsättningarna och de bästa lösningarna med hänsyn tagen till produktion, marknadsföring och för personer med tillgång på funktionshinder och äldre medborgare. Det gemensamma arbete som kommissionens behöriga avdelningar har utfört har bidragit till att utveckla den synergi som behövs vid utnyttjandet av tillgängliga gemenskapsinstrument. Samarbetet på europeisk nivå har stärkts genom de offentliga myndigheternas direkta medverkan samt genom att de viktigaste europeiska och nationella sammanslutningar som är aktiva inom dessa frågor också har medverkat. På detta sätt undviker man att initiativ överlappar varandra och man far hjälp med att kunna finna de bästa lösningarna mot bakgrund av turisternas intressen. turisttjänster De viktigaste åtgärderna som har genomförts inom ramen för gemenskapens handlingsplan för stöd till turismen inbegriper två handböcker. Den ena handlar om specialhjälp och skräddarsydda tjänster som finns tillgängliga för turister med funktionshinder i EU och Eftaländer18 och den andra om goda lösningar som aktörer inom turismen skall beakta för att kunna uppfylla de grundläggande krav som funktionshindrade har när de anordnar och åker på 14 Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 20. 1. 1997. 15 Eurostat, Statistik i korthet, Funktionshindrade personer: Statistiska data, 1995/10, Luxemburg. 16 Europeiska kommissionen, Making Europe accessible for tourists with disabilities, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Luxemburg, 1996. 17 Eurostat, Årsbok 1996, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Luxemburg, 1996. 18 Europeiska kommissionen, Travel guides for disabled travellers, (finns att få 1997). - 8- semester19. När det gäller äldre personer har man gjort en analys av trender, behov och vanor avseende denna kategori i en rapport som kommissionen understött och som intresserade kan fa20. Inom ramen för social- och transportpolitiken har de åtgärder som har genomförts till förmån för turister med funktionshinder gett möjlighet till att å ena sidan undersöka frågan om vidareutbildning för yrkesverksamma inom turismen och om särskilda inkvarteringsmöjligheter, samt å andra sidan att utveckla vidare arbetet med att fastställa de tekniska kraven för att underlätta tillgången på olika transportsätt. En stor spridning av de uppnådda resultaten kommer att bidra till att öka medvetenheten om äldre personers särskilda behov och de som turister med funktionshinder har. Den växande medvetenheten inom turistnäringen om dessa frågor kompletteras av att man på nationell och lokal nivå ägnar dem större uppmärksamhet och av att man kommer att bidra till mer likställa möjligheter för personer som tidigare ofta nekats tillträde till turistanläggningar. 2. 4 Ökat ansvar - bekämpning av barnsexturism År 1996 väcktes medvetenheten om problemet med barnsexturism inom den allmänna opinionen i Europa, bland turister och särskilt inom turistnäringen. Man insåg att problemet har flera dimensioner och att man måste vidta samordnade åtgärder för att försöka bekämpa detta fenomen, vilket ledde till att kommissionen i november 199621 antog ett meddelande om en allmän referensram för gemenskapsåtgärder på detta område ur ett både kort- och långsiktigt perspektiv med tyngdpunkten på ett begränsat antal mål. Den omfattande uppsättningen av förslag till åtgärder som ingick i förslaget har utformats för att avskräcka och straffa personer som missbrukar barn sexuellt, hejda flödet av sexturister från Europa, bekämpa sexturismen i länder utanför gemenskapen och uppmuntra medlemsstaterna att inta en gemensam ståndpunkt mot barnsexturismen. Den lösning som har lagts fram grundar sig på bättre samråd och avtal, och den inbegriper icke-statliga organisationer som berörs även medlemsstaterna, principiellt. turistnäringen och 3. STÄRKT TURISTNÄRINGEN KONKURRENSKRAFT INOM DEN EUROPEISKA Snabba förändringar inom det globala affärsklimatet och större internationalisering när det gäller både tillgång och efterfrågan på tjänster inverkar på ett avgörande sätt på verksamheter med anknytning till turism, i synnerhet i Europa som fortsättningsvis är den drivande kraften när det gäller turismen globalt. Den europeiska turismens traditionella ledarskap, som huvudsakligen bygger på dess affärsverksamheters mångfald och ett stort utbud av sevärdheter, är emellertid inte självklart. 19 Europeiska kommissionen, Making Europe accessible for tourists with disabilities, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Luxemburg, 1996. 20 ATT-FIA, Mobility and older people, Bryssel, 1995. 21 KOM(96) 547 slutlig, 27. 11. 1996. Kombinationen av allt fler utmaningar i form av större konkurrens mellan turistmålen, de möjligheter som en ökad efterfrågan innebär i kombination med kundernas större förväntningar förutsätter justering av strategierna för utveckling av turism när det gäller åsikterna om turisttjänster, deras produktion, marknadsföring och tillhandahållande. Hur effektiva dessa justeringar blir beror på turistföretags dynamik och effektivitet samt även på en lång rad andra åtgärder som direkt påverkar turistnäringens framgång utan att nödvändigtvis vara en del av den. Med beaktande av turismens väsentliga bidrag till EU:s avseende bruttonationalprodukten (5,5 %), sysselsättningen (6 % av den totala sysselsättningen) och utrikeshandeln (ca 1/3 av tjänsteutbytet), finns det ett kontinuerligt behov att förbättra förutsättningarna för ett gynnsamt ekonomiskt klimat där den europeiska turismen kan utvecklas. Inom ramen för gemenskapsprogrammen och gemenskapens riktlinjer har följande fyra huvudaspekter ansetts vara viktiga vid förbättrandet av den europeiska turistnäringens konkurrenskraft och vid säkrandet av dess vidareutveckling: - Lojal konkurrens mellan turistföretagen. - Modernisering av turistnäringen samt bättre kvalitet på turisttjänsterna genom vidareutbildning och högre kompetens. - Utveckling av turismen på unionens mindre utvecklade områden. - Främjande av åtgärder som gynnar kvaliteten på turismen i länder utanför gemenskapen. 3. 1 Stimulering av ett gynnsamt klimat inom turistsektorn Turistmarknadsmekanismens effektivitet är beroende av hur den inre marknaden utnyttjas, konkurrenspolitiken respekteras och av bättre kunskaper om marknadsstrukturen och dess utveckling. Allmänt taget är även en "företagsvänlig" lagstiftning viktig. Turistnäringens strukturella särdrag och demograf! gör att den är särskilt känslig för att den inre marknadens krav och konkurrenspolitiken genomförs fullständigt. Turistnäringen inbegriper en lång rad verksamheter och många olika branscher. Den omfattar ett begränsat antal mycket stora multinationella företag samt ett stort antal små och medelstora företag. Alla delar av näringen måste känna till de olika snabbt växande områdena av efterfrågan, som påverkas av många externa och oförutsägbara faktorer. information förklarar den särskilda uppmärksamhet som Behovet av tillförlitlig gemenskapen ägnar utvecklandet av ett europeiskt statistiskt system för turism, som kan hjälpa beslutsfattare att bättre definiera sina marknadsstrategier och bedöma sitt resultat. Det stora antalet av små och medelstora företag inom turismen är uppenbart. Till exempel inom hotell-, restaurang- och cateringsektorn (omfattar hotell och annan logi, restauranger, matservering och catering) finns det mer än 1,3 miljoner företag inom EU (ca 8,5 % av alla), den skapar 5,2 % av den totala sysselsättningen och har en omsättning på 269 miljarder ecu. Hälften av de 5,3 miljoner anställda arbetar i små företag ( 1- 9 anställda), ytterligare 15 % är "enmansföretag" och ca 10 % av de anställda arbetar i 10 stora företag (mer än 250 anställda)22. Den betydelse som stora hotell-, restaurang- och cateringföretag har för sysselsättningen är särskilt betydelsefull i vissa länder. Den är till exempel dubbelt högre i Frankrike och tre gånger högre i Finland än genomsnittet i Europeiska unionen. I andra medlemsstater (Tyskland, Spanien, Italien) ligger stora företags betydelse under genomsnittet i EU. Vid en internationell jämförelse har omstruktureringsprocessen i USA och Japan stimulerats av ett mer gynnsamt företagsklimat och börjat tidigare än i Europa. I dessa fall är små företags betydelse när det gäller sysselsättningen i genomsnitt fyra gånger lägre i Japan och ca tre gånger lägre i USA än i Europa. I en analys av grundandet av nya företag23, vilken inte omfattar alla medlemsstater, bekräftas det att det finns potential och dynamik i företag med anknytning till turism; en halv miljon av de företag som grundats sedan 1992 fanns inom handelssektorn och hotell-, restaurang- och cateringsektorn. I länder som Frankrike och Nederländerna har 42 % respektive 68 % av företagen inom hotell-, restaurang- och cateringsektorn överlevt, vilket allmänt taget är rätt så typiskt för små företag. Nyligen gjorda analyser bekräftar att ett fullständigt utnyttjande av gemenskapsinstrument har en positiv inverkan på företags konkurrenskraft, på sysselsättningen och ekonomin i allmänhet24. Däremot har ett konservativt tillvägagångssätt att bibehålla hinder för utländska aktörer samt ogrundade protektionistiska åtgärder en tendens att motverka nya företagsinitiativ och bromsa företagsdynamiken. Samtidigt som tillämpningen av den inre marknaden och konkurrenslagstiftningen förbättras, kan man vänta sig positiva resultat från turistförtagen efter att en rad åtgärder har vidtagits på gemenskapsnivå i syfte att förbättra europeiska företags konkurrenskraft. Det finns exempel på förenklade administrativa förfaranden och förenklad lagstiftning, arrangemang för att hjälpa företag att på bästa sätt dra nytta av möjligheter som Euroinfocenter-nätverket stimulering av affärssamarbete och internationalisering (såsom Business Cooperation Network (BC-net) och Bureau de Rapprochement des Entreprises i allt större (BRE)). Dessa utsträckning (till exempel 575 företagsprofiler inom enbart hotell-, restaurang- och cateringsektorn har introducerats via BRE-nätverket under 1995-1996 i syfte att hitta en samarbetspartner), och genomförandet av det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag25 som godkändes 1996 och som omfattar tidsperioden 1997-2000 kommer att tillhandahålla ytterligare möjligheter för små och medelstora företag som är inriktade på turism. instrument används erbjuder eller på Transportsektorn är ett viktigt verksamhetsområde som påverkar turismens utveckling och dess konkurrenskraft Betydelsefulla framsteg har gjorts på gemenskapsnivån under 1995-1996 när det gäller uppnående av viktiga mål på detta område. Trots faktumet att största delen av turisterna fortsättningsvis föredrar bilen som färdmedel vid resor, blir 22 Europeiska kommissionen, Enterprises in Europe - Fjärde rapporten, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg, 1996. Ibidem 23 24 Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om den inre marknadens följder och effektivitet. KOM(96) 520 slutlig, 30. 10. 1996. 25 EGT nr L 6, 10. 1. 1997, s. 25. - 1 1- flygtrafiken allt viktigare särskilt för internationella turister och den har påverkats direkt av det gradvisa genomförandet av den liberalisering som gemenskapen strävar efter och som inledde sin sista fas från och med den 1 april 1997. Liberaliseringen har redan lett till fler möjligheter för resenärer i Europa i form av bättre förbindelser, ett större urval och lägre priser. Ett exempel på detta är att produktionskapaciteten (antal platser som erbjuds per km) på gemenskapens marknad för flygtrafik utgjorde 370 miljarder år 1995, av vilken mer än hälften (56 %) sköts av charterbolag26. Andelen flygpassagerare som reser till ett nedsatt biljettpris på reguljära flygningar ökade från 60,5 % till 70,9 % år 1995. När charterpassagerare inbegrips utgör andelen nedsatta pris 90 %-95 % av hela marknaden. Problemet med flygtrafikstockningar och förseningar27, som behandlas i en vitbok från mars 1996, äventyrar det europeiska lufttransportsystemets effektivitet och orsakar turisterna stora problem. Granskningen av bestämmelserna i regelsamlingen om datoriserade bokningssystem bör leda till att de system genom vilka de flesta flygbokningar görs blir öppnare och effektivare. De datoriserade bokningssystemen spelar en grundläggande roll inom turistnäringen och genom spridningen av internetbaserade tjänster och program (t. ex. www) genomgår näringen för närvarande radikala förändringar. Man räknar med att senast år 2005 kommer 30% av informationen i samband med turism och 20 % av handeln att gå via Internet. Godkännandet av gemenskapens riktlinjer för utvecklande av de transeuropeiska nätverken och av flera åtgärder som syftar till att förbättra olika transportsätts säkerhet, kommer att bidra till ett säkrare och mer enhetligt resesystem i Europa samt innebära att många europeiska turistmål är lättillgängliga för ett större antal människor. Den stora mängden av gränsöverskridande handelstransaktioner och betalningar för turisttjänster leder till att den turistnäring som håller på att byggas upp är särskilt intresserad av förberedelserna inför övergången till den europeiska gemensamma valutan EURO. Turistnäringen och turisterna är viktiga målgrupper i den allmänna kampanj som kommissionen inlett i syfte att höja företagens och medborgarnas medvetenhet om praktiska aspekter vid införandet av euro. Företrädare för de viktigaste sektorerna i anslutning till turism medverkar i rundabordsförhandlingar som kommissionen anordnar i samband med detta. Dessutom har kommissionen för avsikt att 1997 börja undersöka aspekter som är specifika för turismen. Strävandena under de senaste ären att förbättra de statistiska uppgifterna om turism har främjats genom rädets godkännande av direktiv 95/57/EG om statistik över turism28 Genomförandet av direktivet inleddes redan 1996 med hjälp av kommissionens finansiella stöd. Aktörerna inom turistscktorn fick tillgäng till preliminära resultat 1996 och 1997 genom nya publikationer som tillhandahåller nyckeluppgifter för den europeiska turismen. Även länder i Central- och Östeuropa samt i Medelhavsområdet bistås med tanke på en utvidgning av det europeiska systemet. Bättre kunskaper om turism var även målet för särskilda studier som genomfördes inom ramen för handlingsplanen för stöd till turismen, särskilt när det gäller affärs- och kongressturism och förvaltande av vinster i små och medelstora turistföretag. Man började spnda resultaten 1996 särskilt inom ramen för workshops och konferenser som även industriföreträdare deltog i. 26 Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om konsekvenser av den tredje etappen av liberaliseringen av luftfartsnäringen, KOM(96) 514 slutlig, 23. 10. 1996 27 KOM(95) 318 och vitboken om flygledningstjänst "Frigörande av Europas luftrum", 6. 3. 1996. 28 EGTnrL 291, 6. 12. 1995, s. 32. - 12- Kommissionen har som en del av sitt arbete att övervaka genomförandet av den inre marknaden tagit itu med turistguidefrågan och researrangörernas arbete. Beaktande av rätten att etablera sig som hotelldirektör har också undersökts och ett motiverat yttrande har riktats till en medlemsstat som anses bryta mot reglerna. När det gäller konkurrenspolitiken har flera fall av verksamhet i anslutning till turism undersökts och godkänts av kommissionen inom ramen för systemet för det statliga stödet och för kontroll av fusioner och förvärvanden. När det gäller direkt beskattning finns det behov av större öppenhet och samarbete mellan medlemsstaterna, särskilt inom tjänster i anslutning till turism som ofta behandlas på olika sätt i olika länder. Utveckling av ett allmänt beskattningssystem föreslås av kommissionen i dess rapport 1996 om granskning av medlemsstatemas skattesystem. Detta skulle kunna skapa nya möjligheter för grundande av företag och skapande av arbetsplatser inom turismen. När det gäller den indirekta beskattningen är mervärdesskatten för tjänster i anslutning till turism och den framtida skattefria försäljningen de frågor som huvudsakligen väcker oro inom turistnäringen. När det gäller skattefri försäljning som inte är i överensstämmelse med principerna för den inre marknaden har både kommissionen och rädet bekräftat att tidsfristen för övergångsperioden löper ut 1999. Sålunda undviks ytterligare snedvridning av konkurrensen i förhållande till skattepliktig handel och mellan olika transportsätt. Vid uppföljningen av det program som kommissionen inrättade 1996 för ett gemensamt mervärdesskattcsystem och en tidtabell för framläggandet av formella förslag till att införa detta system kommer turistnäringen att ges särskild möjlighet att yttra sig om mervärdesskatten. Rådets beslut 1996 om den normala mervärdesskattenivån bör bidra till att minska skillnaderna avseende hur turisttjänster behandlas. Trots stora framsteg saknar företagen fortfarande en viss medvetenhet om de möjligheter som Europeiska gemenskapen erbjuder på gemenskapsnivå och samarbetet och samrådet mellan de berörda samarbetsparterna på lokal, regional, nationell och europeiska nivå är otillräckligt. Kommissionens förslag i april 1996 till ett första flerårigt program för europeisk turism - Philoxenia-programmet, som rådet fortfarande granskar - utgör en enhetlig ram inom vilken det kan vidtas åtgärder för att hjälpa till att klara av denna situation. Under tiden strävar man efter att fortsätta att gynna ett bättre klimat för turismen genom att identifiera några av de större problemen och möjligheterna som turistnäringen kommer att ställas inför. 3. 2 Främjande av modernisering inom turistnäringen Att höja kvaliteten på mänskliga resurser och teknik samt förbättra de administrativa färdigheterna är grundläggande förutsättningar för att påskynda moderniseringen inom turistnäringen i Europa. Detta är ännu viktigare mot bakgrund av att turistnäringen är känd som en av de sektorer som erbjuder de bästa möjligheterna för tillväxt och skapande av arbete29. Denna utveckling som redan är långt framskriden på de turistmarknader som är EU:s största konkurrenter genomförs mera gradvis i Europa. Många turistföretag, särskilt små och medelstora företag, har svårt att klara av strukturella brister när det gäller utbildning och yrkesutbildning å ena sidan och ny teknologi å andra sidan. Verksamheter med anknytning till turism, som vanligen anses ha möjlighet till jämn tillväxt och hög sysselsättningsnivå, har bekräftat detta potential under många år. Arbetskraftens 29 CSE(96) 6 slutlig, 27. 11. 1996, Meddelande från kommissionen till rådet, "Gör arbetsmarknaden en tjänst!". WTTC, Travel andtourism - Jobs for the millennum, London, 1997. - 1 3- färdigheter måste det oaktat förbättras. När det gäller hotell-, restaurang- och cateringverksamheter ligger utbildnings- och kunskapsnivån betydligt under genomsnittet i alla medlemsstater. Av dem som anställdes 1995 hade 54 % endast grundutbildning och endast 7 % hade högskoleexamen eller motsvarande. Sektorn har registrerat den högsta arbetslöshets- och långtidsarbetslöshetsnivån för kvinnor (18 %) och den näst största för män (15 %)30. Kontrasten mellan sektorns positiva tillväxtnivå och den höga arbetslöshetsnivån kan kanske förklaras med den höga omsättningen av arbetskraft inom hotell-, restaurang- och cateringsektorn, vilket kan bero på att platssökande ofta ser denna sektor som en språngbräda och att många verksamheter med anknytning till turism är säsongbetonade. Turistsektorn har på grund av sina strukturella förutsättningar varit bland de första att experimentera med olika former av flexibilitet på arbetsmarknaden. Det oaktat har det visat sig vara mycket svårt att minska osäkerheten inom sysselsättningen eller att begränsa det säsongbetonade arbetets effekt på de anställdas yrkeskarriär. Dessa problem har behandlats av arbetsgivar- och arbetstagarföreträdarna inom hotell-, restaurang- och cateringsektorn både inom ramen för den sociala dialogen och genom flera projekt som aktörer inom turistsektorn har utarbetat och som kommissionen understött 1995 och 1996 inom ramen för förbättrade gemenskapsåtgärder för att höja sysselsättningen och utveckla mänskliga resurser. Den viktigaste principen för flera av de berörda projekten är att utveckla det transnationella samarbetet mellan offentliga myndigheter, industrin och utbildnings- och yrkesutbildningsinstitutioner. Detta tillvägagångssätt bör underlätta utbyte och utveckling av de bästa lösningarna och sådan bidra till att förbättra kunskaperna och ge mer erfarenhet av olika aspekter av verksamheter inom turismen. Ett exempel på vad som kan uppnås är de uppmuntrande resultat som har fatts genom att turistnäringen i allt högre har använt det europeiska nätverket för arbetsförmedling i samarbete med de offentliga (EURES), arbetsförmedlingarna inom det europeiska ekonomiska samarbetsområdet för att underlätta arbetstagarnas rörlighet mellan de deltagande länderna. som kommissionen har upprättat Utnyttjandet inom turisttjänsterna av teknologisk utveckling - informationsinriktad till följd av tjänsternas karaktär - har också stor betydelse. Även om situationen i Europa har förbättrats kommer den till korta i jämförelse med de framsteg som har uppnåtts på andra stora marknader som till exempel i USA. Onlineförsäljning av resetjänster anses vara en stor framgång på marknaden i USA, där den svarar för mer än hälften av den elektroniska handeln31 och har ökat omsättningen från 142 miljoner dollar 1994 till 600 miljoner dollar 1996. Man räknar med en omsättning på 3 miljarder dollar år 200032. I USA görs mer än 70% av hotellbokningarna via ett centraliserat bokningssystem som hotellen är uppkopplade till. I de största franska hotellsammanslutningarna, som är uppkopplade till ett internationellt bokningssystem och som hör till ledarna på området i Europa, görs däremot endast 8-10 % av alla bokningar genom systemet33. Internetbaserade integrerade informationssystem för resenärer som kombinerar information om turism, kultur och fritid med information om resor kommer ut på marknaden. Dessa öppna system skulle kunna 30 Europeiska kommissionen, Sysselsättningen i Europa 1996, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg, 1996. 31 Konsulter vid Forrester Research. 32 Les nouvelles technologies, Cahier Espaces nr 50, s. 51, Paris, 1997. 33 Ibidem, s. 10. - 1 4- stödja en gynnsammare inställning till rörlighet och ett mera rationellt utnyttjande av inom turismen. I detta sammanhang kommer också den europeiska resurserna turistnäringen, och särskilt små och medelstora företag, att ställas inför nya utmaningar och möjligheter. Perifera och mindre kända resmål kan nu räkna med ett nytt hjälpmedel för att förbättra marknadsföringen och administrationen när det gäller turisttjänster. Om de europeiska företagen dröjer med att utnyttja ny teknologi på området kommer detta att beröva deras möjligheter till ytterligare marknadsexpansion och i vissa fall att äventyra deras nuvarande marknader. Forskning på flera vetenskapliga områden behövs fortfarande (t. ex. flerspråkighet, sökmetoder, användargränssnitt, företagsprocesser). Små och medelstora företag som har en begränsad kapacitet att investera i innovationer kommer att behöva vidareutbildning, stöd för att lära sig den bästa affärspraxisen i den nya elektroniska miljön, kunskaper om telematikmöjligheter samt utarbeta gemensamma förfaranden och protokoll. Kommissionen tar hänsyn till detta vid utvecklingen av relevanta gemenskapsprogram. Kommissionen är medveten om den strategiska inverkan på den europeiska turistnäringens konkurrenskraft som nya teknologier hade, mellan 1994 och 1996, och den har beviljat ca 31,8 miljoner ecu till nya teknologiprogram för turisttjänster inom ramen för det fjärde programmet för forskning, teknisk utveckling och demonstrationsåtgärder särskilt under programmen "IMPACT II" och "Telematics". De flesta av de valda projekten som har utarbetats i samarbete med aktörer inom turistsektorn och specialiserade företag i flera olika medlemsstater är inriktade på utveckling av informationshjälpmedel för små och medelstora företag och för turister som värdesätter och främjar naturliga, kulturella och andra turistattraktioner och på att underlätta avsevärt utnyttjandet av turistanläggningar och naturresurser. Samråd och avtal mellan arbetsmarknadens parter som företräder hotell-, restaurang- och cateringsektorn på gemenskapsnivå har gjort framsteg inom ramen för kommittén för den sociala dialogen särskilt när det gäller problem i samband med yrkesprofiler, arbetstagarnas rörlighet och arbetsförhållanden. I syfte att genomföra gemenskapsinitiativet "Sysselsättning och utveckling av mänskliga resurser" (1994-1999) har turism på landsbygden som källa till sysselsättning övervägts i ett av de nätverk som har upprättats för utveckling av lokala sysselsättningsåtgärder. Inom European Employment Services programmet ("EURES") ger ett nätverk med 450 rådgivare råd och vägledning till arbetstagare om tillgång på arbete och om deras rättigheter avseende socialförsäkring. Den särskilda del som står till turismens förfogande inom databasen över lediganslagna platser, som är en del av programmet, har ofta anlitats vid forskning om arbetstagare inom hotell-, restaurang- och cateringsektorn och väletablerade temaparker för turister. Ett annat exempel är de säsongbetonade praktikprojekten för hotell och gästgiverier i södra Bayern och Baden Wurttemberg, vilka Eures och Tysklands Bunde sans tält fur Arbeit, som varje år hjälper till att sysselsätta 260 irländska arbetstagare, har samordnat. Inom de förnyade gemenskapsprogrammen Sokrates34 och Leonardo35 (1995-1999) har man under de turism, catering och hotelladministration 16 projekt som är inriktade på utveckling av läroplaner samt på lärare och första verksamhetsåren understött på områdena två 34 Europaparlamentets och rådets beslut nr 95/819/EG. EGT nr L 87 s. 10, 20. 4. 1995. 35 Rådets beslut nr 94/819/EG. EGT nr L 340 s. 8, 29. 12. 1994. - 15- studentutbyte och 40 projekt som är inriktade på utveckling av yrkesutbildningsmetoder och yrkesverksamheter inom turismen samt praktikantutbyte. Inom programmet ESPRIT III har man understött utveckling av datoriserade och turistinriktade multimediahjälpmedel, och inom ramen för olika sektorinriktade TELEMATICS program har man även understött projekt i samband med tillhandahållandet av information om turistanläggningar och om kulturella sevärdheter och tillställningar. Tyngdpunkten på gemenskapsnivå att utveckla hjälpmedel för att effektivt övervaka och utvärdera sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken och att göra sysselsättning och innovation till viktiga prioriteringar i Europa kominer att vara av särskilt intresse för turistnäringen. Kommissionen kommer att stödja den verksamhet som bedrivs av de parter på arbetsmarknaden som deltar i den sociala dialogen i Europa för att främja beaktandet av den mänskliga faktorn som är en oumbärlig del vid utvecklingen av turismen. 33 Stimulering av turismen på mindre utvecklade områden Erkännandet av att turismen bidrar till den ekonomiska tillväxten och till sysselsättningen har återspeglats i medlemsstaternas och gemenskapens ökade intresse för att bättre dra nytta av turismens potential särskilt på mindre utvecklade områden. Minskningen av regionala skillnader är väsentlig för att säkerställa en balanserad ekonomisk utveckling och för att uppmuntra de förändringar som krävs inom hela gemenskapen för att man skall kunna anpassa sig till kraven för framgångsrik medverkan på den inre marknaden. De europeiska strukturella riktlinjerna är ett mycket viktigt hjälpmedel i denna process och turismen täcks av de flesta handlingsprogrammen i medlemsstaterna. inriktade på turism. De flesta åtgärderna har anknytning Kopplingen mellan turism och regional utveckling är uppenbar genom antalet åtgärder (ca 300 fram till 1996) som stöds av Strukturfondens program och gemenskapsinitiativ, som är särskilt till infrastrukturen, mänskliga resurser och produktiva investeringar. Strukturfonderna bidrar också till utvecklingen av turism i en vidare bemärkelse. På landsbygdsområden bidrar de till exempel till att bevara landsbygden, upprätthålla lokala kulturtraditioner och färdigheter, återuppbygga byar, vilket är viktiga faktorer när det gäller att förbättra Europas landsbygdsområdens dragningskraft på besökare, samt att utveckla nya turistmarknader på landsbygden såsom "ekoturism", "sportturism" osv. Huvudmålen i verksamhetsprogrammen som upprättats i samarbete med medlemsstaterna och kommissionen är inriktade på följande: • Främjande av inkvarteringsmöjligheter, turistanläggningar och turistattraktioner. • Utveckling av företag med anknytning till turism. • Höjande av yrkeskompetensen och de administrativa resurserna inom turismen. • Stimulering av turistnäringens produkter och marknadsutvecklingen. Fördelningen av det uppskattade belopp som gemenskapen har tilldelat strukturfondernas åtgärder i anslutning till turism är följande: -16 • 5850 miljoner ecu för tidsperioden 1994-1999 för områden vars utveckling ligger efter (mål 1) och områden i norra Europa med gles befolkningstäthet (mål 6). • 600 miljoner ecu för främst tidsperioden 1994-1996 för åtgärder på områden som har drabbats värst av industrins lågkonjunktur (mål 2). • 800 miljoner ecu för tidsperioden 1994-1997 för åtgärder i angivna landsbygdsområden (mål 5b). Den övergripande insatsen är större än de angivna beloppen ger vid handen, eftersom beloppet på det här stadiet inte inbegriper åtgärder som inte direkt kan identifieras med avseende på turism. Detta gäller även för bistånd som kan ges jordbrukare för diversifiering i turism inom ramen för mål 5a, och mer allmänt för ytterligare resurser från offentliga och privata källor som kompletterar gemenskapens bidrag i de flesta fall. Turistprojekten har även understötts för gemenskapsinitiativ som kommissionen har inlett i samarbete med medlemsstaterna. Dessa inbegriper åtgärder som har utformats för att främja lokal utveckling på särskilda områden inom gemenskapen, såsom för landsbygdsområden inom LEADER II, EU:s initiativ för för att främja små och medelstora gränsöverskridande samarbete och samarbete mellan regionerna. strukturfonderna som utformats samt åtgärder företag ramen inom i Projekt med anknytning till turism som understöds inom ramen för gemenskapsinitiativ gäller följande: Lokal utveckling på landsbygdsområden ("LEADER II") där det i nästan alla de 98 program som godkänts fram till 1996 ingår åtgärder till förmån för turistverksamheter. Det har uppskattats att ca 40 % av de tillbudsstående medlen (gemenskapen bidrar med 1 755 miljarder ecu för tidsperioden 1994-1999) kommer att användas för att utveckla turismen på landsbygden. Gränsöverskridande samarbete och samarbete mellan regioner ("INTERREG II"). Till exempel fem projekt inriktade på turism som inbegriper särskilt Tyskland, Danmark, Luxemburg och Grekland, vilka har erhållit 68,7 miljoner ecu. i avlägsna områden, av vilka de Ekonomin flesta är beroende av turistverksamheten för att stärka sin integrering med resten av unionen. Ett sådant projekt som finansierats med 29,5 miljoner ecu gäller Kanarieöarna. Lokal utveckling på områden som är beroende av fiske ("PESCA") skall medverka till att ställa om mänskliga resurser och att förändra/inrikta verksamheter i kustområden på andra sektorer inklusive turism. Uppskattningsvis 50 miljoner ecu (gemenskapens bidrag) har beviljas projekt inom turismen36 för perioden 1994-99 Förenade kungariket och Tyskland har till exempel beviljat fem miljoner ecu var till projekt inom turismen, medan andra länder kan dra nytta av en mer allmän åtgärd (Pesca) när det gäller "omställning till andra verksamheter". Inom ramen för detta har även ett transnationellt samarbetsprojekt (nätverk av "hus vid havet") 36 Inom medlemskuststaternas 13 program. - 1 7- understötts som berör Portugal, Danmark, Frankrike, Förenade kungariket, Italien, Grekland, Sverige och Spanien. Alternativa investeringar och sysselsättning i områden som har drabbats av lågkonjunkturen inom försvarssektorn ("KONVER II"), där sex turistprojekt som har lagts fram av Tyskland, Frankrike, Danmark och Belgien för ett belopp på 8,1 miljoner ecu har godkänts. Andelen av tillgängliga medel som används för turistprojekt är synnerligen hög när det gäller området Vallonien i Belgien (61 %), södra Normandie i Frankrike (87 %) och Saarland i Tyskland (62 %). Ekonomisk tillbakagång på kolgruveområden ("RECHAR II"), där åtta projekt med anknytning till turism har lagts fram av Tyskland, Förenade kungariket och Frankrike, har godkänts för ett sammanlagt belopp på 15,9 miljoner ecu. Ekonomisk tillbakagång på områden som berörs av stålindustrins lågkonjunktur ("RESIDER II"), där sex projekt till ett belopp på 6,8 miljoner ecu har godkänts för Frankrike, Nederländerna och flera områden i Tyskland. Freds- och återuppbyggnadsprocessen i Nordirland ("PEACE"). Detta särskilda stödprogram godkändes 1995, inklusive ett turistprojekt som inbegriper samarbete med Irland, till ett belopp på 49,9 miljoner ecu. I juni 199537 lade kommissionen fram sitt meddelande "En europeisk strategi för att främja utveckling och arbetsskapande åtgärder på det lokala planet" som åskådliggör både potentialet för skapande av nya arbetsplatser på lokalnivå och de strukturella hinder som måste undanröjas för att säkerställa denna utveckling. Turistsektorn har ansetts vara ett av de sjutton områden som utgör en potential för skapande av arbete och som inte har utnyttjats. Sedan dess har frågan att lokalt utveckla sysselsättningen blivit ett viktigt tema inom gemenskapsåtgärder som har varit föremål för åtskilliga politiska initiativ och initiativ när det gäller insatser inom gemenskapens strukturfonder38. initiativet från kommissionens ordförande att Till följd av inrätta en europeisk förtroendepakt ställde man sig vid toppmötet för statschefer i Florens (juni 1996) positivt till kommissionens förslag att på försök inrätta ett sextiotal territoriala pakter för sysselsättning, som även gäller turismen, vars finansiering säkerställdes med ett partiellt stöd från de tillgängliga marginalerna enligt strukturpolitiken. En fullständig analys av framstegen på väg mot ekonomisk och social sammanhållning och av det sätt på vilket de olika instrumenten som står till förfogande på gemenskapsnivå har bidragit till detta mål, har lagts fram i den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning som antogs av kommissionen 199639. I detta sammanhang ges exempel på gemenskapsfinansierade åtgärder med anknytning till turism. Samtidigt kan man med tillförsikt konstatera att gemenskapsåtgärder som främjar turismen har avsevärt bidragit till den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Mera exakta tecken på verkningarna 37 KOM(95) 273 slutlig. 38 KOM(96) 109, 20. 3. 1996, Gemenskapens strukturinsatser och sysselsättningen. 39 Europeiska kommissionen, Den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg, 1996. - 18- av sådana åtgärder är svåra att fastställa. Det är i vilket fall som helst mycket svårt att utvärdera strukturpolitikens exakta verkningar, särskilt under en rätt kort tidsperiod. En utvärdering av åtgärder avseende turism är ännu svårare i det hänseende att turismen består av ett stort antal ekonomiska verksamheter och i olika omfattning. Det är absolut nödvändigt att förbättrade samarbetet mellan medlemsstaterna och vid intern samordning inom kommissionen för att på lämpligt sätt kunna utvärdera strukturfondernas åtgärder som utgör de viktigaste källorna till stöd på gemenskapsnivå avseende utveckling av turism. Ytterligare initiativ krävs förvisso, vilket kommissionen är medveten om och Revisionsrätten har även bekräftat i sin specialrapport om turism som antogs 199640. Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén är ävan medveten om detta till följd av resolutioner och yttranden som antogs 1995 och 199641. 3. 4 Främjande av utveckling av turism i samarbetsländer utanför gemenskapen Turismen kan spela en viktig roll i våra samarbetsparters ekonomiska och sociala utveckling och vid förstärkandet av förbindelserna mellan medlemsstaterna, och därför ingår turismen i de flesta av de bilaterala och regionala överenskommelsernas samarbetsområden samt i Lomékonventionen. Konventionen har nu undertecknats av sammanlagt 70 länder från Afrika, Västindien och Stilla havet. Europeiska gemenskapens stöd har tagit sig uttryck i olika former och har inbegripit beviljande av avsevärda finansiella medel i enlighet med de prioriteringar som har upprättats av stödmottagarländerna och som unionen har godkänt. Följande exempel på åtgärder som gemenskapen har understött på detta område berör utbytet av know-how: planering av utvecklingen inom turism, förbättring av utbildningssystem och utveckling av hjälpmedel för marknadsföring. De central- och östeuropeiska länderna å ena sidan och Medelhavsländerna å andra sidan är områden som har uppmärksammats särskilt inom ramen för att förbättra samarbetet inom Europeiska unionen. • • * '» Ett viktigt mål är att utveckla den förberedande anslutningsstrategin mot bakgrund av en utvidgning av unionen när det gäller de tio associerade länderna i Centraleuropa samt Cypern. Kommissionen har i samarbete med de berörda nationella myndigheterna utvärderat de ekonomiska och rättsliga följderna av gemenskapsåtgärder på turistområdet Under de pågående bilaterala sammanträdena med dessa länders turistmyndigheter har det bekräftats att de särskilt intresserar sig för gemenskapsåtgärder med anknytning till turism. Genomförandet för gemenskapsprogrammet Phare har också gjort framsteg. Det har funnits tillgång till sammanlagt 38,9 miljoner ecu som beviljats av EU för tidsperioden 1991-1995. Understöd har även erhållits inom ramen för det ryska handlingsprogrammet 1995 i syfte att förbättra yrkesutbildningen och de administrativa färdigheterna när det gäller turism. turistprojekt särskilda antagits ramen inom som av Efter godkännandet av Barcelonadeklarationen i december 1995 och av rådets resolution av den 13 maj 1996 om samarbete inom turismen mellan Europa och Medelhavsområdet 40 EGT nr C 17, 16 1. 1997, s. 1. 41 EGTnrC347, 18. 11. 1996, EGT nr C 30, 30. 1. 1997, EGT nr C 42, 10. 2. 1997. - 19- har samarbetet avseende statistik över turism gynnats av kommissionen. Detta har varit ett av de områden som rådet och våra samarbetspartner har prioriterat högst. Det har inte varit möjligt att vidta åtgärder på de två andra områdena, dvs. yrkesutbildning och gynnande av turismen, men förutsättningarna för ett enhetligt arbetsprogram för samarbete avseende turism, inklusive yrkesutbildning och främjande, kommer att undersökas närmare 1997. Det bidrag som turismen och de yrkesverksamma i Europa kan bidra med inom ramen för de två huvudtemanen i samarbetet mellan Europa och Medelhavsområdet, dvs. den ekonomiska och sociala delen samt kulturen, kommer att till övervägas ytterligare och att gynnas av kommissionen Europaparlamentets av Barcelonakonferensen42. uppföljningen tar hänsyn ståndpunkt resolution dess som om i Enligt Lomékonventionen bör en analys av vad som har uppnåtts och av behov avseende framtida åtgärder slutföras i slutet av 1997 mot bakgrund av säkerställandet av att den åttonde europeiska utvecklingsfonden (EUF)genomförs på ett effektivare sätt och för att fastställa en enhetligare samarbetsstrategi för turismen. När det gäller övriga områden har kommissionen noterat det intresse som flera länder i Central- och Latinamerika samt Asien har visat för att främja samarbete inom turismen, vilket kan vara till ömsesidig fördel för handeln inom EU och i länderna som far stöd. I överensstämmelse med den gradvisa liberaliseringen av handel med tjänster i anslutning till turism omfattar även genomförandet av Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS), som trädde i kraft 1995, turism. Ett stort antal av Världshandelsorganisationens medlemmar har gjort åtaganden enligt denna överenskommelse. Detta kan leda till att det öppnas nya möjligheter för den europeiska turistnäringen att tillhandahålla tjänster på en global marknad, att upprätta en kommersiell närvaro utomlands och att tillhandahålla tjänster i andra länder. En bedömning av genomförandet av GATS när det gäller turismen och dess inverkan på den europeiska turistnäringen är temat för en pågående undersökning. Inom ramen för Phare-programmet omfattar de fleråriga specialprojekten avseende turism Polen, Ungern, Estland, Lettland, Litauen, Rumänien och Slovenien och de är särskilt inriktade på följande: Tillhandahållande av tekniskt assistans för upprättande av ett rättsligt och institutionellt ramverk för turismen. Utbildningsåtgärder för yrkesverksamma inom turismen. Förbättring/Upprättande av turistinformationsbyråer och av säljfrämjande hjälpmedel. Betalningsvillkor för företag som investerar i denna sektor. Gränsövcrskridandc samarbetsprojekt avseende turism har undcrstötts av Pharc-programmct 1995 och inbegriper följande: Samarbete mellan Estlands, Lettlands, Litauens, Polens, Tysklands, Danmarks, Sveriges och Finlands kustområden (1,4 miljoner ecu). 42 Europaparlamentet, Resolution om den gemensamma rapporten om Medelhavspolitiken från rådets ordförande och kommissionen (EP 257. 133, 13. 3. 1997). - 2 0- Samarbete mellan Ungerns och Österrikes gränsområden (1,2 miljoner ecu). Utveckling av en turistgränszon mellan Slovenien och Österrike (0,45 miljoner ecu). Inom ramen för handlingsplanen för stöd till turismen har sex kompletterande projekt som gynnar transnationcllt samarbete avseende utveckling av produkter inom turismen och kultur samt som involverar vissa medlemsstater, EU, länderna i Central- och Östeuropa, Maghreb-länderna, Cypern och Malta understötts 1995 och kommer att avslutas 1997 (0,8 miljoner ecu). Inom ramen för det finansiella instrumentet för samarbetet mellan Europa och Medelhavsländerna (Meda43) kommer samarbetsprojektet avseende statistik över turism för tidsperioden 1997-1999 att fa 2,8 miljoner ecu. Inom ramen för "programmet för fredsprocessen" i Mellanöstern har man finansierat två projekt 1995-1996. Dessa berör inrättandet av ett "universitet för turism och kultur i fredssyfte", som involverar palestinska myndigheter, Israel, Marocko, Algeriet, Tunisien och Frankrike (1,2 miljoner ecu), samt upprättande av en filial för "Middle East and Mediterranean Travel Agency and Tourism Association " (0,2 miljoner ecu). Inom ramen för Lomékonventionen och på grundval av medel för den sjätte och den sjunde Europeiska utvecklingsfonden (EUF), har 27 projekt med anknytning till turism finansierats 1995— 1996 för sammanlagt 8,3 miljoner ecu, vilket betyder att programmen inom turism har beviljats 69 miljoner ecu under tidsperioden 1990-1996. Projekten omfattar olika åtgärder till stöd såsom marknadsföring av resmålen, yrkesutbildning samt planering av turismen och produktutveckling. Antalet samarbetssätt som ställs till förfogande på gemenskapsnivå, med hänsyn tagen till de behov som samarbetsparterna i länder utanför gemenskapen har och till de bägge samarbetsparternas intressen, kan hjälpa beslutsfattarna att till förmån för tillväxt och sysselsättning ta vara på möjligheterna och klara av utmaningarna på de nya turistmarknaderna. Deras effektivitet kommer att vara beroende av en sund förvaltning av de företagets effektivitet och de offentliga myndigheternas åtgärder i stödmottagarländerna vid genomförandet av en långsiktig utvecklingsstrategi för turism som är balanserad och bärkraftig. resurserna, det berörda tillgängliga 4. FRÄMJANDE AV ANSVARSFULL ANVÄNDNING AV TURISTRESURSER Medvetenheten om hur viktigt det är att använda icke-förnybara resurser på ett ansvarsfullt sätt och om behovet att säkra dem för kommande generationer är större än någonsin. Enligt resultaten från en Eurobarometerundersökning 1996 tror 98 % av befolkningen i Europa att miljöskydd och bekämpning av föroreningar prioriteras av unionen, och de flesta (82 %) anser att det är ett överhängande problem som kräver omedelbar uppmärksamhet44. Denna känsla för miljön återspeglas även i allmänhetens sätt att planera sin semester. I en allt högre utsträckning är kvalitet inklusive miljöförhållanden den faktor som påverkar turisternas val av resmål. Alla branscher inom turistnäringen och offentliga myndigheter på orterna för de huvudsakliga resmålen måste rikta in sig på problem som hänger samman med turistverksamheternas effekter på resurserna. Positivt är emellertid att turismen även ger upphov till frågeställningen vad turismen kan föra med sig genom att bidra till att säkra det välstånd som har skapats med människohänder, natur- och kulturresurser. 43 Rådets förordning 1488/96, 23. 7. 1996. (EGT nr L 189, 30. 7. 1996). 44 Eurobarometer, nr 43. 1 a, juni 1996. - 2 1- Detta direkta samband mellan turism och kulturarv samt miljön är vida uppmärksammat. Eftersom turismen är beroende av dessa resurser som är väsentliga faktorer vid produktion och marknadsföring av fritidsaktiviteter, utgör den en idealisk provbänk för övervakning av hur principen för en hållbar utveckling tillämpas. Huvudmålet för gemenskapsåtgärden på detta område har varit att stimulera en "rättmätig cirkel" som hjälper till att göra förhållandet mellan ekonomi och miljö inom turism hållbart på lång sikt. Trots att turistnäringen och olika offentliga och privata organisationer och enskilda personer har gjort lovvärda ansträngningar till förmån för planering och administration inom turismen, finns det utrymme för samordnade åtgärder som ger de berörda parterna möjlighet att undersöka på ett mer systematiskt sätt åtgärder som vidtagits i olika medlemsstater och områden mot bakgrund av fastställande och spridning av de bästa tillvägagångssätten. Man bör även vara angelägen om att tillhandahålla information till turister och turistföretag om miljöförhållanden och platser av kulturellt intresse i resmål och att uppmuntra dem att bidra till ett miljövänligt utnyttjande av känsliga resurser. 4. 1 Förstärkning av en hållbar utveckling inom turismen Att stärka kvaliteten på den naturliga och konstgjorda miljön är viktigt för att turistmål och företag skall vara framgångsrika och är dessutom en väsentlig förutsättning för att man skall uppnå en hållbar utveckling inom turismen. Vid genomförandet av relevanta gemenskapsriktlinjer och gemenskapsåtgärder 1995— 1996 har fortsatta ansträngningar för att integrera hållbarhetsprincipen i turismen vid utveckling av strategier och tillvägagångssätt ingått. Det är på sin plats att betona att turismen är en av fem nyckelsektorer, som kommissionen har fastställt för att integrera i andra riktlinjer. Efter en utvärdering av denna politik45 har denna princip gemenskapsåtgärden inriktats på befästande av befintliga åtgärder och på att hjälpa fram selektiv ny lagstiftning och finansiella instrument som är av särskild vikt för utveckling av turism. Utvidgningen av "LIFE" programmet från 1996 till 1999 har tillhandahållit de nödvändiga finansiella medlen för att understöda pilotprojekt när det gäller en hållbar utveckling inom turismen. Inom ramen för det femte gemenskapsprogrammet för miljö, som granskades 1996, ägnas kustområden särskild uppmärksamhet. Målet är effektivare system för integrerad planering av områden som ofta står inför allvarliga problem på grund av turistströmmarna, särskilt när de koncentreras till en viss tidpunkt och plats46. När det gäller urbana områden har en expertgrupp som kommissionen har upprättat gjort stora framsteg vid fastställandet av politiska alternativ och riktlinjer för lokal utveckling. Målet är att kombinera de positiva effekterna av turistverksamheter i städerna med tagande av hänsyn till byarnas mänskliga, kulturella och miljömässiga värde. Andra åtgärder av mer rättslig karaktär gäller följande: 45 Se kommissionens rapport över gjorda framsteg KOM(95) 624 slutlig, 10. 1. 1996. 46 Se KOM(95) 511, 31. 10. 1995 och Rådets slutsatser om en integrerad förvaltning av kustområdet godkända den 18 december 1995. - 2 2- - Förslag till att granska rådets direktiv om bedömning av hur vissa offentliga och privata projekt inverkar på miljön47 och vars tillämpningsområde inbegriper turistanläggningar och turistcentrum. - Upprättande av en förteckning över platser av betydelse för gemenskapen och över ett europeiskt nätverk av skyddade områden ("Natura 2000"), där något slag av "soft tourism" skulle tillåtas och som skulle bidra till skyddandet och administrationen av dessa platser. Det bör noteras att strukturfonderna även kan bidra positivt till utvecklandet av miljömässigt hållbara former av turism i till exempel landsbygdsområden där en natur av hög kvalitet är en av de största turistattraktionerna. Program under mål 5b och gemenskapsprogrammet LEADER II främjar åtgärder som utvecklar i landsbygdsområden och som ger kunskaper om naturen och hur man skall bevara den. turismen Kompletterande åtgärder som genomfördes 1995-1996 inom ramen för handlingsplanen för stöd till turismen var inriktade på att höja turistaktörers kunskaper om miljöfrågor och att främja spridningen av de bästa lösningarna som kombinerar turismens utveckling och hållbarhet. Det europeiska priset för turism och miljö delades ut för första gången 1995 efter en tävling mellan 269 turistmål inom EES-länderna. På grund av detta uppmärksammades och tilldelades flera områden och resmål erkännande för sina utomordentliga insatser när det gäller planering, utveckling och administration av en "bärkraftig turism". Det finns ett omfattande intresse för att upprepa detta initiativ, vilket också bekräftades av resultaten av den särskilda utvärdering av varje enskild fas inom tävlingen. Inom ramen för handlingsplanen för stöd till turismen inleddes 1995 åtta demonstrationsprojekt med trafikstyrning och administration av turisttillströmningen och på utveckling av ett nätverk för turism och miljö, i vilket huvudaktörerna på detta område medverkar. Resultaten kommer att vara tillgängliga 1997. inriktning på 4. 2 Främjande av samarbete mellan turism och kultur •31 Det europeiska arvet eller mera allmänt den europeiska kulturen anses med rätta vara en av de äldsta och viktigaste källorna till turism. Den fortsätter att bidra till den dragningskraft som städer och områden i Europa utövar på besökare från hela världen och dessutom framhäver den medvetenheten om den europeiska identiteten. Enligt en undersökning som genomfördes på de viktigaste platserna av kulturellt intresse i Europa var 60 % av besökarna som intervjuades internationella turister från platser utanför Europa och ytterligare 25 % inhemska turister (från EU)48. Kulturarvets dragningskraft har varit en viktig orsak till en expanderande turism i nogon europeiska turistmål och den har lett till en effektivare marknadsföring under det att platser av kulturellt intresse bevaras. 47 Rådets gemensamma ståndpunkt av den 25 juli 1996 om ett förslag till ett direktiv om ändring ar direktiv 85/337/EEG. 48 G. Richards-C. Bonink, Marketing cultural tourism in Europe, ur Journal of vacation marketing, vol. 1, nr 2, 1995. - 2 3- Gemenskapsåtgärder avseende kultur som vidtagits 1995-96 enligt artikel 128 i fördraget bidrar till denna process49. I avvaktan på att kommissionens förslag till ett flerårigt program med namnet Rafael50 skall godkännas, har över 300 pilotprojekt i anslutning till bevarande av det europeiska arkitektoniska arvet understötts under 1995-96 med 17,5 miljoner ecu ur gemenskapens medel. När det gäller "tillfällig kultur" har gemenskapen fortsatt att stödja initiativen "Europeisk kulturhuvudstad" och "Europeiska kulturmånaden". Inom Kaleidoskop-programmet51 har en rad pilotprojekt som grundar sig på transnationella partnerskap ingåtts för att anordna kulturevenemang. Dessa bidrar till att locka ett större antal turister. Gemenskapens handlingsplan (1993-95) för stöd till turismen var inriktad på metoder för administration av turisttillströmningen till platser av kulturellt intresse. Resultaten av projekt som understötts under tidigare år har spritts ut och diskuterats vid särskilda workshops som anordnades 1996. Vid samma tillfälle betonades även till följd av det samarbete som ingåtts med andra internationella organisationer såsom Europarådet och Unesco behovet av intimare samarbete mellan företag och kulturella intressen. Betydelsen av gemenskapens helhjärtade medverkan i denna process är uppenbar. Gemenskapens energipolitik har understött en mera ansvarsmedveten energianvändning inom turismen, ett antal pilotåtgärder som främjar användningen av förnybar energi och effektiv energikonsumtion vid turistanläggningar och på semesterorter52. 5. SAMMANFATTNING Granskningen av gemenskapens åtgärder som påverkar turism under 1995-96 visar att största delen av gemenskapens program och riktlinjer antingen inbegriper en dimension avseende turism eller har avsevärda verkningar på verksamheter i anslutning till turism. På detta sätt påverkar gemenskapens riktlinjer direkt eller indirekt medborgarna i Europa, offentliga myndigheter på olika förvaltningsnivåer, europeiska'företag och i vissa fall även turismens länder utanför gemenskapen. Den gradvisa effekten av gemenskapsåtgärder återspeglar erkännandet av turismens potentiella bidrag till uppnåendet av unionens allmänna mål (som bekräftas i artikel 31 i Fördraget om Europeiska unionen) och det mervärde som gemenskapsåtgärder ger i form av en balanserad och hållbar utveckling inom turismen. intressen i Trots avsaknaden av en särskild rättslig grund för turismen i fördraget har gemenskapen kunnat vidta en rad åtgärder med anknytning till turism och som grundar sig på de allmänna bestämmelserna i fördraget och/eller på bestämmelserna i anslutning till riktlinjer för sektorer. Det oaktat skulle gemenskapsåtgärdernas kontinuitet och sammanhang på detta område kunna förenklas genom att man inför bestämmelser i fördraget som skulle 49 För utvärdering av alla gemenskapsåtgärder som angår kultur, se "Första rapporten om beaktandet av de kulturella aspekterna i Europeiska gemenskapens verksamhet", KOM(96) 160 slutlig, 17. 4. 1996. 50 KOM(95) 110 slutlig, 29. 3. 1995. 51 Efter genomförandet av arbetsprogram på årlig basis har Europaparlamentet och rådet den 29 mars 1996 godkänt ett flerårigt program "Kaleidoskop 2000" enligt ett förslag från kommissionen. EGT L nr 99, 20. 4. 1996. 52 Se särskilt gemenskapsprogrammen THERMIE (EGT nr L 185, 17. 7. 1990), SAVE (EGT nr L 307, 8. 11. 1991) och ALTENER (EGT nr L 235, 18. 9. 1993). - 2 4- leda till att dessa åtgärder blir effektivare och synligare53, vilket kommissionen antyder i sin rapport till rådet om civilskydd, turism och energi. Ur turismens synvinkel sett skulle effekten av den viktiga globala ansträngningen ytterligare kunna gynnas om målen och instrumenten för åtgärder inom turismen bättre beaktas vid fastställandet och genomförandet av gemenskapens andra riktlinjer. Bättre samordning och gemensamma åtgärder mellan kommissionens avdelningar i nyckelfrågor i samband med utveckling av turismens potential, som även skulle bidra till att unionens mål uppnås, kommer att främja denna process. Sarnmanfattningsvis är den förbättrade samordningen och samrådet med medlemsstaterna och de organisationer som företräder turismens olika branscher en nödvändig förutsättning för det praktiska genomförandet av denna lösning och detta utvecklas så mycket som möjligt inom begränsningarna för den nuvarande ramen och turismens resurser. ingående frågor till Kommissionen har under 1995-96 behandlat gemenskapens framtida riktlinjer för turismen mot bakgrund av erfarenheterna från de senaste åren inklusive slutsatserna från både Revisionsrätten och utvärderingen av gemenskapens åtgärder för stöd till turismen54 samt av det omfattande samråd som inleddes efter grönboken om unionens roll när det gäller turismen. Gemenskapen måste ta ett kvalitetshöjande steg inom sin verksamhet inom turismen genom att fullt ut utnyttja de nya möjligheter som framför allt informationssamhället erbjuder, och därigenom göra turistindustrin mera dynamisk och mer inriktad mot att skapa nya och bättre arbeten. i anslutning En mera infallsrik hållning till gemenskapens åtgärder inom turism som inriktas främst på verkliga prioriteringar och mål som kan uppnås, kan hjälpa Europa att behålla sin ledande position på världens turistmarknad och ge mervärde åt medlemsstaternas och regionernas ansträngningar, eftersom de därigenom fortsättningsvis kommer att besitta den främsta kompetensen på detta område. Kommissionen har föreslagit i sitt förslag till ett första flerårigt program till stöd för den europeiska turismen - Philoxenia 1997-2000 - lagt fram en ram som skall utgöra en sund utgångspunkt för åtgärder som främjar en mer konkurrenskraftig näring och turismens kvalitet i Europa. Förslaget överlämnades till rådet den 13 maj 1996 och har behandlats i en resolution från Europaparlamentet55, i yttranden från Ekonomiska och sociala kommittén56 och Regionkommittén57. Rådet har ännu inte fattat något beslut om förslaget. 53 Se SEK(96) 496 slutlig, 3. 4. 1996, s. 6. 54 KOM(96) 166 slutlig, 30. 4. 1996. 55 EGT nr C 347, 18. 11. 1996. 56 EGT nr C 30, 30. 1. 1997. 57 EGT nr C 42, 10. 2. 1997. "25 BILAGOR 2 i TURISNEN INOM BETALNINGSBALANS - 1996 ANNEX 1 3? INKVARTERINGSMOJLIGHETER I HOTELL OCH MOTSVARANDE INRÄTTNINGAR - 1996 ANNEX 2 > * <? hat *• ni. V <. T' •" \? c \ r *? l i". ^. 'rvi 0 _ 'Hl—l,g \ >! j>-^ 1800000 1600000 ] 1400000 1200000 - 1000000 - 800000 * 600000 -I 400000 200000 0 4 y \ \ J \. ' v/ V : , ) -yf> n 250 500 o A n t al i n k v a r t e r i n g s m ö j l i g h e t er K äl : EUROSTAT 3L* ANVÄNDNING! N AV HOllll. OCH MOTSVARANDE INRÄTTNINGAR 1996 ANNEX 3 & ZJ *k- • en 1 C ^ y- Inhemska turisters turister! använding Utenlandska turisters turisters använding Kal : EUROSTAT ^ 250 500 • ^ « ^ ^j ' ANNEX 4 a £ ; i Budgetresurser som beviljats turism I programplaneringsdokument o ch ramprogram för gemenskapsstöd 20 4. 8 2 BB 12 9* D68. 8 mm 39 42 17. 6 156,1 IIIIIIIIIII)IIIIIIIIIII154 1288 • 6(1994-1999) D 5b (1994-1997) • 2(1994-1996) H 1 (1994-1999) MMMM IHIIHIIHIIHI 1Q6 rreo" J265. 9 UK S FIN A NL L F DK J 1 4. 7 rii B H 10. 4 ttnmnni37 50 100 150 200 250 300 x. 0 0 0. 0 00 ECU D 83 EL • 45. 2 E IRL 800 733 1099 466 118. 5 fiiiiiiiiiiiniiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiii)niiiiniiiii 657 1726 500 1000 1500 2000 x. 0 0 0. 0 00 ECU Total 11% 81% DO 1 (1994-1999) • 2 (1994- 1996) O 5b (1994- 1997) ANNEX 4 b Budgetresurser som beviljats turism I programplaneringsdokument och ramprogram för gemenskapsstöd (strukturfonder 1994 -1999) 3< ISSN 1024-4506 KOM(97) 332 slutlig DOKUMENT SV 16 01 Katalognummer : CB-CO-97-327-SV-C ISBN 92-78-21856-1 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg sa


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2268/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Tekniske standarder og forskrifter

eurovoc_concepts:
access to information
computer network
information network
interactive network
national law
services contract
technical regulations
technical standard

formats: html pdf print

text: 16. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 117/5 I betragtning af at samhłrighedspolitikken i fłlge den fłrste beretning om de fremskridt, der er gjort p(cid:229) omr(cid:229)det virkeliggłrelse af łkonomisk og social samhłrighed i EU, har bidraget betydeligt til at mindske de strukturelle forskelle mellem de rigeste og de fattigste lande i Unionen; og i betragtning af at Wulf-Mathies p(cid:229) Kommissionens vegne i sit svar p(cid:229) min skriftlige forespłrgsel E-3430/96 (1) angav, at Kommissionen uden tvivl fortsat g(cid:229)r ind for at opretholde strukturpolitikken, samtidig med at det sikres, at ressourcerne koncentreres i de fattigste regioner, łnskes det oplyst, om ikke R(cid:229)det mener, at en forts(cid:230)ttelse af stłtten til de fire lande, der har f(cid:229)et stłtte fra Samhłrighedsfonden, er en v(cid:230)sentlig faktor for, at disse lande hurtigere kan n(cid:229) op p(cid:229) samme niveau som de łvrige europ(cid:230)iske lande? (1) EFT C 186 af 18. 6. 1997, s. 87. Svar (4. december 1997) Det fremg(cid:229)r af bestemmelserne vedrłrende Samhłrighedsfonden, hvori det fastl(cid:230)gges, hvilke lande der skal modtage stłtte, og hvilke finansielle rammer der skal g(cid:230)lde indtil udgangen af (cid:229)r 1999, at R(cid:229)det p(cid:229) forslag af Kommissionen skal tage disse bestemmelser op til fornyet overvejelse inden den 31. december 1999. Kommissionen har endnu ikke fremsat forslag om fondens interventioner fra (cid:229)r 2000. Den forelagde imidlertid den 16. juli 1997 meddelelsen »Agenda 2000« om EF(cid:146)s udvikling, hvori den foresl(cid:229)r, at Samhłrighedsfonden bevares i sin nuv(cid:230)rende form, og anfłrer, hvor stort et belłb der efter dens opfattelse skal tildeles fonden. R(cid:229)det indledte en fłrste orienterende drłftelse om meddelelsen den 15. september 1997. Da Kommissionen endnu ikke har forelagt R(cid:229)det et formelt forslag om fondens interventioner fra (cid:229)r 2000, har R(cid:229)det endnu ikke taget stilling til dette spłrgsm(cid:229)l. Dette er dog ikke til hinder for, at F(cid:230)llesskabet fortsat bestr(cid:230)ber sig p(cid:229) at styrke den łkonomiske og sociale samhłrighed mellem medlemsstaterne i henhold til traktaten og den dertil knyttede protokol. (98/C 117/06) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2268/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (2. juli 1997) Om: Tekniske standarder og forskrifter Der henvises til »Meddelelse fra Kommissionen til R(cid:229)det, Europa-Parlamentet og Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg › forskriftsm(cid:230)ssig gennemsigtighed i det indre marked for informationssamfundets tjenester« og til »forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv om tredje (cid:230)ndring af direktiv 83/189 E(cid:216)F om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter« (KOM(96)0392 › 96/0220 COD) (1). Den foresl(cid:229)ede gennemsigtighedsordning vedrłrer udkastene til nationale bestemmelser vedrłrende adgangen til tjenester og udłvelsen heraf, n(cid:229)r der er tale om tjenester, der ydes ad elektronisk vej, over store distancer og efter individuel anmodning fra en kłber (dvs. »interaktive« tjenester), med udelukkelse af det udkast til nationale bestemmelser, som g(cid:229)r ud p(cid:229) at overtage et eksisterende eller kommende f(cid:230)llesskabsdirektiv. Gennemsigtighedsmekanismen overtager de procedurem(cid:230)ssige bestemmelser, som findes i direktiv 83/ 189/E(cid:216)F (2), dvs. : › en informationsprocedure om udkast til forskrifter for tjenester som defineret ovenfor; › en hłringsprocedure; › et udvalg, der allerede eksisterer p(cid:229) grundlag af direktiv 83/189/E(cid:216)F, og som er sammensat af repr(cid:230)sentanter for medlemsstaterne. Kommissionen anmodes om, n(cid:229)r R(cid:229)det har vedtaget den tredje (cid:230)ndring af direktiv 83/189/E(cid:216)F, hurtigst muligt at offentliggłre dets samlede ordlyd samt en klar begrundelse. (1) EFT C 307 af 16. 10. 1996, s. 11. (2) EFT L 109 af 26. 4. 1983, s. 8


title: WRITTEN QUESTION No. 2231/97 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Development of forests and protecting them from fires

eurovoc_concepts:
Community support framework
EAGGF Guarantee Section
EAGGF Guidance Section
Greece
action programme
fire protection
forest conservation
forestry policy
operational programme

formats: html print